sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — En större skillnad är att intervjusvaren 1997 också ger möjligheter att särskilja grupperna IT-företag respektive medieföretag. Nytt är också att kommersiella banker och försäkringsbolag har intervjuats. Dessutom har vissa frågor modifierats. Det gäller bland annat de frågor som berör EU, vilka har omformulerats som en konsekvens av det svenska EU-inträdet. Nya frågor i denna undersökning gäller svenskt deltagande i och orsaker till planerade sysselsättningsförändringar i . 'DWD L LQNRPVWSUHPLH De data som används medger inte analys av lön utan endast av årslön. I årslön ingår av inkomst av tjänst, inkomst av rörelse, ersättning från försäkringskassa samt ersättning från a-kassa och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Detta inkomstbegrepp innebär en risk att felvärdera storleken på utbildningslönepremien om det finns en koppling mellan antalet arbetade timmar och utbildningstyp. Om till exempel civilingenjörer i genomsnitt arbetar fler timmar (timmar som de också får lön för) än sysselsatta med grundskoleutbildning så innebär detta att utbildningslönepremien blir övervärderad. 146 I vårt datamaterial kan vi inte heller ta hänsyn till om sysselsatta arbetar heltid eller deltid vilket också påverkar beräkningen av utbildnings- lönepremierna. Vi försöker delvis ta hänsyn till detta genom att i våra beräkningar särskilja män och kvinnor då förekomsten av deltidsanställningar är vanligare hos de . Utöver detta problem måste vi även anta att andelen sysselsatta som arbetar på heltid är mellan de två åren. Begreppet inkomstpremie som vi använder avser därför att särskilja begreppet från utbildningspremie som är kopplad till information om ersättning och därmed kräver information av data som vi tyvärr inte haft till vårt förfogande 147. I den beräknade årsinkomst netto har en genomsnittlig preliminärskatt, gemensam för hela riket, dragits. Hänsynstagande till kommuntillhörighet eller hushållsspecifika karaktäristika har alltså inte gjorts. Standardiseringen har gjort med hjälp av en regressionsmodell där den beroende variabeln är logaritmerad nettoinkomst och de förklarande variablerna dels består av interaktioner av indikatorer för respektive utbildningstyp och respektive sektor dels av variabeln tid i arbetslivet och en indikator för om individen är en kvinna. Regressionsmodellen är därför att betrakta som en konventionell modell av Mincer-typ. 146 För en diskussion över löneskillnader och skillnader i antal arbetade timmar se till exempel Work : A Long Term Wiew, NBER, workingpaper 6419 (1997). 147 I Ekonomiska rådets årsbok 1993 har , och ett bidrag som diskuterar olika begrepp som anknyter till avkastningen på utbildning. Definitionen på offentlig sektor baseras på SCB organisationsregisters information över institutionstyp. Alla myndigheter, förvaltningar och verksamheter som i stor utsträckning är skattefinansierade betraktas höra till offentlig sektor. Övriga verksamheter, oberoende av ägare, har kate- goriserats som privat sektor. 8WQ\WWMDQGH DY Vi har närmare studerat i vilken omfattning anställda i utför läs-, skriv- och räkneuppgifter i jämförelse med de andra länderna när hänsyn tas till nivån på baskompetensen. FREKVENS = a+b1*BASKOMPETENS+b2*BASKOMPETENS2+b3*SVERIGE+e. Där FREKVENS är en variabel som mäter hur ofta individen utför tolv olika läs-, skriv- eller räkneuppgifter under arbetstid. Denna kan anta värden mellan 0 och 36, där 0 anger att inga sådan uppgifter utförs och 36 anger att samtliga tolv uppgifter utförs . BASKOMPETENS är vårt mått på förmågan att förstå och tillgodogöra sig skriftlig information. Denna antar värden mellan 0 och 500, där 500 anger högst förmåga. BASKOMPETENS 2 är kvadrerad baskompetens som är inkluderad under antagandet att ökningen i frekvens avtar med stigande baskompetens. är en indikatorvariabel som antar värdet 1 för och noll för övriga länder som ingår i analysen. Denna är vår primära testvariabel. e är en störningsterm med konventionella antaganden om dess fördelning. I regressionsanalysen har vi exkluderat då detta land avviker kraftigt från de övriga länderna, både med avseende på baskompetens och frekvens av utförda uppgifter. Resultat av skattning av koefficienterna finns i tabellen nedan. 