sou · GOB365d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Arbetslöshetskassornas nära samarbete med de fackliga organisatio- nerna kommer främst till uttryck genom att avgiften till arbetslöshetskassan tillsammans med fackföreningsavgiften betalas in till fackförbundet, som vidarebefordrar beloppet till arbetslöshets- kassan. För den medlem i en arbetslöshetskassa som är medlem i ett fackförbund är avgiften också något lägre än för den som enbart är medlem i arbetslöshetskassan. Beträffande lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som innehåller de närmare bestämmelserna om arbetslöshetsersättningen m.m. se vidare avsnitt 4.3.4. De 19 har bildat sina egna arbetslöshetskassor. har landets största arbetslöshetskassa, Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa (KAAK) med drygt 634 000 anslutna medlemmar per . KAAK försäkrar anställda inom kommuner, landsting, kyrkoförvaltningar och till dessa hörande bolag. Metallindustriarbetarnas arbetslöshetskassa () är den näst största arbetslöshetskassan inom LO-området med drygt 336 000 medlemmar. Handelsanställdas arbetslöshetskassa (HA) försäkrar främst anställda inom handeln, kontor och lager. HA har cirka 184 000 medlemmar () och är därmed den tredje största bland LO-kassorna. På LO-sidan utgår avgift till arbetslöshetskassa i de flesta förbund med ett i kronor bestämt belopp, för lägst och högst . Inom TCO finns 11 arbetslöshetskassor. Industritjänstemanna- förbundets arbetslöshetskassa är störst med cirka 355 000 medlemmar anslutna. arbetslöshetskassa har drygt 208 000 medlemmar anslutna. Därefter kommer Statstjänstemännens Arbetslöshetskassa (SeA) med drygt 201 000 medlemmar. SeA är en gemensam arbetslöshetskassa för fem av TCO-förbunden, nämligen FCTF, SFHL, ST, TULL-KUST och . Den minsta arbetslöshetskassan är Skogs- och Lantbrukstjänstemännens med endast drygt 1 500 anslutna medlemmar. För TCO-förbundens medlemmar utgår avgift till arbetslöshets- kassan med ett bestämt belopp , vanligast är en avgift om (67, 69 och ). Två förbund, SJF och , har en betydligt högre avgift än övriga förbund, 86 respektive för förbunds- anslutna (94 respektive för direktanslutna). Ett enda av förbunden, med praktiskt taget ingen arbetslöshet inom medlemskåren, nämligen (), är inte anslutet till någon arbetslöshetskassa. SPF gör i stället en månatlig avsättning om per medlem och månad till en speciell arbetslöshetsfond. För förbund anslutna till finns en enda gemensam arbetslöshets- kassa, Akademikernas Erkända Arbetslöshetskassa (AEA). AEA har cirka 405 000 medlemmar anslutna. Avgiften i AEA är . Ledarna har en egen arbetslöshetskassa, Ledarnas Arbetslöshetskassa. Avgiften till kassan är . Det finns ett antal arbetslöshetskassor på arbetsgivarsidan. Dessa har sammanlagt runt 200 000 medlemmar. finns en arbetslöshetskassa för SAF:s medlemmar, nämligen Svensk Handels och Arbetsgivarnas arbetslöshetskassa (SHA). Kassan ansluter företagare, företagsledare, ägare och delägare inom detalj- och grossisthandel, service, tillverkning, tjänster, jordbruk, skogsbruk, jakt, gruvor och mineralutvinning. SHA hade drygt 31 000 medlemmar. Småföretagarnas arbetslöshetskassa (SmåA) omfattar företagare, företagsledare, kompanjoner och delägare i företag verksamma inom hantverk, industri, servicenäringar, detalj- och grossisthandel, lantbruk samt tjänster. /1999 hade SmåA cirka 125 000 medlemmar. Rätt att ansluta sig till SmåA har även familjemedlemmar som deltar i verksamheten och personer i ledande ställning inom och dess anslutna branschorganisationer. Medlemmarna i SmåA är i allmänhet inte medlemmar i . Petroleumhandlarnas arbetslöshetskassa (PEAK) försäkrar ägare, delägare av och föreståndare för företag som bedriver försäljning av bensin, motordrivmedel och andra petroleumprodukter. Kassan försäkrar även familjemedlemmar som deltar i verksamheten. PEAK hade cirka 3 300 medlemmar. fiskares arbetslöshetskassa (SFA), som försäkrar yrkesfiskare, hade per cirka 1 800 medlemmar. Säljarnas