sou · GOB3122d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Sida låter alla nya insatser först godkännas av en koordinerande instans i samarbetslandet, finansministeriet eller utrikesministeriet. I kan utrikes- kommittén i berört län eller stad stå för samordningen, i andra fall kan kontakterna gå direkt mellan Sida och berörd linjeförvaltning. Synpunkter från samarbetsländernas förvaltningar och från de svenska utlandsmyndigheterna ingår i underlaget för texten. Som framgår av figur 4.1. nedan är rysslandsamarbetet det största i programmet. Expansionen 1998 och 1999 har dock brutits . I posten regionalt ingår ett flertal insatser, bl.a. via internationella organisationer. De medlen har i flertal fall också en slutlig länder- fördelning, som dock inte är tillgänglig för utvärderingen. Landsamarbetet 1999–2001 Östsamarbetet 1998–1999 per samarbetsland Utvecklingssamarbetet med fokuseras under innevarande period på det sociala och ekonomiska området och på demokrati- samarbetet. De sammanlagda insatsbesluten och uppgick totalt till 52 respektive . Landsamarbetet 1999–2001 Landstrategien för utvecklingssamarbetet med anger en serie mål och instruktioner –2001. Utvecklingssamarbetet ligger väl i linje med instruktionerna, inte minst avseende det särskilda, övergripande målet att stödja EU- integration. Alla nya insatser är antingen direkt EU-relaterade eller hör till den sociala sektorn. föreslår endast nya insatser med stark EU-relevans och med koppling till den egna förmedlemskapsstrategien. Både UD och Sida deltar inom ramen för EU-samarbetet i utformningen av Phare-programmet och twinningsamarbetet. Av de fyra huvudsamarbetsområdena har den senaste utvecklingen inom säkerhetssamarbetet med de baltiska länderna har beskrivits ovan, avsnitt 3.2. För del har särskilt de stora utrustningsleveranserna under innevarande år inneburit ett stort steg, både för utvecklingen av den nationella försvarskapaciteten och för de svensk-estniska förbindelserna. Rättssamarbetet expanderar, även om det tog för att komma i gång. Samarbetets fokus förskjuts gradvis från ministerie- nivån till myndighetsnivån, där ett större direkt intresse för för- ändringsarbetet kan föreligga. Både estniska och Sida-representanter uttrycker sin uppskattning över rättssamarbetets utveckling, som aktiverats genom aktiva deltagande. En begärd utredning av formerna för utfasning av det fördjupade vänortssamarbetet och landstings- och länsstyrelsesamarbetet har ännu Landsamarbetet 1999–2001 Stödet till språkundervisning och integration av de icke-estniska grupperna fortsätter, jämför avsnitt 3.3 ovan. Instruktionen för det ekonomiska och sociala samarbetet följs – endast de sociala insatserna ökar, bl.a. med inriktning på omstruktureringen av sjukvården. En pågående Sida-insats, en utvecklingsplan för Mustamäesjukhuset, har inspirerat till en propos från det medverkande svenska konsultföretaget till UD-PES att få en liknande insats i i finansierad från Östersjömiljarden. Stödet till lantmäteri-, bank-, infrastruktur- och småföretagssektorerna håller på att fasas ut. Miljösamarbetets inriktning i stort under den aktuella samarbets- perioden har diskuterats ovan, avsnitt 3.5. Aktuella insatser i berör bl.a. luftkvalitet i , avloppsrening i , samt stödjer landets EU-anpassning vad avser vatten- och avloppsfrågor. Som nämndes ovan, avsnitt 3.6, kan det inte sägas, som land- strategien begär, att ett jämställdhetsperspektiv präglar allt utvecklingssamarbete med . Däremot har ett antal insatser initierats, t.ex. med inriktning på kvinnors politiska deltagande, som Sida avser försöka föra vidare till och . Reglerna för kostnadsdelning tillämpas genomgående, men med viss anpassning beroende på hur angeläget är om ett visst samarbetsområde. Sida låter kraven växa inför utfasningen. Utfasningen och övergången till reguljärt grannlandssamarbete diskuteras enligt Sida i alla insatser. Sida överväger att inrätta en konsultfond som skall kunna utnyttjas på estnisk sida för mindre