sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — i ett internationellt perspektiv värms en stor del av småhusen i upp med elenergi, antingen genom direktel eller genom vatten- burna system där vattnet värms upp av en elpatron. För de vattenburna systemen kan elvärmen konverteras till fjärrvärme eller exempelvis naturgas- eller pelletpanna. En lägre elanvändning kan åstadkommas genom byte till värmepump. Det är betydligt svårare och mer kostsamt att konvertera direkteluppvärmda hus till andra uppvärmningssystem. Installation av pannrum och rördragningar ger betydande ingrepp i husen. Här behövs det utveckling av nya system. kan bränsle - celler eller solceller bli ett alternativ. För att nå etappmålet om högsta andel fossil energi i bostäder och lokaler behöver flera åtgärder vidtas. föreslår i sitt betänkande flera åtgärder inom detta område, vilket redovisats i kap. 4. förslag är i stora delar gemensamma med de förslag vi för fram i detta betänkande. Flera av etappmålen har berört energifrågorna. Det gäller etapp- målen om planering, byggnader och resurshushållning. Det är viktigt att energifrågorna hanteras i ett helhetsperspektiv. Trafiksystemet i stadsmiljön, bebyggelsemiljön och bebyggelsens lokalisering har bety- delse för energianvändningen. Logistikaspekterna vid transport av gods inom staden och mellan stad och land behöver få ökad uppmärksamhet. Systemaspekterna är också viktig vid val av uppvärmningsform. Vid en värdering av lämpliga uppvärmningsformer måste man ta hänsyn till den hälsopåverkan som uppvärmningssystemet lokalt kan ge upphov till. Man bör eftersträva systemlösningar som både har låg resursför- brukning och som klarar hälsomålen såsom fjärrvärmesystem med samproduktion av el och värme. Fjärrvärmesystem har dock begräns- God bebyggd miljö 603 ningar, styrda av bebyggelsens värmetäthet och utbredning. Därför kan biobränslebaserade energisystem, system med fjärrvärme och sampro- duktion, värmepumpssystem, samt system med pellettpanna, utgöra viktiga delar av det framtida svenska energisystemet så att andelen fos- sil energi successivt kan minskas i bostadssektorn. 18.9.2Beskrivning av ambitionsnivåer med konsekvenser För etappmål 3 finns tre olika ambitionsnivåer, innebärande att sane- ringen av byggnadsstocken ska vara klar inom 10, 15 eller . Pro- blem med sjuka hus kommer inte att kunna undvikas helt. Några alternativa nivåer för etappmål 4 har inte formulerats. I prak- tiken innebär dock ambitionsnivåerna under luft och Bara naturlig försurning olika ambitioner när det gäller energieffektivisering i befintlig bebyggelse. Beskrivning av ambitionsnivå och konsekvenser för etappmål 4. 4. åtgärder i hus kvarstår under en kan komma att kvarstå efter en generation. En förbättring av situa- tionen gentemot ambi- tionsnivå låg. Gene- rationsmålet bör kunna nås. Arbetet med att sanera sjuka hus och öka ventilationen forceras. Risk finns att man väljer suboptimala lösningar med konsekvenser för andra miljömål. nader är osäkra men baserat på äldre mate- rial uppskattas den årliga kostnaden bli lägre. Uppgifterna om kost- nader är osäkra men baserat på äldre mate- rial uppskattas den årliga kapitalkostna- den till ca 4,1 mil- jarder . Uppgifterna om kost- nader är osäkra men baserat på äldre mate- rial uppskattas den årliga kapitalkostna- den till ca 6,1 mil- jarder . Sociala konsekvenser Fukt och mögelskador kan påverka hållfastheten i byggnaderna. Ett miljöanpassat och säkert hus bibehåller sitt fastighetsvärde 604 God bebyggd miljö En fullgod inomhusmiljö skapar förutsättningar att ge oss friskare barn, minska allergier och annan överkänslighet samt förbättra hälsoläget och välbefinnandet i stort. Att problemet är allvarligt och att många människor känner sig vara besvärade har framgått av avsnitt 7.8.5. För samhället minskar antalet hälsodrabbade och därmed ett för många per- soner allvarligt lidande. Sjukvårdskostnader och produktionsbortfall är svåra att kvantifiera men det bör vägas in i