arbetslöshetskassa, som organiserar agenter och säljare, har cirka 12 000 medlemmar. En ny kompletterande arbetslöshetskassa, Alfa-kassan, inrättades . Alfa-kassan har tillstånd att verka över hela arbets- marknaden och har ingen koppling till någon organisation på arbetstagar- eller arbetsgivarsidan. Alfa-kassans verksamhet startade med att administrationen av det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) övertogs. Sedan KAS upphört fortsätter kassans verksamhet i form av administration av den nya grundförsäkringen (se avsnitt 8.2). Arbetslöshetskassornas () bildades och har som medlemmar samtliga 39 arbetslöshetskassor. SO:s medlems- organisationer har därmed tillsammans cirka 3,8 miljoner medlemmar. SO:s uppgift är att vara intresse- och serviceorganisation för arbetslöshetskassorna. SO företräder medlemsorganisationerna gentemot myndigheter och andra organisationer. SO utvecklar också gemensamma administrativa rutiner för arbetslöshetskassorna och utbildar dess personal. En annan viktig uppgift för SO är att informera myndigheter, organisationer och allmänhet om arbetslöshets- försäkringen och arbetslöshetskassornas verksamhet. SO samarbetar med motsvarande samorganisationer såväl i som i övriga . lag om arbetslöshetskassor reglerar samarbetet mellan olika arbetslöshetskassor. Lagen förutsätter att arbetslöshetskassorna informerar om alternativa försäkringsmöjligheter för den frivilliga inkomstrelaterade försäkringen. Detta sker bland annat genom att SO upprättar en förteckning om detta, som skall finnas hos arbetsförmed- lingskontor och länsarbetsnämnder. Förteckningen skall även finnas på Internet. 7 Avgiften till fackliga organisationer Utredningens övergripande uppdrag är att se över den skattemässiga behandlingen av fackföreningsavgifter och avgifter till arbetsgivar- organisationer. I detta uppdrag ligger att kartlägga och utvärdera tillämpningen av de bestämmelser som gäller . För att ta ställning till frågan om avdragsrätt skall de olika regelsystemen jämföras och därvid särskilt undersökas om tillämpningen av dessa medför att arbetstagares och arbetsgivares utgifter för respektive facklig organisationsverksamhet blir föremål för skattemässig likabehandling. Som ett första led i utförandet av uppdraget har utredningen kartlagt den verksamhet som bedrivs dels inom centralorganisationerna, dels inom de enskilda medlemsförbunden på arbetstagarsidan. Ett brett faktaunderlag har samlats in för att skapa en bild av hur avgiftssyste- men ser ut och hur de tillämpas. För att få en så heltäckande beskrivning som möjligt av medlems- förbundens verksamhet och hur denna verksamhet finansieras har utredningen genom enkäter ställt vissa frågor direkt till förbunden. Som komplettering till de avgivna svaren har ytterligare information hämtats in främst genom förbundens verksamhetsberättelser och visst annat informationsmaterial. Sammantaget ger de synpunkter som centralorganisationer och anslutna förbund lämnat en god bild av förhållandena inom respektive område. Nedan följer en redovisning av de fakta som kommit fram vid kartläggningen av arbetstagarsidans centralorganisationer och förbund. 96 Avgiften till fackliga organisationer En utgångspunkt i arbetet med att kartlägga förbunden och deras verksamheter har varit att få in ett så korrekt jämförelsematerial som möjligt. En förutsättning för detta har varit att få fram samma eller likvärdiga faktauppgifter för samtliga organisationer och medlems- förbund (medlemmar). Utredningen har på detta sätt fått en bild av hur förbunden använder de influtna medlemsavgifterna, dvs. vilken verksamhet som förekommer inom ett förbund och hur stor andel av intäkterna som används till olika verksamhetsområden. De kostnader som i allmänhet redovisas består av allt från traditionellt fackligt arbete till ren medlemsservice av olika slag i en glidande skala. Av sammanställ- ningen nedan framgår att de olika förbundens redovisningssätt inte alltid har medgett direkta jämförelser av olika