rådgivningsinsatser – ett instrument som skulle kunna underlätta utfasningen av det bilaterala programmet. Ur synvinkel bidrar Östersjömiljarden till att den totala svenska finansieringsvolymen i landet inte har sjunkit mycket. Framställningarna via finansministeriet om utvecklingssamarbete med har minskat senare år, dels för att behoven gradvis minskar i takt med att stora EU-program aktiveras, dels i och med att det svenska beslutet om utfasning blir mer allmänt känt. Enligt finansministeriet visar siffrorna att utvecklingssamarbetet håller på att ersättas av ett varaktigt samarbete. uttrycker också sin uppskattning över Sidas hantering av uppkomna problem inom ett statligt redovisningsprojekt. Det estniska EU-integrationskontoret framhåller rättssamarbetet, lantmäterisamarbetet och statistiksamarbetet som särskilt relevanta för landets EU-anpassning. EU-profilen på utvecklingssamarbetet i dess helhet skulle dock ytterligare kunna höjas. Landsamarbetet 1999–2001 borde också höjas. De goda samarbetsrelationerna med ambassaden i och med framhålls. Dock bedöms ha valt en alltför restriktiv politik i vad avser långtidsrådgivare stationerade i , något som använts aktivt av andra givare och bedöms ha varit mycket värdefullt av samarbete. Flera estniska ministerierepresentanter beklagar att kontakterna med Sida lidit av vakanser på handläggartjänsten i . Sida bekräftar att upprepade vakanser uppstått på Estlandstjänsten. På grund av nedskärningar i myndighetens förvaltningsbudget hade inte tjänsten kunnat tillsättas. EU- delegationen i , som har löpande och regelbundna möten med svenska representanter, främst från ambassaden, befarar att samordningen på den estniska sidan inte är tillräckligt god. UNDP- kontoret har å andra sidan intrycket att de svenska insatserna inte heller är fullt samordnade. Några (Sidas) kanaliseras via finans- ministeriet, andra (bl.a. SI:s) inte. Utvecklingssamarbetet med har sedan sin inledning hört till de mest lättskötta och mest effektiva, något som orsakas av flera faktorer tillsammans. pekar resultatanalysen från 199849 på att den snabba utvecklingen i landet har ställt de svenska aktörerna, inklusive Sida, inför behovet att utveckla nya samarbetsformer och - relationer. Då förväntades svenska parter växla upp sina insatser i termer av ömsesidighet och engagemang. De kraven har i många stycken tillgodosetts fram till . ställer den fortsatt snabba utvecklingen i landet nya krav på samarbetet – växande EU-relevans efterfrågas, liksom nya former för utfasningen av utvecklingssamarbetet och för övergången till ett grannlandssamarbete. Sammanfattningsvis ansluter samarbetet med väl till landstrategiens instruktioner. Undantagen är främst jämställdhetsmålet och den begärda växlingen över av utvecklingssamarbetet till ett reguljärt grannlandssamarbete. 49 Samarbetet med – en resultatanalys, och , 1998. Landsamarbetet 1999–2001 I utvecklingssamarbetet med är under innevarande period demokratisamarbetet, det sociala och ekonomiska området och miljösamarbetet jämförbara i storlek. De sammanlagda insatsbesluten och uppgick totalt till 98 respektive . SAMARBETET MED PER MÅLOMRÅDE Utvecklingssamarbetet med –2001 följer i stort de mål och instruktioner för utvecklingssamarbetet som anges av landstrategien väl. Det särskilda övergripande målet att stödja EU-integration styr enligt Sida samarbetets fortsatta utformning. Att hjälpa möta kraven i EU:s acquis är den ena basen för beslut om nya insatser. Den andra är prioriteringen av den sociala sektorn. Liksom i de andra kandidatländerna deltar UD och Sida i utformningen av Phare-programmet och EU- twinningsamarbetet i . Även om inte heller allt samarbete med präglas av ett jämställdhetsperspektiv, kommer det enligt Sida dels med i bered- ningen av alla nya insatser, dels in genom särskilda kvinnoin-riktade projekt, t.ex. kring kvinnligt företagande. Som i de två andra baltiska länderna har säkerhetssamarbetet under innevarande år tack vare gåvorna av försvarsmateriel