den samlade analysen. Sammantaget erhålls en ökad komfort i boendet och en högre livskva- litet. En minskad energianvändning i bebyggelsen påverkar förutsättning- arna att nå andra miljömål. Konsekvenserna har tidigare redovisats i avsnitt 6.3 Bara naturlig försurning. Det saknas ett underlag för att bedöma kostnaderna för etappmål 4. Baserat på tidigare undersökningar har vi sammanställt kostnadsberäk- ningarna. Dessa redovisas i Bilaga och sammanfattas i tabellen ovan. Det är endast bostäder med bristfällig mekanisk ventilation som har tagits upp i tabellen. Det bör beaktas att målet gäller en god inomhus- miljö och inte någon särskild grad av luftomsättning som ska uppfyllas. En förbättrad ventilation kan komma att kräva installation av vär- meväxlare eller frånluftvärmepump. I dessa fall är merkostnaden för värmeåtervinning , vilket ger en energibesparing för ett småhus på ca 20–av uppvärmningsbehovet. Ett bättre byg- gande för att undvika fuktskador bedöms ge en ökad kostnad . Å andra sidan bör graden av kassation av byggmaterial minska då byggherren bygger torrt. Nya krav på energianvändning i nyproduktionen har kostnadsberäk- nats av . De antar att byggs ca småhus och flerbostadshus. Inves- teringskostnaden har beräknats uppgå till –2010. Med ett el och värmepris på /kWh betalar investeringen tillbaka sig . Den årliga kostnaden beräknas till och besparingarna till . För de befintliga byggnaderna innebär det åtgärdspaket som redovisat till och en total investeringsnivå fram på ca . Åtgärderna omfattar energieffektivisering och minskad användning av fossila bränslen. För det enskilda hushållet eller fastighetsägaren varierar kostnaden avsevärt beroende på utgångsläget God bebyggd miljö 605 och i vilken grad eget arbete utnyttjas. Med ett el och värmepris på /kWh betalar investeringen tillbaka sig . Den årliga besparingen genom mindre energianvändning uppskattas till . Del av denna summa är redovisade under Bara naturlig försurning. Kostnaden finns också redovisad i Kli- matkommitténs betänkande, Förslag till en svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). För den enskilde innebär friskare hus ett bibehållet och utökat fastig- hetsvärde. Om flerfamiljshus är fuktsäkrade kan det medföra att de blir lättare att hyra ut. Då kan friska hus ses som ett konkurrensmedel. Det finns alltså ett ekonomiskt incitament för fastighetsägare att vidta åtgärd. Uppmärksammas bör att kulturmiljöer och kulturhistoriskt värdefulla byggnader kan fördärvas av alltför moderna ventilationssystem. som åtgärdade fuktförhållanden kan vara en förutsättning för bevarande och fortsatt bruk av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. 18.9.3Skälen för val av ambitionsnivå Vi förordar ambitionsnivå medel. Den ger en rimlig tidsutsträckt att genomföra de stora satsningar som behövs inom ventilationsområdet och sanering av sjuka hus. En forcering till 2010 kan innebära att man tvingas välja icke optimala lösningar utifrån en helhetssyn på boende- frågorna. Ny kunskap och teknik kan bättre tas till vara med lägre takt i åtgärderna Etappmål 4 och 5 är långsiktiga mål som spänner över flera generatio- ner. Betydelsen av teknisk utveckling är betydelsefull och kommer att skapa nya lösningar på problemen. förutsätter en fortsatt minskning av den specifika energiåtgången i byggnader till 60 kWh/m2 och år. Miljöanpassningen i samhället leder till stärkta och miljömedvetna kunder som ställer krav på underleverantörer och bygg- herrar. Trenden att efterfråga tjänster snarare än apparater eller kapitalvaror kommer att öka. En ökad användning av energitjänster (leasing) är ett sätt att öka infasningen av ny energieffektivare teknik och förnya apparatparken. 