verksamhetsdelar, vilket dock inte haft någon avgörande betydelse för resultatet av enkätundersökningen. För utredningens syften har vissa uppgifter varit särskilt intressanta. Det gäller dels det totala antalet medlemmar i respektive förbund, dels antalet förvärvsarbetande, aktiva eller yrkesverksamma medlemmar. Dessa tre begrepp likställs. Arbetslösa medlemmar räknas vidare till gruppen aktiva, eftersom de betalar en avgift till sitt förbund även om den är lägre än för den yrkesverksamme. Inom gruppen förvärvsarbetande/aktiva/yrkesverksamma finns olika avgiftsnivåer beroende på sysselsättningsgrad m.m. Förbundens totala medlemsantal har i beräkningarna i det följande reducerats beträffande två mindre grupper medlemmar, nämligen i fråga om pensionärsmedlemmar och studerandemedlemmar. Pensionärerna lämnas åt sidan i denna undersökning eftersom de inte är eller kan förvändas bli yrkesverksamma. För studerandemedlemmar kan det trots en låg medlemsavgift vara av betydelse med en skattereduktion eller avdragsrätt. Det finns nämligen sådana medlemmar som under en viss del av året uppbär lön från arbete vid sidan av studierna. Även den gruppen betalar dock en låg månads- eller årsavgift och effekten av en skattereduktion eller en rätt till skatteavdrag skulle därför även här bli liten. Till detta skall läggas att studerande i allmänhet är medlemmar i ett förbund på grund av studier inom det område som är förbundets organisationsområde. Uppgift om den totala medlemsavgiften som de aktiva medlemmarna betalar har vidare varit relevant för att kunna få jämföra de olika kostnadsposter som verksamheten kan delas in i. Avgiften till fackliga organisationer 97 De tre centralorganisationerna har för utredningens räkning till sina respektive medlemsförbund ställt en enkät med frågor rörande respektive förbunds medlemsavgift och dess användning. Huvudsyftet har varit att få en enhetlig beskrivning från samtliga centralorganisa- tioner och förbund inom LO, TCO och . Förbunden ombads till att börja med dels ange det totala antalet förvärvsarbetande, aktiva eller yrkesverksamma medlemmar , dels den genomsnittliga medlemsavgift som dessa medlemmar betalade och månad, inklusive avgiften till arbetslöshetskassan. På arbetstagarsidan betalar de anslutna medlemmarna en avgift till sina respektive förbund. Förbunden betalar därefter avgift till den centralorganisation, till vilken förbundet är anslutet. Den totala fackföreningsavgiften som en medlem betalar är ofta sammansatt av flera olika delar. utgår en enda förbundsavgift. I andra fall finns, förutom en förbundsavgift, särskilda avgifter till en lokal organisation, såsom avdelning, klubb eller liknande. Dessutom kan sättet att bestämma avgiften variera. Olika slag av avgifts- differentiering kan förekomma. Avgiften kan utgå som krontal eller i procent av lönen med eller utan avgiftstak. Förbunden har också ombetts att i grova drag ange vad de inbetalade medlemsavgifterna används till samt fördelningen av kostnaderna på olika verksamhetsområden. Följande frågor avseende förhållandena ställdes i enkäten om fackföreningsavgiften. a)Antal förvärvsarbetande/aktiva/yrkesverksamma med- lemmar Genomsnittlig medlemsavgift som dessa medlemmar betalade inklusive avgiften till arbetslöshetskassan b)Antal icke förvärvsarbetande medlemmar Genomsnittlig medlemsavgift som dessa medlemmar betalade inklusive avgiften till arbetslöshetskassan c) Den totala fackföreningsavgiften som en medlem betalar är ofta sammansatt av många olika delar. utgår endast en förbundsavgift, ibland finns det både en särskild avdelnings- avgift och en klubbavgift. Hur avgiften är konstruerad varierar också mycket. I bland utgår avgiften som krontal, andra gånger som en procentandel av lönen med eller utan tak eller olika 98 Avgiften till fackliga organisationer avgiftsklasser som beror på medlemmens inkomst. Beskriv hur avgiften för en fullbetalande medlem bestäms. Ange kronor, procent, avgiftstak, avgifts- klasser –Särskild avgift till avdelning eller