expanderat och fått en mer tydlig profil, se ovan, avsnitt 3.2. Förändringen uppskattas inte minst av svenska ambassaden i , som rapporterar att ingen annan givare gör en så substantiell insats för att stärka den lettiska försvarskapaciteten. Rättssamarbetet inom demokratisamarbetet har kommit igång långsamt i . Först under innevarande år har ett större antal insatser beslutats. Juristhögskolan i , som stötts med 10 miljoner Landsamarbetet 1999–2001 kronor, har påbörjat sin verksamhet. På svensk sida är en av de aktiva parterna i samarbetet. Ett fortsatt huvudinslag i demokratisamarbetet är det fördjupade vänortssamarbetet och landstings- och länsstyrelsesamarbetet. Enligt avsåg det största antalet nya fördjupade vänortsprojekt . Ett tidigare stöd till Kontoret för mänskliga rättigheter har avslutats. Stödet till språkundervisning och integrationsprocessen för icke-lettisk medborgare genom UNDP fortsätter. Ambassaden finner dock stödet passivt och anspråkslöst i storlek. Det sociala samarbetet ligger i enlighet med landstrategien på hög nivå och omfattar bl.a. konsultfonder hos för två omfattande projekt inom hälsovården respektive socialsektorn. Stödet på socialförsäkringsområdet avslutas. Lantmäterisamarbetet utvärderas med fokus på den lettiska lantmäteri- myndighetens kapacitet, varefter beslut kommer att tas angående en eventuell, avslutande insats. Stödet till bank- och småföretags- sektorerna håller på att fasas ut, med undantag för en tänkt fortsättning av stödet till en lettisk bankinspektion. För i (HHR), som har fått ett stöd om totalt för perioden –2003, pågår diskussioner om ytterligare finansiering för tiden , samt kring den långsiktiga finansieringen. Den svenska sidan – insatsen hanteras av UD – har visat förståelse för att den lettiska sidan kan ha svårigheter att i nuvarande utvecklingsfas mobilisera de avtalade driftsbidragen, men efterlyser ett starkare lettiskt engagemang i HHR:s verksamhet. Miljösamarbetet inkluderar en serie direkta miljöinvesteringar, tillsammans med stöd till för uppbyggnaden av förvaltningens kapacitet på olika nivåer, bl.a. hos lettiska kommuner. Det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå, som landstrategien vill avveckla inom 4–, synes ännu ha mycket kvar att göra och därför möjligen behöva en längre samarbetstid, en uppfattning som enligt uppgift delas av . Övergången till ett reguljärt grannlandssamarbete pågår liksom i gradvis och delvis, men inte på något systematiskt sätt . Kostnadsdelningen med lettiska parter synes mer problematisk än i t.ex. , särskilt inom de sociala sektorerna, där eftersträvar en ökning av samarbetet. Sida rapporterar ett gott och regelbundet samarbete med EU- delegationen i , som också visat ett gradvis växande intresse för Landsamarbetet 1999–2001 det svenska programmet. Sidainsatserna i de sociala sektorerna kompletterar EU:s. Delegationen efterfrågar även svensk kompetens för projektgenomförande. Sida, som har ett löpande samråd och kontakt med och EU, finner dock landstrategiens mer ambitiösa instruktion om ett nära och fortlöpande samråd med andra större givare svår att verkställa i praktiken, även i de andra kandidatländerna. En sådan relation är mer relevant för samarbetsländerna själva att upprätthålla, menar . Den koordinerande enheten inom finansministeriet bedöms ha god överblick över verksamheten inom samarbetsprogrammet, även om den interna lettiska samordningen uppvisar brister. Svenska ambassaden finner utvecklingssamarbetet med väl dimensionerat och rimligt sektorfördelat. Utvidgningen inom de sociala sektorerna borde dock ha påbörjats tidigare. Ambassaden efterlyser vidare en större lyhördhet för lettiska behov och en större flexibilitet i verkställigheten av programmet. Den senare bedömningen motsägs dock av den producerade resultatanalysen50, där författarna bedömer att samarbetet kännetecknas av stor flexibilitet. De pekar å andra sidan på problemet att en del insatser initieras och drivs från svensk snarare än lettisk