sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — Genom lagens möjlighet att formulera en kravspecifikation och utvärderingskriterier uppmunt- ras den upphandlande enheten att göra den helhetsbedömning av anbuden som är en förutsättning för att staten i sin upphandling skall kunna premiera god formgivning och design. Grunden för en bra upphandling är att den upphandlande enheten kan identifiera behovet, dvs. vad produkten skall tillfredsställa, och att man kan beskriva behovet. Det kan synas som ett självklart påpekande, men det är ändå fundamentalt för att lyckas med att ta hänsyn till form- givning och design i upphandlingen. Då behovet normalt utgörs av krav på sådant som funktion, miljöhänsyn, ergonomi, estetik, eko- nomi, etc., krävs det särskild kompetens för att både identifiera och beskriva detta i en upphandling. Det är svårt att bedöma hur väl staten lyckas med att premiera god form och design i sin upphandling – i varje fall om man strävar efter att kunna uttrycka detta i någon form av kvantitativt mått. Istället vill jag betona vikten av att kunna formulera de ovan nämnda kravspecifikationerna. Väl formulerade kravspecifika- tioner och genomtänkta utvärderingskriterier möjliggör helhetsbe- dömningar, där priset enbart är en komponent bland andra. 29Upphandling görs antingen över eller under tröskelvärdet. Tröskel- värdet för statliga myndigheter är . Värdet är det- samma för varor och tjänster och skall beräknas för hela avtalets löptid. Det är inte tillåtet att dela upp upphandlingen i mindre delar med syftet att komma under tröskelvärdet. För en översikt av hänvisas exempelvis till Kort om och , , . 30NOU är en statlig myndighet med uppgift att bland annat utöva tillsyn över att efterlevs, verka för effektiv upphandling, ge ut allmänna råd och kommentarer om hur upphandlingsbestämmelserna skall tolkas, m.m. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 139 handlingskommittén visade att denna typ av helhetsbedömningar är ovanliga, trots den möjlighet lagen ger. I likhet med kommittén bedömer jag att detta är en fråga om kompetens, vilket visas av att det har tagits initiativ till att stärka myndigheterna i rollen som upphandlare. Två av dessa projekt har haft en tydlig miljöprofil. Miljöhänsyn är en väsentlig del av god design och jag ger nedan därför dessa projekt relativt stort utrymme. 4.4.2Delegationen för ekologisk upphandling Regeringen har slagit fast att skall vara ett föregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbar utveckling.31 En ekologiskt hållbar utveckling kännetecknas t.ex. av att miljön skyddas från utsläpp av föroreningar, den biologiska mångfalden bevaras, värdefulla kulturmiljöer skyddas, energi och andra naturresurser används effektivt och att ekosystemets långsiktiga produktions- förmåga säkras.32 Regeringen har genom att tillsätta en särskild delegation för ekologisk upphandling – EKU-delegationen – mar- kerat att den offentliga upphandlingen bör vara ett instrument i arbetet för en ekologisk hållbar utveckling.33 Som tidigare nämnts är staten en betydande kund, som genom sin upphandling kan utöva ett tryck på marknaden att anpassa varor och tjänster till särskilda krav, exempelvis miljökrav. Genom att ställa sådana krav kan staten stimulera producenterna att styra sin produktion mot en mer s.k. hållbarhetsanpassad teknik. EKU- delegationen framhåller att den statliga förvaltningen redan är aktiv när det gäller att verka för och formulera sådana krav i sin upphandling, men att arbetet ännu bara har börjat. Det finns därför utrymme för de statliga myndigheterna att bli ännu bättre. Det skall ske genom mer samordnade insatser och att olika upphand- lande enheter utnyttjar varandras erfarenheter av miljöanpassad 1997/98:145 Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart . 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet. 1998:8 Delegationen för ekologisk upphandling. 