7DEHOO , 5HVXOWDW DY UHJUHVVLRQ DY XWQ\WWMDQGH DY EDVNRPSHWHQV .RHIILFLHQW I|U YDULDEH *P-värde på 0,05 och mindre anger konventionellt sett statisktisk signifikans. Koefficienterna b1 och b2 bekräftar vår förväntan att högre baskompetens innebär en högre frekvens men att ökningen är avtagande. Koefficienten b3 är estimerad med ett negativt tecken. P-värdet anger att sannolikheten att nollhypotesen, det vill säga att det inte råder någon skillnad mellan och övriga länder, i det närmaste är obefintlig. Resultatet indikerar med andra ord att anställda i i mindre omfattning utför läs-, skriv- och räkneuppgifter än anställda i andra länder när hänsyn har tagits till nivån på baskompetensen. Nationella scenarier - ISMOD ISMOD är en industristrukturmodell som är skapad för att på medellång sikt belysa kapitalbildning, modernisering av teknik och struktur- omvandling. Modellen är en allmän jämviktsmodell, vilket bland annat innebär att både produktionspris och volym i alla branscher är beroende av och hänger samman med varandra. För att spegla kapitalets åldersfördelning delas den existerande kapitalutrustningen i varje industrisektor in i olika teknikklasser med hjälp av bruttovinstandelar. Detta görs för att kunna beräkna utslagningen av olönsam kapital- utrustning men även för att visa på moderniseringen via investeringar i ny teknik. Beskrivningen av produktionstekniken och kapitalbindningen är tyngdpunkten i modellen. Den slutliga efterfrågan i övrigt, det vill säga konsumtion och utrikeshandel, bygger på standardmässiga och förhållandevis enkla modellsamband. +XU IXQJHUDU PRGHOOHQ" I modellen har näringslivet delats in i 31 olika branscher, varav 20 industribranscher och sju tjänstebranscher. Dessutom redovisas jord- respektive skogsbruket och bygg- samt energisektorn separat.148 De 31 branscherna påverkas i olika utsträckning när efterfrågan förändras. Ett exempel på detta är att om den privata konsumtionen ökar och andelen privat konsumtion av jordbruksprodukter är större än andelen privat konsumtion av skogsbruksprodukter blir efterfrågeökningen inom jordbruket relativt sett större. Tillgången till arbetskraft bestäms utanför modellen. Den baseras på SCBs beräkningar av arbetskraftsutbudet och på NUTEKs bedömning av hur stor del av arbetskraften som kommer att vara sysselsatt på den reguljära marknaden under . Modellen använder sig av en prognostiserad pris- respektive volymutveckling av världshandeln per bransch, som bygger på den historiska utvecklingen, och tar hänsyn till hur arbetskraftstillgången förändras i . Det är framförallt strukturomvandlingen, det vill säga omflyttningen av resurser mellan och inom branscher, som beräknas men 148 Den offentliga sektorn ligger således helt utanför modellen. även respektive branschs produktion, sysselsättning, produktivitet och investeringar. Världsmarknadsefterfrågan bestäms helt utanför modellen och uttrycks som en årlig procentuell förändring av varors pris och volym för olika branscher. Den internationella efterfrågan delas upp i en förändring av den totala världshandeln och i de enskilda varornas utveckling relativt andra varor. Är marknadstillväxten exempelvis generellt medan efterfrågan endast ökar för en viss varukategori minskar den relativa efterfrågan på dessa varor med en procent. Förändringar i prisutvecklingen kan hänföras till två aspekter, dels en allmän inflationstakt och dels en relativprisutveckling för varje enskild bransch. En högre volym- och pristillväxt i en bransch gynnar naturligtvis tillväxtförutsättningarna för den specifika branschen. Växer de svenska priserna i takt med världsmarknadspriserna antar vi att exporten för varje enskild bransch kommer att öka i samma takt som