sida. De finner också att behovet av akuta ad hoc-insatser har minskat till förmån för ett långsiktigt struktur- och institutionsutvecklande samarbete. I den bemärkelsen har samarbetet tillgodosett önskemålen. Även samarbetet med uppvisar en god överensstämmelse med landstrategiens instruktioner. Det kan dock icke, som begärs av landstrategien, i sin helhet sägas präglas av ett jäm- ställdhetsperspektiv. Avvecklingen inom 4–av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå synes behöva kunna pågå . Den begärda övergången till ett reguljärt grann- landssamarbete pågår inte på något systematiskt sätt. Kostnadsdelningen med lettiska parter synes mer problematisk än i t.ex. . Utvecklingssamarbetet med är relativt jämnt fördelat mellan de fyra målområdena. De sammanlagda insatsbesluten och uppgick totalt till 47 respektive . 50 Samarbetet med – en resultatanalys, och , 1998. Landsamarbetet 1999–2001 SAMARBETET MED PER MÅLOMRÅDE Landstrategien för utvecklingssamarbetet med anger i många stycken samma mål och instruktioner för utvecklingssamarbetet –2001 som för och . Det särskilda, övergripande målet, att stödja EU-integration, styr enligt Sida hela samarbetet med . Nya insatser både bedöms och utformas med hänsyn till deras EU-relevans. Därmed ökar gradvis programmets sammantagna EU-relevans. Däremot söker inte Sida självt nya insatser efter EU-anpassningskriteriet, något som anses vara ett litauiskt ansvar. Direkt stöd till förmedlemskapsprocessen lämnas bl.a. i form av svenska EU- rådgivare. Liksom för de andra kandidatländerna deltar UD och Sida i utformningen av Phare- och EU-twinningprogrammen i . I deltar i tre projekt inom 1999 års twinninglista. finns fem svenska förslag till 14 projekt. Säkerhetssamarbetet med har under innevarande år undergått samma slags expansion som det med och , vilket innebär att har givit ett starkt bidrag till den litauiska försvarskapaciteten. Demokratisamarbetet innehåller bl.a. ett expanderande rätts- samarbete med ett dussintal nya insatser inom ramen för det s.k. rättskedjeperspektivet. Det fördjupade vänortssamarbetet samt landstings- och länsstyrelsesamarbetet fungerar enligt Sida väl och kompletteras med institutionsutvecklingsinsatser på länsnivå. En planerad nordisk insats för fortbildning av kommunaltjänstemän har skrinlagts. Landsamarbetet 1999–2001 Det ekonomiska och sociala samarbetet fokuseras på de sociala sektorerna, där större insatser görs tillsammans med inom hälsovården och . Det senare samarbetet är bl.a. inriktat på funktionshindrades och barns särskilda behov. Det näringslivsfrämjande stödet syftar till att stärka landets kon- kurrenskraft, bl.a. genom att stärka centrala bransch- och handels- organisationer. Stödet till lantmäteri-, skogs-, transport-, bank- och småföretagssektorerna håller på att avslutas. Miljösamarbetet omfattar bl.a. större insatser i fjärrvärmesystemet i , samt stöd till utvecklingen av jord- och skogsbruket. Kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet vid kärn- kraftverket i är ett väsentligt inslag i samarbetet. Sida pekar på att de sociala aspekterna av den kommande stängningen av kärn- kraftverket inte har beaktats tillräckligt. Dels kommer ortens framtid att påverkas av stängningen, dels kan personalnedskärningar komma att skapa säkerhetsrisker inom kärnkraftverket. SKI som instämmer i bedömningen bidrar med kompletterande utbildningsinsatser. Jämställdhetsinriktningen dryftas av Sida främst med den litauiska koordineringsenheten inom utrikesministeriet. Ett visst genomslag har uppnåtts. Våldet mot kvinnor är ett stort problem, förvärrat av att varken polis eller domstolar tar frågorna på tillräckligt allvar. Samarbetet kring system- och institutionsuppbyggande på central nivå, som även i i sin huvuddel beräknas kunna avvecklas inom 4–, synes behöva ett mer långsiktigt perspektiv. Överväxlingen av utvecklingssamarbetet till ett reguljärt grann- landssamarbete väntar ännu, även om vissa svenska konsultföretag har lyckats etablera sig i