140 De statliga insatsernas inriktning och omfattning upphandling och goda exempel. Delegationens uppdrag skall vara avslutat . Det har än så länge inte gjorts någon omfattande utvärdering av hur den statliga förvaltningen arbetar med miljökrav i upphand- lingen. har emellertid i en enkät frågat myndig- heterna i vad mån de ställer miljökrav i upphandlingen. Av de 131 myndigheter som besvarade enkäten svarade 85 att man ställer miljökrav, om än i olika omfattning. Miljökraven ställs framförallt när det gäller sådant som kontorsmaterial, tvätt- och rengörings- medel, möbler och datorer – mer sällan ställs krav vid upphandling av exempelvis transporter och energi. Enkäten visar att det inte har varit dyrare att upphandla miljöanpassade produkter än andra pro- dukter. har för avsikt att följa upp dessa iaktta- gelser under år 2000.34 4.4.3Lokala investeringsprogram och design Ett ytterligare led i strävan mot en ekologisk hållbar utveckling är stödet till lokala investeringsprogram. Dessa program syftar till att öka takten i omställningen till hållbar utveckling och stimulera lokala lösningar på miljöproblemen. Stödet är därför avsett för investeringar i kommuner som med ett helhetstänkande strävar mot ekologisk hållbarhet. har avsatt 6,5 miljar- der till lokala investeringsprogram –2002. Stödet baseras på förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram. Ett investeringsprogram består av en eller flera samverkande åtgärder som syftar till att öka den ekolo- giska hållbarheten. Inriktningen bestäms av kommunen. Kommu- nen är ansvarig för programmet och dess genomförande skall prioritera de åtgärder som ingår i programmet, samt ha ansvaret för att fördela bidraget till de olika investerarna. Kommunen skall också se till att förordningens krav uppfylls för alla investeringar som ingår. 34 , Statliga myndigheters arbete med miljöanpassad upphandling – en första uppföljning, 1999. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 141 Varken förarbetena till investeringsprogrammen eller inves- teringsförordningen tar upp formgivning och design. En kommun kan däremot få bidrag till åtgärder som främjar arkitektoniska kvaliteter om dessa ökar den ekologiska hållbarheten i sam- hället.35 En genomgång av det lokala investeringsprogram som genomförts eller initierats visar att särskilda åtgär- der, där arkitektoniska kvaliteter främjas, har vidtagits i relativt liten omfattning. 4.4.4Ett nationellt uppdrag till Föreningen Regeringen har givit Föreningen i uppdrag att höja medvetenheten hos myndigheter om formens betydelse vid upphandling.36 Uppdraget sträcker sig och arbetet har påbörjats . Föreningen har tagit initia- tiv till ett samarbete med (). Syftet med samarbetet är att komplettera de kommande ramavtalen med ett dokument – en bedömningsskala för design – som skall utgöra en referens för bedömning av produkternas kvaliteter ur ett form- och designperspektiv. Arbetet har enbart påbörjats, varför det är svårt att uttala sig om skalans slutliga innehåll och hur den skall användas. Betydelsen av särskild kompetens för att kunna genomföra en bra upphandling och insikten om att denna kompetens saknas på många håll inom den offentliga sektorn är skälet till att det har skapats en högskolekurs i offentlig upphandling. Från och med ger i samarbete med SIPU 35SFS 1998:23 1§. 36Nationellt uppdrag till Föreningen , KU1999/1072/Ka. 142 De statliga insatsernas inriktning och omfattning och Offentliga Inköpare,37 en 20-poängskurs på halvfart i offentlig upphandling. Kursen är avgiftsbelagd och finansieras fullt ut med kursavgifter. Kursen innehåller flera olika delar, som exempelvis upphand- lingens betydelse för verksamhetsutveckling och ekonomistyrning, upphandlingen som ett projekt och process, regelverket kring offentlig upphandling, nödvändiga ekonomiska kunskaper, m.m. Utbildningen har ännu ej utvärderats. Jag vill ändå framhålla att kursens innehåll förefaller vara ändamålsenligt. Kombinationen av professionell extern upphandlingskompetens och pedagogisk och teoretisk kompetens från högskolan skapar förutsättningar för att kursens ambitiösa syfte uppfylls. Det saknas emellertid ett sär- skilt moment där formens och designens betydelse lyfts fram – ett undervisningsmoment som visar på vikten av den helhetssyn, dvs. beaktande av funktion, ekologi, estetik, ekonomi, etc. Mötet mellan medborgarna och formgivnings- och designkompe- är viktigt. En livlig och bred debatt ökar insikten och med- vetenheten om områdets betydelse, vilket är värdefullt för områ- dets utveckling – och detta är inte enbart en angelägenhet för de professionella. Likaså är relationen mellan näringslivet och form- givnings- och designkompetensen ytterst betydelsefull. Genom att integrera denna kompetens i näringslivet skapas förutsättningar för en djupare förståelse för att design inte enbart handlar om utse- ende, utan lika mycket om reducerade produktionskostnader, för- bättrad ergonomi, minskad ekologisk belastning, etc. Formgivning och design ses i detta perspektiv således som en delprocess och ett kompetensområde inbegripande allt från tillverkningssätt, mark- nadsföring och användning till destruktion och återvinning. 