tillväxten på branschens marknader. När det gäller importerade varor antar vi däremot att det finnas en tendens till att öka andelen, även vid oförändrade relativpriser. Detta är en följd av att den allt mer tilltagande specia- liseringen ökar handelsutbytet mellan länderna. Dessa förändringar av världsmarknadsefterfrågan och dess struktur är baserade på traditionella handelsmönster som kompletteras med NUTEKs bedömning av vilken exportefterfrågan som kommer att möta svenska varor och tjänster. Den offentliga sektorn som bransch ligger helt utanför modellen. Sektorn ingår dock i modellen framförallt som användare av en del av den samlade arbetskraftstillgången men också som köpare av varor och tjänster från den privata sektorn. I ISMOD studeras efterfrågan på varor och tjänster, både från andra sektorer i och från andra länder, och tillgången till arbetskraft på branschnivå. Det görs i syfte att få en bild av näringslivets struktur och traditionella leveransmönster vid utgångsåret men också för att få en grov skiss av hur pris-, löne-, och kapitalbildningsmekanismerna fungerar. Varje bransch köper varor och tjänster, som antingen är producerade i eller importerade från andra länder, från ett stort antal andra branscher som de sedan använder som insatsvaror i den egna produktionen. På samma sätt används deras slutprodukter som insatsvaror och investeringsvaror av andra branscher i , som konsumtions- varor eller säljs på export. Hela detta nätverk, eller mönster av leveranser, antas i det stora hela vara oförändrat . Det innebär att förskjutningar i efterfrågan mot nya material eller från varor till tjänster troligen blir underskattade. Ett viktigt antagande i modellen är att att både den ekonomiska politiken och näringspolitiken som helhet blir framgångsrik utom i de fall där vi uttryckligen antar något annat. (Q PRGHOO|YHUVLNW PHG IRUPOHU Modellen avbildar en öppen ekonomi, det vill säga en ekonomi med utrikeshandel. Det ömsesidiga beroende i produktionssystemet representeras av en input-output struktur. Modellen har som nämnts tidigare 31 branscher. Dessa branscher producerar varor och tjänster för intermediära leveranser (insatsvaror), investeringar och slutlig förbrukning. Den slutliga förbrukningen delas upp i tre delar; privat respektive offentlig konsumtion samt nettoexport. I modellen eftersträvas jämvikt och detta uppnås med hjälp av varubalanser, prisekvationer, en sysselsättningsbalans och en handelsbalans. Investeringsvarorna produceras inom systemet. Detta är en av de faktorer som gör att modellen skiljer sig från andra flersektorsmodeller. Investeringarnas storlek beror på behovet av en kapacitetsexpansion samt på hur stor den avgångna kapaciteten är. För modellens industrisektorer och branscherna bygg, handel, samfärdsel, uppdragsverksamhet samt privata tjänster finns det teknikklasser som bygger på olika bruttovinstandelar som i sin tur beror på priser och löner. Teknikklassen avgör hur stor del av startårets kapacitet som återstår vid prognosåret i varje sektor M. Teknikmatrisen $ = (DLM ) 149 förändras till följd av kapacitetsavgång och vid som tillkomsten av ny teknik. Investeringsvarumatrisen % = () 150 är och används endast vid en kapacitetsexpansion. x = U[Ax + B(maxí0, xj (1 - xj/Xj)1/Tý) + d] (1) 151 Efterfrågan på leveranser av insatsvaror, investeringsvaror och slutlig förbrukning värderade till producentpris, det vill säga varubalanserna, uttrycks i ekvation (1). Den totala efterfrågan på varor översätts med hjälp av en outputmatris till efterfrågan på sektorsprodukter, som i ett jämviktsläge skall vara lika med produktionen för varje sektor. Priset på varje sektorsprodukt i ekvation (2) bestäms av produktionskostnaderna. Handelsmarginaler, varuskatter eller varusubventioner ingår inte i produktionskostnaderna, utan antas istället ingå som en andel av producentpriset i outputmatris (U). Outputmatrisen (U) översätter sektorprodukternas priser till mottagarindex. Marknadspriset i modellen är en sammanvägning, av priset på inhemsk produktion och på import. p' = [(p'U - p '] [A + B(maxíO, (1 - xj/ Xj) ý/aj)] + w'O Ekvation (2) omfattar även kostnader för insatsvaror, investeringskostnader och lönekostnader. Investeringskostnaderna innehåller priser på investeringsvaror och ett krav på vinststorlek för att möjliggöra investeringar i ny kapacitet. Om vinsten inte räcker till för att 149a= åtgångstalet i matrisen där j är kolumnvis sektor och i är radvis sektor. 