landet. Representanter för den litauiska förvaltningen uttrycker sig positivt om samarbetet med på det sociala området, på rättsområdet och inom lantmäteriet. Inom det senare har svenska mjukvaruinsatser kompletterat Phare-finansierade utrustningskomponenter. Det svenska miljöstödet skulle behöva ha omfattning och en mindre krävande administration enligt litauiska bedömningar. Ambitionen ovan att stärka det litauiska näringslivets konkurrenskraft bedöms ha stor relevans. Inom twinningsamarbetet har uppfattats ha problem med att mobilisera heltidsrådgivare, något som mottagarsidan ofta ej heller är i behov av. bedömer Sida, som är en av de största givarorganisationerna i landet, vara den bästa att arbeta med, om än stora förseningar kan förekomma. Landsamarbetet 1999–2001 Resultatanalysen av litauensamarbetet51 bedömde utvecklings- samarbetet med som framgångsrikt, inte minst tack vare hög kompetens hos mottagaren, effektiv och flexibel behandling från Sidas och andra svenska organisationers sida, samt fokuserade och väl genomförda svenska insatser. rekommenderade resultatanalysen bl.a. en starkare prioritering av det svenska egenintresset och av överlevnadsförmågan hos samarbetets resultat. Rekommendationerna är delvis tillgodosedda – dels genom det växande svenska deltagandet i twinningsamarbetet, dels tack vare den gradvis allt större precisionen i de insatsval som styrs av EU- anpassningsbehoven. Volymen på samarbetet med ligger under inne- varande period. Sida bedömer att samarbetet fungerar väl och att den nationella koordineringsenheten inom utrikesministeriet har en god överblick och en realistisk bild av vad som är möjligt inom samarbetet. EU-integrationsprocessen tar växande resurser i anspråk, något som också påverkar samarbetet genom Sida. Den ger också Sida möjlighet att göra alltmer komplementära insatser och därmed vinna i effektivitet. Instruktionerna i landstrategien för är med något undantag tillgodosedda. Liksom i ser inte samarbetet kring system- och institutionsuppbyggande på central nivå heller i ut att kunna avvecklas inom . Önskemålet om att utvecklingssamarbetet i ökande utsträckning skall växlas över till ett reguljärt grannlandssamarbete har ännu inte börjat tillgodoses. Utvecklingssamarbetet med har ett utpräglat miljöfokus. De sammanlagda insatsbesluten och uppgick totalt till 56 respektive . Landsamarbetet 1999–2001 Instruktionerna i regeringens landstrategi för utvecklingssamarbetet med 1999–2001 är påtagligt lika de för samarbetet med de baltiska länderna. Önskemålet att stödja den polska EU-integrationen har dock inte samma övergripande karaktär. Instruktionen att det bilaterala utvecklingssamarbetet skall fasas ut i och med utgången av perioden kan vara tillgodosedd vid dess slut. Dock har de två nedan nämnda större insatserna via den polska Eko-fonden höjt insatsnivån påtagligt . Avvecklingen i övrigt är enligt Sida närmast spontan, i det att efterfrågan från svenska och polska parter tydligt har minskat. Sida inbjuder endast direkta EU- integrationsinsatser. Enstaka andra insatser av ömsesidigt intresse har också förlängts, t.ex. på skogs- och handelskammarområdena. Hur samarbetet kan bereda vägen för normala grannlandsrelationer avses tas upp i en särstudie . Säkerhetssamarbetet med upplevs inte som särskilt intressant i , som har NATO-tillhörigheten som sin huvudlinje. Den enda insatsen avser kärnämneskontrollsamarbete med kärnkraftsmyndigheten i . Som nämnts ovan, avsnitt 3.3, har rättssamarbetet med inte heller varit prioriterat från polsk sida tidigare, men har aktiverats med samarbetsförslag, som dock sannolikt mer kommer att leda till ett kollegialt samarbete än till ett utvecklingssamarbete. Det fördjupade vänortssamarbetet är vitalt och har i majoriteten av fall kunna övergå i ett vänortssamarbete utan fortsatt statlig finansiering. Ett starkt ömsesidigt intresse av fortsatt samarbete synes ha växt fram särskilt hos kommunerna på ömse sidor om . Stödet till den offentliga förvaltningen