37 Offentliga Inköpare är en ideell förening med medlemmar som arbetar med upphandling inom den offentliga sektorn. Föreningen bilda- des och har 581 medlemmar. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 143 Staten har därför velat stimulera att möten kommer till stånd. Jag har tidigare föreslagit en mötesplats för form och design.38 Möten bidrar till att uppfylla målet om att intresset för hög kvalitet inom formgivning och design skall stärkas och breddas. I avsnitt 4.3 visade jag hur möten kan ske redan inom de högre utbildning- arna och att kunskap om formgivning och design inte bör isoleras till de särskilda form- och designutbildningarna utan även ingå som en del i ingenjörs- och ekonomutbildningar. På samma sätt kan möten komma till stånd genom tillkomsten av platser, där medborgare och näringsliv tar del av olika aspekter på form- och designområdet. Där kan medvetenhet skapas, idéer genereras och konkreta samarbeten komma till stånd mellan näringsliv och exempelvis universitet och högskolor. Ett betydelsefullt instrument i skapandet av möten är utställ- ningar – en etablerad form för att föra ut kunskaper och insikter. Likaså är upplysning och rådgivning ett viktigt område. Genom att synliggöra tendenser och olika fenomen inom formgivning och design blir de möjliga att diskutera. Centrala aktörer är som förmedlar bidrag till bland andra Föreningen , Form/Design Center, konsthantverkskooperativen och museerna samt genom framförallt SVID. 4.5.1Statens Kulturråds bidrag till bild- och formområdet disponerar anslaget Bidrag till bild- och formområdet. Anslaget fördelas till ett antal konstfrämjande organisationer med utställningsverksamhet. Bland dessa organisa- tioner är det framförallt Föreningen , Form/Design Center, konsthantverkskooperativen och Stiftelsen verkscentrum som är relevanta att lyfta fram i ett form- och designsammanhang. Föreningen uppbär ett verksamhetsbidrag motsvarande . 38 SOU 1999:123, Mötesplats för form och design, 1999. 144 De statliga insatsernas inriktning och omfattning SOU 2000:75 man dessutom ett nationellt uppdrag som berättigar till ytterligare . I uppdraget ingår t.ex. att göra Föreningen verksamhet mer publik. För detta syfte har före- ningen genomfört flera aktiviteter. För det första har föreningen projekterat en mötesplats för form. Mötesplatsen är lokaliserad på och innehåller utställningar, arkiv, bibliotek, butik, kafé och föreningens kansli. Invigning sker i bör- jan av september . har utställningsverksam- heten bedrivits i andra lokaler på . Föreningens egen bedömning är att man har nått en ny publik genom att visa utställningar på , där och Arki- tekturmuseet redan finns. har även lämnat bidrag till Form/Design Center i , som drivs av Föreningen lokal- förening för och . Verksamhetens kärna utgörs av utställningar. I samband med dessa ges föreläsningar, hålls semi- narier/workshops samt debatter. besöktes centret av cirka 170 000 personer och det gjordes uppmärksammade utställ- ningar om exempelvis den grafiska formgivaren och glaskonstnären . Dessutom hölls föreläsningar och seminarier på teman som the Value in Product Design och Design som konkurrensmedel, där bland andra och var medarrangörer. uppbar föreningen i s.k. verksamhetsbidrag till vissa utställare samt i utställningsersättning från . På initiativ av konsthantverkarna själva startades s.k. konsthantverkskooperativ. Syftet var, och är, att skapa en gemensam marknadsföring, utställningsverksamhet och försäljning riktad mot allmänhet och konstföreningar. erhåller kooperativen bidrag från . Bidrag går till de kooperativ som har en verksamhet som bedöms I denna bedömning tar hjälp i verksamhets-/projektbidrag De statliga insatsernas inriktning och omfattning 145 projektbidragens användning