150b= åtgångstalet för att bygga upp nya anläggningar i matrisen där j är en kolumnvis sektor och i är en radvis sektor. 151Insatsvaror =Ax, Investeringar = B(maxí0, xj (1 - xj/Xj)1/Tý), Slutlig förbrukning d = [di], Outputmatris U = [uij], Produktion X = [Xj], Kapacitet x=[xj]. 152Sektorprodukternas priser, p' = (p1,, pn), priset för inhemsk produktion= p'U, Importpriset=pw, I diagonalmatrisen Cw används vikter [cwij] för att uttrycka den inhemska produktionens andel av hemmamarknaden för varje vara, kostnader för insatsvaror [() + ] A, investeringskostnader [() + ]B(max í0,(1-xj/Xj) 1/Tý/aj), lönekostnader w'l, lönenivå =w, vinstens storlek =investeringsbenägenheten a. genomföra investeringarna så höjs priset, då minskar efterfrågan som vinsten ökar. På detta sätt uppnås slutligen en jämvikt på kapitalvarumarknaden. Lönekostnaden bestäms av en förutbestämd lönestruktur samt av en allmän lönenivå som ges i modellens lösning. Lg + l 'x = (3)153 Arbetsutbudet är exogent givet och tas helt i anspråk för produktion i näringslivet och av offentlig sektor. Eftersom den offentliga konsumtionen är exogent given, anpassas den privata konsumtionen så att hela arbetsutbudet tas i anspråk med hjälp av åtgångstal. Åtgångstalen ändras när produktionskapacitet tillkommer eller försvinner. Sysselsättningen i den offentliga sektorn och sysselsättningen i näringslivet skall summera till en förutbestämd total sysselsättning, vilket visas i sysselsättningsbalansen, ekvation (3). Handelsbalanskravet, det vill säga det exogena värdet på handelsbalansen, skall uppfyllas av modellens lösning, se ekvation (4). Värdet av exporten, uttryckt i inhemska produktionskostnader, skall förhålla sig till värdet av importen, mätt i världsmarknadspriser, på ett förutbestämt sätt. Detta villkor uppfylls genom att lönenivån, och därigenom också den inhemska kostnadsnivån, anpassar sig. e'U'p(m'p) Modellen löser ut jämviktslägen definierade av en uppsättning priser och produktionsvolymer för varje lönenivå (w) och disponibel inkomst (Y) som innebär att sambanden i ekvationerna 1 4 uppfylls. En implicit lösning av priser och kvantiteter uppnås genom ekvationerna 1 och 2. De återstående två ekvationerna, 3 och 4, kan uttryckas i lönenivå (w) och disponibel inkomst (Y), det vill säga: L(w, Y) = / B(w, Y) = B Genom att utgå ifrån startårets priser beräknas produktionsvolymer och kapaciteter så att w och Y uppfyller de krav som vi har ställt på handelsbalansen och sysselsättningsbalansen. De framräknade priserna på lönenivå, disponibel inkomst och krav på kapacitetsökning jämförs med de initiala priserna. Om prisvektorerna avviker upprepas processen tills ett jämviktsläge har uppnåtts. Genom att utgå från det nationella scenariet kan vi beräkna sysselsättningsförändringar på regional nivå. Med utgångspunkt från de EUDQVFKYLVD sysselsättningsförändringarna på QDWLRQHOO nivå beräknas de 153 Åtgångstalen för arbetskraft O¶ O « O Sysselsättningen i offentlig sektor = L g sysselsättning i näringslivet = O 'x, total sysselsättning = (L). 