har gradvis vuxit , och begränsas till EU- integrationsinsatser, t.ex. på statistikområdet. Socialförsäk- ringssamarbetet på basis av den svenska pensionsmodellen kommer sannolikt att förlängas på polsk begäran – läget är dock något oklart, eftersom samarbetet med inte ännu fullt ut förankrats hos de närmast berörda i förvaltningen. Stödet till skogs-, bank- och småföretagssektorerna håller på att avslutas. Miljösamarbetet har ännu inte fokuserats på laganpassning, såsom förordades av landstrategien, men har, som nämnts ovan, avsnitt 3.5, fått ökade resurser för genomförande av Östersjö-programmet genom två avsättningar om vardera till den polska Eko- fonden. Medlen förvaltas av Eko-fonden, fördelas på projekt och Landsamarbetet 1999–2001 administreras även i övrigt helt i polsk regi. I första hand kommuner söker finansiering av främst avloppsreningsinsatser av skilda slag. EU-anpassningen är vägledande för arbetet. har svenska leverantörsföretag sammanlagt erhållit uppdrag till mer än det svenska bidraget till fonden, vilket innebär att kontakterna mellan svenskt och polskt näringsliv på miljöområdet har stärkts. Ytterligare några insatser görs utanför Eko-fonden, t.ex. en upprustning av avloppsnätet i Sopot. Jämställdhetsfrågorna är svårhanterade i enligt Sida, som har upplevt skillnaderna i värderingar som ett hinder i jäm- ställdhetssamarbetet. Efter de svåra översvämningarna i gjordes en serie svenska återuppbyggnadsinsatser, bl.a. genom och specialiserade svenska företag. Bland annat omfattade insatserna återuppbyggnad av en järnväg och torkning av översvämmade byggnader, inklusive värdefulla, men översvämningsskadade böcker. arrangerades i fokus, en omfattande mani- festation innehållande exportfrämjande och turistfrämjande insatser tillsammans med ett intensifierat kulturutbyte. De medel som anvisades ur Östsamarbetet och Östersjömiljarden mångfaldigades genom bidrag från näringslivet och från deltagande svenska regioner och myndigheter. En utvärdering52 bedömer att Polenåret fick en olycklig start i form av en alltför snäv planeringsfas och inledande oklarheter kring själva konceptet. framhåller utvärderaren att Polenåret givit goda resultat dels genom det regionala utbytet, dels i form av uppslag för fortsatt samarbete mellan olika polska och svenska parter. Det förestavade samrådet med EU och äger rum, enligt Sida, dock liksom i de baltiska länderna inte nära och kontinuerligt. Samordningen med de andra nordiska givarna har inte ökat. Det finns ingen nordisk bild i , av det slag som återfinns i de baltiska länderna – de nordiska givarna är för små och stöter sällan samman. Samarbetet fokuseras som begärt i landstrategien på sådana områden, där har särskilt goda förutsättningar att ge stöd, och som bereder vägen för normala grannlandsrelationer. Det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå håller gradvis på fasas ut, även om enstaka insatser av ömsesidigt intresse kan förlängas. 52 Utvärdering av projektet i fokus, , 1999. Landsamarbetet 1999–2001 Kostnadsdelningen har gått längst i bland kandidatländerna. De polska parterna tar alla lokala kostnader samt resekostnader till och från . Diskussion pågår om att de även skulle ta kostnader för de svenska konsultinsatserna. Sida bedömer det sannolikt att så kommer att ske. Polska myndighetsrepresentanter uttrycker i flera fall – bl.a. från miljö-, hälso- transport- och finansministerierna – intresse av ett närmare samarbete med , främst i form av utbytesprogram och rådgivningsinsatser. Ett flertal insatsförslag har förts fram i samband med utvärderingen, alla med inriktning på mjukvaran inom utvecklingssamarbetet. Styrkan i samarbetet med sägs framför allt finnas i kontakterna på gräsrotsnivån, särskilt inom näringsliv och lokal förvaltning, medan svagheten är att kontakterna på den institutionella och förvaltningsnivån inte har konsoliderats på motsvarande sätt. Ett skäl till det senare sägs vara återhållsamhet med att ställa långtidsrådgivare till för- fogande.