sou · GOB352d3 · 2001-01-01 00:00:00 — På grundval av detta underlag bör på en generations sikt samtliga områden som innebär stor risk eller mycket stor risk för människors hälsa och miljön ha åtgärdats. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna re- gionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrelser och kommuner och kunskaps- och planeringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångs- punkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vatte- nkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Läns- styrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 8.3 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. För miljökvalitetsmålet Giftfri miljö liksom för alla tillhörande delmål behövs utvecklingsarbete för att kunna följa upp delmålen på ett acceptabelt sätt. Befintliga indikatorer kan grovt peka på om trenden mot måluppfyllelse är positiv eller negativ, men kan inte ge ett tydligt svar på om delmålen har nåtts eller kommer att nås. Störst är bristen för indikatorer om inverkan (I). Indikator 61 ger en uppfattning om inverkan på människor på arbetsplatser, med det behövs även utvecklade indikatorer för effekter på biologisk mångfald, särskilt rovdjur, och människors hälsa annat än på arbetsplatsen. För status (S) finns visserligen bara en indikator föreslagen, men den omfattar så många aspekter (till exempel insjöfisk, havsfisk, rovfåglar, säl, älg och modersmjölk) att den efter utvecklingsarbete kan ge en acceptabel samlad översikt om trender för miljögifter i organismer inklusive människan. För att indikatorn skall kunna nå detta syfte behövs flera ämnen, fler prover och organismer som resultat bl.a. av den s.k. Screening-verksamheten. Tolv av sjutton indikatorer under Giftfri miljö finns med i Natur- vårdsverkets förslag till uppföljning av miljökvalitetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i detta dokument och i länsstyrelsernas rapport 99 om uppföljning. Fyra av de indikatorer som inte fanns med i förslag är Gröna nyckeltal med stor anknytning till kemikalier. Dessa är Indikator 14 om offentlig upphandling, 15 om miljöledning för företag och kontor, 53 om miljöfarliga kemiska produkter och 54 om miljömärkta varor och tjänster. Den femte indika- torn, nummer 65 om riktvärden, har tillkommit på grund av modifie ringen av etappmålet om riktvärden. Flera indikatorer för att följa upp exponering för kemiska ämnen i arbetslivet kan behövas. Ett sätt är att ta fram en indikator för att jäm- föra faktisk exponering på arbetsplatser med Arbetarskyddsstyrelsens gränsvärden för exponering. Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och tillhörande delmål. Underst finns varje delmål beskrivet. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) och miljöfarliga kemiska produkter som tillverkar och impor- som mängd per person. terar (D). Indikatorn finns även i kap. Värdet av konsumtion av miljömärkta varor och tjänster i samhället (D,R). även i kap. 9. skyddsmedel mätt som hälso- och Indikatorn finns även i kap. miljöriskindex, samt försåld mängd och farlighetsindex för övriga bekämpningsmedel (D). Påverkan (P) Nedfall av tungmetaller mätt som halter i mossa (P,S). Halter av kemikalier i slam från avloppsreningsverk (P). föreningen (VAV). E2, E3, E4 mendationer på grund av innehåll av på grupper av människor miljögifter (P,I). med olika känslighet. Utsläppstrender för ämnen i Pa, E3, E4 kemikalieutsläppsregistret (P). med ökade utsläpp belyses Livscykelanalys för material- och E1, E2, E4 energimängd för några stor- tande utveckling krävs. konsumerade varor och produkter Exempel är datorer, batterier, (P). kylskåp, bilar och kött. Indikatorn finns även i kap. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Status (S) Halter av ämnen med särskilt Pa, E3, E4 farliga egenskaper i djur och byggas ut med flera naturliga människa (modersmjölk) (S). i kap. 14. Andel prioriterade ämnen för vilka satta riktvärden överskrids (S). Baseras på s.k. screening- Inverkan (I) arbetsolyckor (I). Respons (R) Antal ämnen med minimidata om egenskaper (R). Särskilt farligt ämne spe- områden och kostnader för åtgärder (R). finns även i kap. 18. registrerade varor med miljövaru- (R). Antal och andel kemiska ämnen som har fastlagda riktvärden (R). Andel och mängd varor med innehåll av tungmetaller som Främst varor med kadmium, insamlas (R). bly och kvicksilver (t.ex. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Värdet av och andel av all offentlig upphandling i vilka det tas miljöhänsyn (R). Kan vara svårt att bedöma vad som är miljöhänsyn. Indikatorn finns även i kap. 4. Antal och andel företag och Även andel av alla (R). i kapitel 4, 5. *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan S = status (tillstånd) , I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att Arbetarskyddsstyrelsen, Kemikalieinspektionen, Kon- sumentverket, , , och ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Kemikalieinspektionen bör i samråd med berörda aktörer ta fram ett kostnadsberäknat förslag för att utveckla indikatorer och annan upp- följning för att på ett bra sätt kunna följa upp miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Arbetarskyddsstyrelsen bör utreda lämplighet och möjlighet att ta fram en indikator för exponering för kemiska ämnen på arbetsplatser. fattade beslut (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska miljömål. Miljökvalitetsmålet Skyddade ozonskikt har formulerats på följande sätt; Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. – verkar för att halterna av klor, brom och andra ozonnedbrytande ämnen i stratosfären inte överstiger naturliga nivåer. 9.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Användning av ozonnedbrytande ämnen i är avvecklad inom loppet av en generation. Förslag till etappmål: 1.Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen har till största delen upphört fram . De flesta av de föreslagna åtgärdsstrategierna bör kunna genomföras utan större hinder. Den återstående användningen av ozonnedbry- tande ämnen är endast en bråkdel av användningen på 1980- talet och tekniska alternativ saknas endast för några få tillämpnings- områden. Även utsläpp från redan existerande mängder i samhället bör kunna minimeras inom loppet av genom att material/varor etc. med ozonnedbrytande ämnen omhändertas på ett effektivt sätt. Kompletterande utredningar behövs dock när det gäller kartläggning av varor och produkter i samhället som kan innehålla ozonned- brytande ämnen samt behovet av att begränsa effekterna på ozon- skiktet av nuvarande och framtida flygtrafik. Det internationella arbetet är ett nyckelområde för hur väl det globala arbetet med att avveckla användningen av ozonnedbrytande ämnen ska lyckas. De svenska insatserna i det internationella arbetet bör därför ha en fortsatt hög prioritet. 9.3Skälen för kommitténs förslag Vårt förslag grundar sig på 5002 om Skyd- dande ozonskikt, samt på sektorsrapporten från Försvarsmakten. Precisering a) anger när användningen av ozonnedbrytande ämnen ska vara avvecklad. En viss användning de närmaste decennierna kan behövas av säkerhetsskäl. har ingen egen produktion av ozon- nedbrytande ämnen, därför inriktas avvecklingen mot användningen. Etappmål 1 anger att utsläppen ska ha upphört till 2010, vilket innebär att uttjänta varor och produkter ska tas om hand för att de ozonned- brytande ämnena ska kunna destrueras. För att förebygga en framtida uttunning av ozonskiktet som kan uppstå på grund av ökat höghöjdsflyg föreslår vi att utreder hur dessa utsläpp kan förhindras både nationellt och i det internationella arbetet. 9.3.3Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringens bedömning enligt propositionen Svenska Miljömål (1997/98:145) är att miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt bör kom- pletteras med delmål avseende bl.a. avveckling av ozonnedbrytande ämnen. Därutöver kan ytterligare delmål behöva utvecklas. Vi har i precisering a) formulerat ett förslag till delmål för avveckling. Miljöproblemet med ett uttunnat ozonskikt och ökad UV-strålning är inte undanröjt genom den avveckling som redan skett och som fortsätter enligt plan i och andra delar av världen. Till följd av utsläppen av ozonnedbrytande ämnen har jordens ozonskikt uttunnats . Det finns aktiviteter och sektorer i samhället som fortsatt hotar en återhämtning av ozonskiktet till naturliga nivåer ozon. Den återstående användningen av ozonnedbrytande ämnen måste upphöra och framtida utsläpp av upplagrade eller nyproducerade ozonnedbrytande ämnen förhindras. Ett framtida flyg i stratosfären är också ett hot mot ett skyddande ozonskikt. Det kan konstateras att arbetet med att minska användningen av ozonnedbrytande ämnen har varit framgångsrikt i . –1994 avvecklades av den civila användningen av ozonnedbrytande substanser. Genomgång av problem som behöver rättas till, orsakerna till pro- blemen, aktiviteter som behöver förändras och vilka sektorer som är ansvariga framgår av tabellen. nativ bör ersätta