154 Handelsbalanskravet=B, värdet av exporten = e'U'p, värdet av importen =mp w. Nästa steg är att beräkna den totala sysselsättningsförändringen för varje region. Detta flöde beskrivs schematiskt i figur J.1. )LJXU - 6FKHPDWLVN ELOG |YHU PRGHOOHQ I|U EHUlNQLQJ DY GH UHJLRQDOD V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJDUQD på nationell nivå) I det första steget tas ett scenario för ett framtida år fram. Den nationella sysselsättningsutvecklingen beräknas även för enskilda branscher. För detta steg används modellen ISMOD. I ISMOD beräknas, förutom sysselsättningen för de 31 branscherna, en total sysselsättningsförändring för den offentliga sektorn. I det andra steget överförs ISMOD- branschernas sysselsättningsförändringar till förändringar i länsplaneringsbranscher (LP-branscher) för varje lokal arbetsmarknadsregion (). Det finns 42 LP-branscher, vilket är 11 fler än antalet ISMOD- branscher. Detta beror på att den offentliga sektorn är uppdelad i ett flertal branscher och att antalet tjänstebranscherna är fler. 155 I den regionala modellen har vi delat branschen utbildning i två delar då grundskola och gymnasium delvis har en annan roll än universitet och högskola i en region. De senare agerar ofta som motor i en region, det vill säga att de stimulerar företagsamheten i regionen. Modellen räknar med 44 branscher då det även finns en kategori för icke klassificerade branscher. Modellens regionala indelning är först och främst de 108 lokala arbetsmarknadsregionerna, men sysselsättningsförändringarna kan även beräknas för de olika länen. För att få fram den totala sysselsättningsförändringen i respektive region krävs en sammanslagning av de förändringar som skett i varje bransch inom respektive region. Detta sker i det tredje steget. %UDQVFKHUV EHW\GHOVH I|U UHJLRQHUQD ² ORN RFK YDJQDU Vid nedbrytningen av den nationella sysselsättningsutvecklingen tas även hänsyn till sektorers beroende av varandra. En indelning görs av branscher på aggregerad nivå, beroende på deras betydelse för regionens sysselsättning. En bransch som, genom sin produktion, genererar 155 Definitionen av branscher, se tabell J.5. produktion i andra branscher i sin region kallas lok. Ett loks produktion exporteras bland annat till andra regioner. De branscher som främst tillhandahåller service i form av insatsvaror eller tjänster till lokbranscherna, samt tjänster till lokalbefolkningen kallas för vagnar. Det främsta skälet till att kalla dem för vagnar är att förändringar i sysselsättningen till följd av en förändring i loken inte får full genomslagskraft förrän . Beroendet av statliga transfereringar och hur starkt beroendeförhållande som råder mellan vagnen och loket påverkar också förändringen i vagnarna. Två olika kategorier av vagnar har identifierats, privata respektive offentliga tjänster. Oavsett region är alla delbranscher inom tillverkningsindustrin lok. Huvuddelen av den privata tjänstesektorn samt merparten av den offentliga sektorn är vagnar. Den del av utbildningssektorn som är inriktad mot universitet och högskolor karakteriseras dock som lok. De återstående branscherna kan i vissa regioner vara lok för att i andra vara en vagn. Branscherna hotell och restaurang samt rekreation och kultur får i brist på annan lämplig branschindelning representera turismen. I de regioner där andelen sysselsatta inom dessa branscher är väsentligt högre än genomsnittet, är branscherna lok. I tabell J.7 finns en lista över vilka branscher som är lok respektive vagnar i varje region. )UnQ QDWLRQHOOD VFHQDULHU WLOO UHJLRQDOD EUDQVFKYLVD Nedbrytningen från den branschvisa QDWLRQHOOD nivån till den branschvisa UHJLRQDOD nivån sker i några olika moment. För de branscher som definieras som lok i respektive region beräknas sysselsättningsutveck- lingen genom att den nationella branschvisa utvecklingen justeras för avvikelser i den historiska sysselsättningen. Dessutom tas hänsyn till storleken av den strukturella förändringen i företagsbeståndet, det vill säga andelen nedläggningar och nyetableringar, i varje bransch i respektive region. För branscher som definieras som vagnar tas, förutom den nationella utvecklingen och den historiska skillnaden, även hänsyn till hur snabbt vagnarna återkopplar till lokens sysselsättnings- förändringar. De olika momenten förklaras närmare i den följande texten och visas schematiskt i figur J.2. )LJXU - 6\VVHOVlWWQLQJVXWYHFNOLQJHQ I|U YDJQDU UHVSHNWLYH ORN (IR REXMSRIPPE 6IKMSRIRW W]WWIPWÆXXRMRKWYXZIGOPMRKIR FVERWGLZMWE