liknande –Särskild avgift till klubb eller liknande –Avgift till arbetslöshetskassan –Annan avgiftsdel, ange vilken Vad används medlemsavgifterna till? a)Här gäller det att fördela kostnader på olika verksam- hetsområden. Samtliga utgifter skall fördelas, alltså även för hyror, materialproduktion, internutbildning, administrativ personal, bidrag till utomstående och den demokratiska organisationen av förbunden, t.ex. styrelsemöten och kongresser. Om det är svårt att få någon uppfattning utifrån kostnader, så försök att grovt uppskatta hur arbetstiden för förbundets eller avdelningens anställda fördelar sig på de olika verksamhetsområdena. Detta brukar avspegla strukturen på kostnaderna tämligen väl. b)Hur stor andel i procent av de totala avgifterna går till de olika områdena? Ange ungefärliga procentsatser nedan. B) Uppbyggnad av konfliktfond. Här skall inte den fond- och förmögenhetsuppbyggnad som kommer från kapital- avkastningen räknas med, utan enbart den del som i förekommande fall avsätts av medlemsavgiften. Om procentandelen varierar mycket mellan åren går det att i stället beräkna ett genomsnitt . Ange i så fall detta. C) Allmänpolitiskt arbete. Ekonomiskt stöd, reklam, organisatoriskt arbete som syftar till att främja politiskt policyarbete eller en politisk ideologi, en parti- eller partigruppering. Häri skall också ingå kostnader för arbete med frågor av allmänpolitisk karaktär såsom jämställdhet, yttre miljö, skatter och fördelningspolitik, utbildning och forskning, konsumentfrågor (dock inte de frågor som direkt berör löntagarna och som finns angivna under G). D) Stöd till andra organisationer m.m. Det är fråga om stöd till ideella organisationer och verksamheter nationellt och internationellt. Häri skall ingå både finansiella bidrag och egna verksamhetskostnader. Avgiften till fackliga organisationer 99 E)Medlemmars personliga levnadskostnader. Hit hör med- lemmarnas försäkringar, deklarationshjälp, kostnader för medlemslån, medlemsdator, prenumeration på tidningar eller tidskrifter m.m. Den eventuella del som dessa kostnader finansieras genom kapitalavkastning ingår dock inte. F)Medlemsavgift till centralorganisation G)Kostnader för arbete med avtal, lagar, facklig informa- tion och utbildning. Här ingår alla kostnader för att upprätta och bevaka avtal och lagar kring löner, medbestämmande, arbetsmiljö, arbetarskydd, arbetsrätt o.d. Utbildning, informa- tion och tvistehantering kring dessa frågor ingår också. Hit skall också hänföras bevakning av myndighetsbeslut som rör medlemmarna i egenskap av löntagare (sjukförsäkring, pensioner, arbetsmarknadspolitik, yrkesutbildning, närings- politik m.m.), liksom utbildning och information kring dessa Dessutom hör medlemsrekrytering och marknadsföring i fackliga frågor till denna kostnadsdel. Intäkter från servicebolag. Om förbundet har ett eller flera servicebolag ange de sammanlagda intäkterna i detta eller dessa. Sammanställningen nedan grundar sig på 17 av de 18 , representerande av LO:s medlemmar. Samtliga stora och medelstora förbund har svarat på enkäten. LO:s 18 medlemsförbund hade sammanlagt 2 093 000 medlemmar, varav 1 710 000 var förvärvsarbetande (aktiva eller yrkesverksamma). Andelen icke förvärvsarbetande medlemmar består inom LO till den helt övervägande delen av pensionärer. Studerandemedlemmar har tidigare inte alls förekommit, men en marginell andel studenter finns numera bland LO-medlemmarna. Verksamheten i är den traditionella, dvs. löne- och avtalsfrågor, förhandlingshjälp samt bevakning av utbildnings- och arbetsmarknadsfrågor. medlemsavgifter är uppbyggda på likartat sätt och företer inga stora inbördes skillnader. Reducerad avgift utgår vanligen för den som arbetar eller mindre, för den som är föräldraledig, sjukskriven, studieledig eller 100 Avgiften till fackliga organisationer När det gäller reducerade avgifter finns vissa mindre förbundsvisa skillnader. Medlemsavgiften kan i allmänhet delas upp i en förbundsavgift och en avgift till arbetslöshetskassan. I