använd- CFC, HCFC, haloner, - nedkylning till låga används för att bra - kritisk användning t.ex. - lösningsmedel i labora- Varor och produkter i visste inte om proble- men då varor och pro- för är också kunskapen der och risker och möj- liga åtgärder. Ev. förstärkning av tek- niska system och organi- sation för omhänder- tagande och destruktion. Viktiga aktörer: industri, transport- och bygg- sektorerna, kommuner m.fl. av utsläpp från hög- flyg och särskilt ett flygtrafik som kan leda till uttunning av ozon- Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av redan fattade beslut om regler och styrmedel. Det är således en framskrivning av utvecklingen med dagens regelsystem som bas (business as usual). De nuvarande beslutade planerna innebär en fortsatt minskad användning av ozonnedbrytande ämnen i . Avvecklingen regle - ras i stort genom lagstiftning, med användningsförbud för de ozonned- brytande ämnena . Konsekvenserna av ett nollalter- nativ – inga ytterligare åtgärder mot användning av CFC/HCFC och andra ozonnedbrytande ämnen – blir att en viss användning accepteras i vissa sektorer t.ex. för brandbekämpning, i medicinska syften eller på laboratorier för vissa experiment. Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen orsakas av att varor och pro- dukter som finns i samhället hanteras på ett felaktigt sätt. Kunskaperna om vilka produkter som innehåller ozonnedbrytande ämnen är dålig och det råder brist på tekniska system för omhändertagande. Utan ytterligare åtgärder finns risk att upplagrade ozonnedbrytande ämnen från kemikalier, varor och produkter fortsätter att läcka ut till atmosfären. Riskerna att nuvarande flyg ska leda till ett uttunnat ozonskikt på en global skala är begränsade eller små. De stora riskerna ligger framför allt i ett ökat framtida stratosfärsflyg. De negativa effekterna för ozon- skiktet ökar successivt med flyghöjd och hastighet. Det är främst kvä- veoxider som bidrar till ozonuttunningen. Utan ytterligare åtgärder kommer inte målet att begränsa utsläppen av ozonnedbrytande ämnen i att nås. Eftersom utsläpp av långlivade ozonnedbrytande ämnen som t.ex. CFC, HCFC når stratosfären var på jorden de än förekommer har det internationella arbetet med åtgärder mot dessa ämnen en central bety- delse för att skydda ozonskiktet. och Montrealpro- tokollet med dess tillägg är de mest betydelsefulla avtalen. Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt kan inte nås inom en generation. Halterna av ozonnedbrytande ämnen i atmosfären kommer att förbli långt över de naturliga nivåerna . Det beror dels på en fortsatt användning av ozonnedbrytande ämnen i såväl i- som , men också på att många ozonnedbrytande ämnen bryts ned långsamt i atmosfären. () bedömer att den atmosfäriska halten av klor från ozonnedbrytande ämnen omkring kan sjunka till en nivå som motsvarar ungefär den dubbla naturliga nivån, under förutsättning att Montreolprotokollet följs av alla parter. 9.5.2Hur hanteras problemen ? EU:s nuvarande reglering och den kommande ändringen av EG-förord- ningen för ozonnedbrytande ämnen gäller direkt i och har betydelse för att minska användningen och därmed utsläppen inom EU. En bestämmelse som har betydelse för detta miljökvalitetsmål är pro- duktvalsprincipen i 2 kap. 6 §, . Produktvalsprincipen innebär att man ska undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. Vidare finns bestämmelser i föreskrifter kopplade till 14 kap. ; förord- ningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet och förord- ningen (1995:555) om HFC. har meddelat föreskrifter om kyl- och värmepumpanläggningar (SNFS 1992:16). Lagstiftning, förordningar och föreskrifter har i spelat en dominerande roll i avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen som an- vänds som kemikalier och köldmedier. Lagstiftningen har varit mycket effektiv och användningen har minskat kraftigt. Det har krävts en omfattande reglering med ibland relativt svåröverskådliga föreskrifter som omfattat olika sektorer, användningsområden, olika stoppdatum, etc. Lagstiftningen har också ställt höga krav på tillsynsmyndigheterna. Information till olika nyckelgrupper är en annan mycket viktig komponent i åtgärdsarbetet. Vidare har ekonomiska styrmedel, skatter och avgifter, spelat en viss roll i avvecklingsarbetet. som trädde i kraft medger inte dispensavgifter som eko- nomiskt styrmedel, men ger möjlighet att ta ut sanktionsavgifter. Fri- villiga åtaganden, miljöledningssystem, avtal mellan industri och myn- digheter har inte använts inom miljöarbetet för att skydda ozonskiktet. Erfarenheterna från avvecklingen av användningen av ozonnedbry- tande substanser pekar tydligt på effektiviteten av lagstiftning komp- letterat med information till samhällets aktörer. 