606 God bebyggd miljö Normativa, ekonomiska och informativa Dagens kontrollsystem är sammantaget ineffektiva eftersom kontrollen eller rådgivningen sker med utgångspunkten att åtgärda en olägenhet i taget. har föreslagit att en obligatorisk pannkontroll ska införas för att förbättra energieffektiviteten. Vi föreslår en utökad samordning inom området ventilation, inomhusmiljö och energihus- hållning. Att ha en särskild lagstiftning för ventilationskontroll och en annan för energihushållning riskerar att ge icke optimala lösningar. bör i samråd med och Socialstyrel- sen få i uppdrag att komma med förslag till åtgärder för att förbättra samordningen och lagstiftningen inom detta område. Man bör i detta sammanhang också överväga om frågan om radon också bör ingå i arbetet. Vi föreslår att man genomför en nu utvärdering av bostads- beståndet med avseende på problemen är med inomhusmiljön, ventila - tionen och fukt och mögelskador m.m. samt vilken energihushållnings- nivå en- och flerfamiljshus har . Vi uppskattar att kostnaden för att genomföra en sådan undersökning uppgår till som ett engångsbelopp. bör ansvar för uppläggning och genomförande av denna undersökning. bör ges i uppdrag att utforma ett program för riktad information till allmänheten om betydelsen av en funktionsenlig venti- lation och andra risker som kan försämra inomhusklimatet. bör också ta fram ett program för informationsinsatser riktade till universitet, tekniska skolor och yrkesskolor men också för konsult- och byggbranschen, byggherrar och fastighetsägare för att uppmärksamma fuktförhållandenas betydelse för hälsan. behövs 20 mil- joner kronor för intensifierad satsning på information, undervisnings- och demonstrationsmaterial. Därefter 1–. (Fonden för fukt- och mögelskador) är en statlig myndighet som lämnar bidrag till att åtgärda fukt- och mögel- skador i småhus. För att få bidrag måste huset vara byggt och (undantag kan i vissa fall göras för äldre hus som är kraftigt om- eller tillbyggda). Bidraget är alltid förbundet med en själv- risk. förfogar under innevarande budgetår. Genom den ökande satsningen på att avhjälpa fukt och mögelskador behöver bidragen öka. ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100 har ytterligare avsatts för detta ändamål. Gällande byggnorm bör ses över eftersom kunskap, material och teknik har utvecklats så att det i teorin finns förutsättningar att minska energianvändningen . Skärpta krav på energihushållning God bebyggd miljö 607 bör introduceras i byggreglerna. Det innebär också att före- skriftsrätt utökas för energihushållningsåtgärder i befintliga byggnader. Byggnormen bör ställas på en sådan nivå att teknikutvecklingen kan fortgå mot långsiktigt samhällsekonomiska lösningar så att de långsiktiga miljömålen nås. Incitament bör skapas så att byggbranschen fokuserar på en helhetslösning snarare än på viss teknik för byggnadens olika delsystem I mycket få fall tillämpas individuell mätning av värmen i fastigheter. Därför saknar den enskilde incitament att minska energianvändningen. Inom detta område pågår det en teknikutveckling som gör det möjligt att mäta värmen i lägenheter på ett annorlunda sätt än som sker . Ett generellt krav på individuell värmemätning i flerbostadshus bör inte genomföras förrän mer erfarenheter ha skapats av tillämpning av ny teknik Några bostadsområden bör i försöksvis förses med individuell värmemättning så att en bättre kunskap erhålls om effekterna av åtgärden. Ägare av flerbostadshus saknar starka incitament för att investera i förbättrad teknik eller förbättrat underhåll i värmesystem och pannor. Hyreslagstiftningen anger inom vilka områden fastighetsägaren har rätt att justera hyresnivån. Andra investeringar än energieffektiviserings- åtgärder kan då te sig mer lönsamma. Denna dubbla obalans inom fler- bostadshusen behöver brytas upp för göra energi mer synlig och för att kunna förverkliga det utrymme för besparingar som finns. Incitamenten behöver stärkas för byggherrar och fastighetsägare att effektivisera energianvändningen. Vi föreslår därför att får i uppdrag att tillsammans med utveckla och lämna förslag till åt- gärder inom detta område. Det behövs starkare incitament för byggherrar och fastighetsförval- tare att effektivisera energianvändningen