de uppgivna medlemsavgifterna innefattas samtliga delavgifter till förbund, avdelning och klubb. Den totala inbetalade medlemsavgiften för andelen förvärvsarbetande uppgick för till . Detta motsvarar en genomsnittlig medlemsavgift per medlem och år på eller . Årsavgiften hos de olika varierar relativt mycket, men det helt övervägande antalet förbund har en årsavgift om cirka 3 000 till , vilket motsvarar en månadsavgift om cirka 260 till . varierar den genomsnittliga månadsavgiften mellan som lägst och som högst. A)Avgiften till arbetslöshetskassan uppgick till eller av den totala avgiften. Avgift till arbetslöshetskassan utgår med ett i kronor bestämt belopp, lägst och högst . B)Avsättning till konfliktfonder utgjorde totalt eller av totalt inbetalade medlemsavgifter. De förbundsvisa variationerna ligger mellan i avsättning för 12 av förbunden och för ett av de medelstora förbunden. C)För motsvarar kostnadsandelen för allmänpoli- tiskt arbete (inklusive partipolitik) i kostnader, eller . allmänpolitik särskiljer LO från de övriga centralorganisationerna, som är partipolitiskt obundna. De flesta LO- förbunden har dock en mycket liten del partipolitiskt arbete. Undantag finns, både bland de större och de mindre förbunden. Om även det arbete som bedrivs av LO centralt räknas med utgör procentandelen allmänpolitiskt arbete i stället av den totala medlems- avgiften. D)Stödet till andra organisationer uppgick för samtliga till och motsvarar därmed av den totala medlemsavgiften. E)Andelen personliga levnadskostnader uppgick till , dvs. I den delposten ligger för del främst olika försäkringar, såsom hemförsäkring, fritidsförsäkring och olycksfallsförsäkring. De kollektiva försäkringarna ligger dock utanför (exempelvis sådana som arbetsgivaren betalar). F)Avgiften till centralorganisationen utgick med per medlem och månad, eller av den totala avgiften. Avgiften till fackliga organisationer 101 Det kan anmärkas att det internationella arbetet och opinionsbildningen till allra största delen ligger hos LO centralt. LO:s egen verksamhet i stort kan karaktäriseras som allmänpolitik, ett arbete generellt inriktat på löntagarintressen. Den del av LO:s medel som utgör ett direkt kontantstöd till partipolitisk verksamhet uppgår till mindre än en procent av medlemsavgiften. G) Den fackliga kärnverksamheten inom förbunden drog i kostnader, vilket motsvarar av den totala medlemsavgiften. TCO:s sammanlagt 18 medlemsförbund hade /1999 totalt 1 233 000 medlemmar, varav 1 051 000 var aktiva. I gruppen passiva medlemmar, totalt 183 000, återfinns pensionärer och studerandemedlemmar. utom ett har svarat på enkäten. På TCO-sidan har de olika förbunden relativt differentierade avgifter, både förbunden emellan och inom de olika förbunden beroende på medlemmarnas inkomstskillnader. Sättet för uttag av avgift och hur den beräknas varierar starkt mellan förbunden. I några fall bestäms avgiften till en viss procentsats av gällande prisbasbelopp. I andra fall utgör medlemsavgiften ett fast belopp beroende på inkomsten, vissa tillägg inräknade eller en fast procentsats av månadslönen. tar ut fasta belopp i avgiftsklasser eller beloppsintervaller. Olika avgiftsklasser förekommer, vanligen tre eller fem olika klasser. Lägsta månadsavgiften varierar och högsta avgiften exklusive avgiften till arbetslöshetskassan. I några förbund bestäms avgiften till mellan av lönen, högst 261 respektive . I de flesta förbunden betalar medlemmarna en reducerad avgift när de är föräldralediga, sjukskrivna eller arbetslösa. Pensionärer och studerande och i något fall även nya medlemmar under betalar också en reducerad avgift. Den totala medlemsavgiften som betalades in till samtliga av andelen aktiva medlemmar uppgick för till cirka 2 . Den genomsnittliga medlemsavgiften för TCO-förbunden samman- tagna uppgick till . Den lägsta genomsnittliga medlemsavgiften var och den högsta . 