9.6.1Åtgärder för att nå etappmålen I detta avsnitt beskrivs delmålen, åtgärder som behövs för att för att nå målen samt konsekvenserna. Endast en ambitionsnivå för åtgärdsinsat- ser presenteras. Skälet är att arbetet med att avveckla ozonuttunnande ämnen har varit mycket framgångsrikt och förhållandevis lite återstår att göra. –1994 avvecklades av den civila användningen av ozonnedbrytande substanser i . Användning av ozonnedbrytande ämnen i är avvecklad inom loppet av en generation. Enligt förordningen om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1995:636) gäller: –Kyl- och värme- och klimatanläggningar med CFC skall upphöra att användas yrkesmässigt från . Undantag är infört för stationära enhetsaggregat (kylanläggningar) med CFC med en installerad mängd understigande köldmedium till . –Påfyllning av HCFC i befintliga anläggningar skall ha upphört . Åtgärder som behövs därutöver för att nå delmålet är: –Export av varor, produkter och utrustning som innehåller eller är beroende av CFC eller andra ozonnedbrytande ämnen upphör. –Användning av HCFC som arbetsmedium i befintliga kyl- frys- och klimatanläggningar upphör efter ett visst datum (användningsförbud). –Användningen av CFC/HCFC, haloner och andra ozonnedbrytande ämnen upphör även inom sektorer som är undantagna t.ex. för- svarssektorn och flyget. SOU 2000:52 Skyddande ozonskikt 337 Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen i har till största delen ha upphört fram . Etappmål 1 syftar till att förhindra utsläpp från varor/produkter som finns i samhället. Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås är: –kartlägger som huvudansvarig myndighet varor och produkter som finns utspridda i samhället och som innehåller ozonnedbrytande ämnen samt tar fram en plan för vad som ska tas om hand för destruktion (hänsyn tagen till ekonomiska och praktiska aspekter). –Kommuner, producenter och andra ansvariga tar om hand och destruerar ozonuttunnande ämnen från varor/produkter som inne- håller ozonnedbrytande ämnen enligt en framtagen plan (avfall från industri, transport- och byggsektorn). Dessutom vill vi särskilt poängtera de risker som ett framtida höghöjds- flyg kan innebära för ozonskiktet och behovet av att agera proaktivt. Vi föreslår därför att utreder och lämnar förslag hur påverkan på ozonskiktet av föroreningsutsläpp från höghöjds- flyg ska förhindras från att öka. Utredningen bör innehålla förslag på både nationella åtgärdsstrategier och hur kan vara pådrivande i ett internationellt arbete. Bruket av ozonnedbrytande ämnen i kan i stort sett upphöra inom en generation. bidrag till de globala utsläppen är förhål- landevis mycket små. De nuvarande internationella avtalen tillåter viss produktion, användning och utsläpp av reglerade substanser vilket innebär en långsam återhämtning av ozonskiktet. Möjligen kan halterna av klorbärande ozonnedbrytande ämnen vara åter nivå, ca 2 ppb Cl, omkring . Den naturliga nivån motsvarar ca 0,7 ppb Cl, en nivå som kan nås tidigast . Delmål a – avveckling av ozonnedbrytande ämnen: Kostnader för att avveckla Försvarets användning av haloner (förutom i fartyg och fordon) beräknas kräva en investering på vilket ger en årlig kostnad på . Detta innebär att av dagens användning avveck- las till 2010. Kostnader som i övrigt uppstår är inte kvantifierade. kan bedömas som förhållandevis låg eftersom av de civilt använda ozonnedbrytande ämnena redan avvecklats –1994. Se bilaga V.9. Etappmål 1 – utsläppsminskningar: Kostnaden kan inte uppskattas eftersom mängden varor som är spridda i samhället och som kan innehålla ozonnedbrytande ämnen inte är känd. Som ett exempel kan nämnas att ett miljömässigt riktigt omhän- dertagande och destruktion av CFC/HCFC från kylmöbler ligger på per kilo. En kylmöbel innehåller ca CFC/HCFC. För det globala arbetet inom ramen för Montrealprotokollet har kvantifieringar gjorts av kostnader och nytta av de åtgärder som genomförts. Kostnaderna har skattats till och nyttan i minskade skador på fiske, jordbruk och material på ca . Till detta kommer nytta i form av minskade sjukdomsfall för människan. Ca 130 miljoner ytterligare fall av hudcancer och 130 mil- joner ytterligare fall av starr undvikes genom Montrealprotokollet. Generellt kan konstateras att kostnaderna för åtgärder