vid nyproduktion och drift. Ett system för byggherrar att ge garantier för klimatskalets effektivitet, genom miljö- och energideklarationer och utökat producentansvar bör utredas av i samråd med och bransch- organisationer. Deklarationen bör bl.a. avse förhållanden som rör inomhusmiljön, sunda material, ljudnivå och kvalitetssäkring av bygg- processen. Direktverkande el för uppvärmning av nya byggnader ska inte uppmuntras. Elenergi kan bli en framtida bristvara. Det är därför angeläget att utveckla kostnadseffektiva system för uppvärmning, så att befintlig elvärme som baseras på dagens teknik successivt kan fasas ut. bör i samverkan med ta initiativ till att utveckla system och skapa förutsättningar för alternativa uppvärm- ningssystem baserade på förnybara energikällor. 608 God bebyggd miljö Det är viktigt att fortsatt forskning och utveckling sker inom inomhus- miljön. En bättre förståelse för de faktorer som har betydelse för hälso- påverkan i inomhusmiljön behöver skapas. Det gäller såväl medicinska som kemiska, byggnadstekniska och beteendevetenskapliga aspekter beaktas. Processen med förbättrad energieffektivisering i byggnader bör som stöttas med resurser för teknikupphandling, information, forskning och utveckling. En ökat satsning på IT inom byggnadsområdet och s.k. intelligenta hus kan skapa förutsättning för ett ändrat beteende och en bättre kunskap om energieffektivisering. Ett betydande arbete inom området görs av EU och andra internationella organ. bör delat aktivt i detta arbete. Prioriterade områden bör vara; ·kunskap om orsakerna till allergier och överkänslighet, särskilt hos barn ·utfasning av kemikalier i byggmaterial och i inomhusmiljön som har medicinska effekter ·samordning och bevakning av energinormer och dylikt för bygg- nadsanknutna produkter ·samordning av miljö- och energimärkning Se vidare under kap. 6 om Bara naturlig försurning. Det behöver ske en utökad samverkan mellan olika grupper med vitt skilda kompetenser. Det är viktigt för att undvika målkonflikter och att få en ökad förståelse för varandras problem. Vi finner att det är särskilt angeläget med en fördjupad dialog mellan medicinsk, ventilationsteknisk och energiteknisk kompetens. Exempelvis utförs den obligatoriska ventilationskontrollen av kontrollanter som ofta saknar utbildning i och helhetssyn på innemiljöfrågor. Byggherrar och beställare bör ta ett utökat ansvar för att byggmate- rial inte avger hälsofarliga ämnen när husen tas i bruk. De bör också svara för att de produkter och de material som används skapar en bra ljudmiljö och att de garanterar en hög energieffektivitet. God bebyggd miljö 609 18.10Handlingsalternativ, konsekvenser och styrmedel för etappmål 6 är uttaget av naturgrus i landet högst och andelen rent återanvänt material utgör av ballast- användningen. är uttaget av naturgrus högst och andelen rent återanvänt material högre än 2010. För att erhålla en långsiktigt hållbar hushållning med icke förnyelsebara naturresurser i enlighet med miljökvalitetsmålet om naturgrusanvändning fordras ett litet uttag i förhållande till tillgången och att så stor andel som möjligt av naturresurserna kan återanvändas. Uttaget av naturgrus bör minska successivt och ersättningsmaterial bör användas i allt högre utsträckning. Kunskap om tillgång och behov av naturgrus behöver utvecklas, liksom kunskap om möjligheter till återanvändning och användning av ersättningsmaterial. Ekonomiska och legala styrmedel kan behöva utvecklas. Inventeringar vad avser förekomst av naturgrus, berg lämpligt för krossning, morän och lämpliga material för återvinning genomförs över hela landet på regional nivå av geologiska undersökning (SGU) i samarbete med länsstyrelser och kommuner. Många befintliga inventeringar behöver kompletteras med kvalitetsklassning och infor- mation om motstående intressen. En nationell sammanställning görs som är klar till 2005. Med utgångspunkt i inventeringarna bör mate- rialförsörjningsplaner som visar materialtillgångar uppdelat på olika kvaliteter, motstående intressen, nuvarande produktion och prognoser för framtida behov tas fram av kommunerna i samarbete med länssty- relserna som underlag bl.a. för de kommunala översiktsplanerna senast till 2008. Materialförsörjningsfrågorna ska samordnas med andra intressen t.ex. vattenförsörjning, naturvårds- och kulturmiljövärden. 