EZZMOIPWI I det första momentet beaktas den historiskt regionala skillnaden i sysselsättningsutvecklingen för respektive bransch jämfört med den nationella utvecklingen. Beräkningen sker för varje region. Detta görs genom att en historisk trend för varje bransch i respektive beräknas. Denna trend skrivs sedan fram 156 till det önskade prognosåret. För varje bransch beräknas också ett nationellt genomsnitt för den historiska utvecklingen. Med hjälp av genomsnittet kan ett normerat värde för den historiska trenden för varje bransch i respektive region tas fram. Denna avvikelse från riksgenomsnittet multipliceras sedan med den tidigare beräknade framtida nationella utvecklingen för respektive bransch (från ISMOD) för att få regionens branschutveckling i förhållande till nationens. Om förändringen i en viss region varit högre än i resten av landet förstärker den en nationell ökning. För att tydliggöra detta ges två exempel. Om livsmedelsindustrin i historiskt haft högre sysselsättningsökning än resten av och sysselsättningen i livsmedelsindustrin som helhet minskar med en procent, så ökar sysselsättningen i . 157 Om livsmedelsindustrin i historiskt haft en lägre sysselsättningsökning än resten av , och sysselsättningen i livsmedelsindustrin som helhet minskar med en procent, så minskar den i 158 För loken tas även hänsyn till det eventuella bortfall av företag som inte överlever . En strukturbild (en slags dödsrisk) beräknas med hjälp av ISMOD. Vi beräknar den andel företag som kommer att slås ut . Detta kommer att påverka sysselsättningsutvecklingen i respektive lokbransch och . 156Trenden extrapoleras linjärt. 157Sysselsättningsutvecklingen beräknas enligt [((1-0,01)*(1+0,03))-1]* 100= 2. 158Sysselsättningsutvecklingen beräknas enligt [((1-0,01)*(1-0,03))-1]* 100= -4. Den så kallade dödsrisken för varje lokbransch i respektive , har beräknats utifrån hur många sysselsatta som 1993 arbetade inom verksamhet med en viss bruttovinst, inom varje bransch i varje län. Uppgifterna om bruttovinsten hämtas från databasen . Den andel företag som beräknas ha en för låg bruttovinstandel för fortsatt överlevnad kommer att slås ut inom prognosperioden. Företag med en bruttovinst som är för låg för att täcka de fasta kostnaderna kommer att slås ut . Detta medför att sysselsättningen minskar inom dessa branscher, vilket i modellen beräknas som en funktion av bruttovinstandelen.159 För loksektorerna är alla beräkningar avklarade i och med det förra momentet. Vagnarnas utveckling är förutom den nationella utvecklingen och den historiska avvikelsen, beroende av sysselsättningsutvecklingen i loken men dessa förändringar slår inte igenom fullt ut . Vi antar ett positivt sambandet mellan förändringar i loken och förändringar i vagnarna, de statliga transfereringarna samt hur starkt loken och de två kategorierna av vagnar är kopplade till varandra. 7LGHQ inverkar naturligtvis på sysselsättningsutvecklingen. Den direkta effekten av förändringar i loksektorerna på vagnarna är liten, men på slår förändringen igenom helt och hållet. vi att förändringar har slagit igenom med full effekt först . 6WDWOLJD QHWWRWUDQVIHUHULQJDU till en region kan mildra effekterna av nedskärningar inom loken. Vid sysselsättningsökningar inom loken har dock transfereringarna ingen betydelse för utvecklingen i vagnarna. De 108 LA-regionerna delas in i 10 grupper, beroende på hur stora nettotransfereringarna från staten är. De olika grupperna fördröjer ett fullt genomslag av nedskärningarna olika . transfereringarna dämpa nedskärningarna . Efter antaganden om tid och transfereringar kan sambandet HODVWLFLWHWHUQD mellan loken och de två olika av vagnarna beräknas. 160 Som underlag för beräkningen har sysselsättningstal fördelat per region och bransch använts. Beräkningarna visar att kopplingen mellan loken och de två grupperna av vagnar skiljer sig åt. En förändring i loken har störst effekt på sysselsättningen i privata tjänster medan offentliga tjänster påverkas i mindre utsträckning.