102 Avgiften till fackliga organisationer förbund hade en genomsnittlig avgift och endast ett förbund . A)Avgift till arbetslöshetskassan betalades i samtliga förbund med ett bestämt belopp . Den vanligaste avgiften var (67, 69 och ). Två förbund hade en betydligt högre avgift till arbetslöshetskassan än övriga förbund, 86 respektive för förbundsanslutna (94 respektive för direktanslutna). Ett enda av förbunden, med praktiskt taget ingen arbetslöshet inom medlemskåren, nämligen , är inte anslutet till någon arbetslöshetskassa, utan gör i stället månatliga avsättningar till en särskild arbetslöshetsfond som kan tas i anspråk i speciella fall. Avsättningen till fonden uppgår till per medlem och månad. Den totala summan av samtliga avgifter till arbetslöshetskassan uppgick till . Avgiften till arbetslöshetskassan utgjorde i genomsnitt av den totala medlemsavgiften. B)Avsättning till konfliktfonder förekommer hos vissa av TCO- förbunden. Sju av förbunden hade inte gjort någon avsättning alls . Ett förbund har angett avsättningen till av den totala medlemsavgiften, medan förbunden vanligen har gjort avsättningar med mellan . Ett av förbunden har angett att avsättning skett med överskottet i verksamheten. Avsättningarna till konfliktfonder uppgick för samtliga förbund till eller av medlemsavgiften. C)Till rubriken allmänpolitiskt arbete har TCO-förbunden hänfört kostnader för opinionsbildning i vid mening, t.ex. frågor som rör arbetsmarknads- och näringspolitik. Den procentuella andelen allmänpolitisk verksamhet visar mycket stora variationer förbunden emellan. Kostnaderna för den verksamheten uppgick för samtliga förbund till totalt , eller av den totala medlemsavgiften. Om även de kostnader som belöpte på TCO:s centrala kansli räknas med uppgick beloppet till eller av den totala medlemsavgiften. Hälften av förbunden, eller nio förbund, har angett en andel medan fem av förbunden angett andelen till 20–. D)Stödet till andra organisationer utom den egna central- organisationen har en låg procentuell andel av de totala kostnaderna för TCO-förbunden. Alla förbund utom ett ligger mellan . Det förbund som avviker har angett . Totalt drog den andelen i kostnader, eller . Den totala summan uppgick till eller inklusive TCO:s centrala kostnader. Avgiften till fackliga organisationer 103 personliga levnadskostnader har för tio av TCO- Från två förbund har angetts procent, medan två förbund avviker med I det senare fallet, som gäller , är förklaringen att det förbundet lägger relativt stor andel av medlemsavgiften på en gruppolycksfallsförsäkring samt att förbundet tillhandahåller rättshjälp åt medlemmarna. Den del av de totala medlemsavgifterna som avsåg personliga levnadskostnader uppgick sammanlagt till , dvs. av den totala avgiftssumman. F var årsavgiften till TCO per aktiv medlem eller totalt , dvs. G) TCO är en partipolitiskt obunden organisation. Kostnaden för det traditionellt fackliga arbetet – avtal, förhandlingar, utbildnings- insatser, information och tvistehantering och liknande – visar stora variationer mellan förbunden, allt mellan av Om man även räknar med TCO:s kostnader för det centrala arbetet blir summan 1 eller . har 26 medlemsförbund med sammanlagt 462 000 medlemmar, varav 339 000 räknas som förvärvsarbetande/aktiva/yrkesverksamma. har besvarat enkäten. Avgiften till baseras på andelen yrkesverksamma medlemmar. Av de icke yrkesverksamma utgörs en stor del inom av studerandemedlemmar och en något mindre del av pensionärer. Arbetslösa räknas som yrkesverksamma. De olika SACO-förbundens medlemsavgifter är uppbyggda på likartat sätt och företer inga stora inbördes skillnader. Avgiften kan delas upp i en förbundsavgift och en del avseende avgiften till arbetslöshetskassan. Kostnader för lokala och regionala föreningar är i allmänhet inkluderade i förbundsavgiften. De flesta förbund har avgifter för yrkesverksamma, icke yrkesverk- samma och studenter. Avgiften har i allmänhet ett par olika nivåer. Dessa kan vara relaterade till antalet arbetade timmar eller till den inkomst medlemmen har. 104 Avgiften till fackliga organisationer