610 God bebyggd miljö 18.10.2Beskrivning av ambitionsnivåer och konsekvenser Vi har studerat tre alternativa nivåer för etappmålet om uttag av natur- grus till 2010; 12, 15 och . Motiven för en begränsning av uttaget av naturgrus är bl.a. resurs- hushållning, bevarande av värdefulla natur- och kulturvärden och en hållbar vattenförsörjning. Bristen på kunskap som samordnar dessa perspektiv gör underlaget för val av alternativ osäkert i dagens läge. Vidare är kunskapen om för- utsättningarna för val av ersättningsmaterial och möjligheter att minska användningen ofullständig bl.a. vad gäller primärmaterial och återanvänt material. Vi föreslår åtgärder för kunskapsuppbyggnad som kommer att förbättra beslutsunderlaget och frivilliga överenskommelser som verktyg för att minska naturgrusförbrukningen . Vi föreslår också en process för uppföljning och revidering av miljömålen som innebär en regelbunden översyn av delmålen. Mot denna bakgrund har vi valt att föreslå nivån till 2010. Inventering av tillgången till naturgrus, morän och berg lämpligt att krossa till makadam beräknas enligt SGU kosta totalt 27–och kan genomföras av (SGU Budget- underlag för , bilaga 2). Materialförsörjningsplaner grundade på underlagsmaterial från inventeringen beräknas kosta i genomsnitt ca per kom- mun. Kostnader för löpande uppföljning tillkommer. Att använda ersättningsmaterial för naturgrus medför ökade pro- duktionskostnader för materialet. Om av ersättningsmate- rialet är bergkross innebär det en årlig merkostnad på 80–för att uppnå etappmålet till 2010. God bebyggd miljö 611 Både grustäkter och bergtäkter är förenade med åverkan på naturen. Ökad återanvändning och tillvaratagande av restprodukter bör ha posi- tiva miljöeffekter. Områden för upplag och förädling måste planeras. Redan aktiva täkter kan eventuellt användas. Med hänsyn till de förändringar vi föreslår i kap. 19 bedömer vi att befintlig lagstiftning, främst och , är tillräcklig för att genomföra åtgärder för att uppnå målen. Efterhand som erfarenheter av tillämpning av och anknuten lagstiftning med vägledning av miljömålen har vunnits kan behov av eventuella förändringar i lagstiftningen övervägas. Särskilt bör uppmärksammas om gällande regelverk är tillräckligt för länsstyrelser och kommuner att vid behov kunna stoppa vidare utvinning av naturgrus helt eller delvis i en region eller kommun. Frågan bör belysas i samband med den utvärdering av arbetet med frivilliga överenskommelser som vi föreslår att SGU ska utföra (se nedan). Bestämmelserna i 3 och 4 kap. ska tillämpas vid plane- ring och i ärenden enligt och anknuten lagstiftning. Vi föreslår i kap. 19 att ansvariga myndigheter genomför en översyn av riksintressen enligt 3 kap. och utvecklar underlag för tolkning av be- stämmelserna i 4 kap. . Ett sätt att minska uttaget av naturgrus och främja användning av ersättningsmaterial är att använda ekonomiska styrmedel. En höjning av naturgrusskatten per ton torde innebära att konkurrenskraften skulle öka för alternativa material såsom krossberg och morän. I utredningen om naturgrusskatten (SOU 1995:67) bedömdes dock de negativa effekterna för främst de mindre företagen bli alltför stor om naturgrusskatten sattes till och att det inte var förenligt med god hushållning att små företag slås ut innan deras täkter utnyttjats fullt ut. Även en differentierad skattenivå beroende av var i landet brytningen sker diskuterades. Utredningen fann att konkurrenssituationen mellan olika grusföretag skulle påverkas 612 God bebyggd miljö negativt, särskilt i gränszonen mellan hög- och lågskatteområden, varför utredningen avstod från