ligger långt under värdet för nyttan för miljömålet Skyddande ozonskikt. Om målen ska nås behöver konsumenter, ansvariga inom näringsliv och offentlig sektor fortsätta att återlämna kylmöbler och andra varor som innehåller ozonnedbrytande ämnen för omhändertagande och destruktion. Detta har förflutit på ett tillfredsställande sätt och bör kunna fungera väl även fortsättningsvis. Erfarenheterna från avvecklingen av användningen av ozonned- brytande substanser pekar tydligt på att lagstiftning kompletterat med information till samhällets olika sektorer och aktörer är en mycket effektiv kombination. Vi föreslår därför en fortsatt satsning på lagstift- ning och information som de viktigaste styrinstrumenten för att nå delmålen. 9.7.1Normativa, ekonomiska och informativa styrmedel Styrmedel som behövs för att minska användningen av ozonuttunnande ämnen enligt delmål a är: –Användningsstopp för HCFC som arbetsmedium i befintliga anlägg- ningar genom ändrad lagstiftning. finns påfyllnadsstopp i . Inom EU finns ett förslag till en förordning som tar upp användningsstopp. –Återinförande av dispensavgift. medger inte dispens- avgifter men anser att det finns anledning att återinföra dispensavgifter för att klara avveckling. Detta har tidigare föreslagits av , Dnr 104-1581-98 Rj. Det är en fråga som kommer att utredas av den kommitté som ska utvärdera tillämpningen av (se Dir. 1999:1099). Sank- tionsavgift kan tas ut vid överträdelser av lagar och förordningar. –Generellt förbud mot export av varor/utrustning som innehåller eller är beroende av ozonnedbrytande ämnen. föreslaget av , Dnr 501-1318-99 Rr. Det finns inom EU förslag till en förordning som reglerar en del av den gränsöverskridande handeln av varor och produkter. –Information till användare av ozonnedbrytande ämnen kombinerat med frivilliga åtaganden. Styrmedel som behövs för att minska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen för att nå etappmål 1 är: –Reglering alternativt förtydligande av nuvarande lagstiftning så att insamlade mängder av CFC, haloner och andra förbjudna ozonned- brytande ämnen måste lämnas till destruktion. –Regleringen bör kombineras med informationskampanjer. –Lagstiftningen för halon revideras så att existerande mängder i be- fintliga anläggningar kommer att omhändertas på ett miljöriktigt sätt. –Skyldighet för kommuner alternativt producenter att omhänderta all utrustning/produkter med CFC,HCFC och halon och andra ozon- nedbrytande ämnen på ett miljöriktigt sätt. Eventuellt kan en förstärkning av kommunernas resurser/finansiering behövas för att genomföra arbetet. Detta bör redovisas i den utredning som vi föreslår och som syftar till att kartlägga omfattningen med varor/produkter i samhället som innehåller ozonnedbrytande ämnen. För att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt krävs forskning och utveckling om miljöeffekter av ozonnedbrytande ämnen och ny teknik som ersätter och förhindrar utsläpp av skadliga ämnen. Forskningen om miljöeffekter är främst inriktad på att skaffa bättre kunskaper om nuvarande och framtida risker särskilt inom områdena –flygets påverkan på ozonskiktet –samverkan mellan ozonnedbrytande processer och förändrad växt- huseffekt –effekter av ökad UV-strålning på hälsa och miljö, särskilt akvatiska och långlivade system. Satsningarna på utveckling av ny teknik ska framförallt lösa nuvarande kända problem med ozonnedbrytande kemikalier som innehåller klor och brom. Framgångar i det internationella arbetet är av avgörande betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt. bör vara på- drivande inom EU i dessa frågor. I det internationella arbetet anser vi att följande insatsområden bör prioriteras: –verkar för att stärka andra länders möjligheter att imple - mentera nuvarande internationella avtal. Detta kan innebära stöd för att skapa en fungerande lagstiftning för att avveckla ozonnedbry- tande ämnen samt stöd för att utöva tillsyn av existerande lagstift- ning. Vidare behövs kunskapsöverföring av teknik och alternativa metoder. Även investeringsprogram kan bli aktuella. –verkar inom EU för att förhindra smuggling av ozonned- brytande ämnen från länder som fortfarande har en viss produktion av CFC etc. –verkar inom EU för en stegvis avtrappning av HCFC-pro- duktionen för framförallt i-länderna, men även och för att nya ozonnedbrytande ämnen kontrolleras inom ramen för Mont- realprotokollet. –Ökat flyg i stratosfären med traditionellt flyg och överljudsflyg kan utgöra en risk för uttunnat ozonskikt.