detta förslag. En beskattning av alla de primära materialen (naturgrus, krossberg och morän) skulle ge restprodukter och återvunna material ökade möj- ligheter att nå ut på marknaden. Effekterna av en skatt på alla primära material har dock inte utretts närmare. utvärdering av skatten på naturgrus (rapport 5077) visar att skatten har haft en dämpande effekt leveranserna av naturgrus utan att öka de totala transportkostnaderna. Vi föreslår att berörda intressenter och sektorsmyndigheter sam- arbetar och genom frivilliga överenskommelser fördelar ansvaret för att nå etappmålet . SGU bör få i uppdrag att utveckla sådana överenskommelser och att utvärdera resultatet i en rapport . Utvärderingen bör tjäna som grund för eventuella överväganden om en samlad beskattning av de primära materialen och eventuella ytterligare behov av styrmedel. SGU bör tillsammans med övriga berörda myndigheter och branschen utveckla handledningar för upprättande av materialförsörjningsplaner. Former för lättillgänglig åtkomst till grundläggande geologiska data bör därvid utvecklas. Branschen bör tillsammans med SGU genomföra utbildningar för sina medlemsföretag om metoder och åtgärder för hushållning med natur- grus. Teknik och mätmetoder bör utvecklas så att kvaliteten på restprodukter kan jämföras med kvaliteten på krossberg eller naturgrus. En utveckling av kvalitetskraven i regelverken för väg- och anläggningsverksamhet och annan användning av naturgrus bör ske så att de även anpassas till kvalitetsmått för restprodukter. Metoder för att vid sidan av prisfrågor väga in hushållnings- och miljöaspekter vid upphandling av ballastmaterial bör utvecklas. SGU bör ges i uppdrag att tillsammans med trafikverken och bran- schen utveckla sådana kravspecifikationer och metoder. God bebyggd miljö 613 Berörda intressenter och sektorsmyndigheter bör samarbeta och fördela ansvaret för att nå åtgärdsmålet till 2010. 18.11Handlingsalternativ, konsekvenser och styrmedel för etappmål 7 Samtliga avfallsdeponier bör ha uppnått en enhetlig standard och uppfylla högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Etappmålet styrs av EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås: ·År 2001 är EU:s direktiv om deponering av avfall implementerat i svensk lagstiftning. ·År 2002 inlämnas för varje anläggning (kommunernas tekniska för- valtningar, kommunala bolagen och industrier) en omställningsplan till tillsynsmyndigheten. Planen innehåller en redogörelse för den framtida verksamheten relaterat till tekniska krav och kontrollkrav. ·Under perioden –2008 sker ansökan om tillstånd, avslutning och omställning av deponierna för att uppfylla gällande regler. Endast en ambitionsnivå presenteras eftersom etappmålet är knutet till ett redan beslutat EG-direktiv. Införandet av en enhetlig standard och högt uppställda miljökrav på deponier får positiva effekter på mark, grundvatten samt sjöar och vattendrag i anslutning till deponierna eftersom risken för läckage av föroreningar minskar. Ekonomiska konsekvenser: Se bilaga V.18. 614 God bebyggd miljö 18.12Handlingsalternativ och konsekvenser för etappmål 8 Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall har minskat med räknat års nivå och den totala mängden genererat avfall exklusive gruvavfall har minskat . Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås: Förslag till åtgärder har redan tagits av . Vi föreslår att en utvärdering av målet bör ske och att resultatet av utvärde- ringen bör ligga till grund för ett nytt mål . Här ges en kort redovisning av de resultat som uppnåtts och en bedömning av möjligheterna att nå det utsatta etappmålet till 2005, för konsum- tionsavfall respektive produktionsavfall. När det gäller mängden genererat avfall är det av största vikt att mängderna minskar. Om inte så sker, finns risk för en kraftigt ökad förbränning av avfall då förbudet att deponera brännbart avfall träder i kraft. Förbränning av avfall kan leda till utsläpp av t.ex. dioxiner och försurande gaser.