visar att de i första hand har använts till IT-satsningar. Ett viktigt inslag har varit att göra kooperativen synliga genom att anlita webbdesigner. Statsbidragen utgör endast en liten del av kooperativens eko- nomi – . Den största delen kommer från den egna försäljningen. Konsthantverkarna framhåller att statsbidraget ändå är betydelsefullt då det möjliggör satsningar på utställningsverk- samhet och på att utveckla konsthantverkets identitet. När det gäller den senare bedömer att den särskilda utställningsersättningen har inneburit ökade möjligheter för dels unga konsthantverkare, dels konsthantverkare verksamma utanför storstadregionerna att visa sin produktion. Utställningsersättningen är på så sätt ett effektivt medel att stimulera fram en bredd inom konsthantverket.39 Den kooperativa formen har ifrågasatts. Man menar att organisationsformen är otidsenlig och att den inte längre bidrar till ökad försäljning, uppmärksammade utställningar, etc. 40 har därför genomfört tre regionala informationsträffar med företrädare för kooperativen. Syftet var att närmare få belyst behovet av förändringar. Utredningen har inte tagit del av vad som framkommit vid dessa träffar, men i de diskussioner jag har fört med medlemmar i konsthantverkskollektiv har följande framkommit: För de konst- hantverkare som gått ut i yrkeslivet från sina utbildningar är den första separatutställningen ofta avgörande för framtiden. Det är viktigt att snart efter examen få möjlighet att ha en egen utställning, vilket inte alltid är så lätt eftersom det både brukar vara dyrt att hyra in sig på ett galleri och kan vara svårt att över- huvudtaget finna en utställningslokal. Att då – genom det kooperativ man ingår i – få möjlighet att ställa ut utan några större omkostnader betyder oerhört mycket. Det är också en trygghet att ingå i en grupp av kollegor, som delar ens erfarenheter och som man kan föra professionella diskussioner med. 39Statens Kulturråd, InfoPM - Bild och form, . 40Se , Konsthantverkarnas situation, 1998 och m.fl., Samtidskonst i hela landet, 1999. 146 De statliga insatsernas inriktning och omfattning medlem i ett konsthantverkskooperativ får man också en rad nyttiga kunskaper om vilka kanaler som finns ut till kunder och beställare, om hur mycket man kan och bör ta betalt, hur man arrangerar utställningar, hur man kommunicerar med pressen och andra massmedier. Man tränas att diskutera med kunder och får också ett perspektiv på de egna arbetena. Allt detta är erfarenheter som varje ny generation utövare behöver få. Det är därför min bedömning att de materialbaserade kooperativen i , med medlemmar från alla delar av landet, tillsammans med de olika konsthantverkskooperativen i , och i andra städer har haft en stor betydelse för konsthantverkets kvalitativa utveck- ling. Stiftelsen bildades av Föreningen och Industriformgivare () och cirka 550 konsthantverkare är anslutna till stiftelsen. Syftet är att sprida information och kunskap om det svenska konsthantverket. Stiftelsens arbete utgörs dels av produktion av utställningar, arrangerande av symposier, kurser och seminarier, dels av s.k. arbetsförmedlande verksamhet. uppbar stiftelsen i verksamhetsbidrag, för arbetsförmedlande verksamhet samt i s.k. utställningsersättning (förmedlas till konsthantverks- kooperativen). När det gäller den arbetsförmedlande verksamheten har man en heltidsanställd person i , samt en person i med syfte att kartlägga marknaden för konsthantverk i respektive region och förmedla kontakter mellan konsthantverkare och potentiella kunder. menar att man har kunnat iaktta ett ökat intresse för konsthantverkares produkter. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 147 4.5.2SVID:s arbete med kontakt och rådgivning SVID arbetar inom sitt område Kontakt och Rådgivning med att visa den affärsmässiga nyttan av att använda professionella industridesigner och att ge företag praktisk vägledning vad gäller användning av industridesign. Den största delen av SVID:s samlade medel avsätts till detta område och merparten av arbetet bedrivs av SVID:s regionala kontor: Region , Region , Region och Region . Kontoren arbetar i stor utsträckning uppsökande gentemot det regionala näringslivet. Ett viktigt medel i detta är vad man kallar designgenomgångar. Dessa är kostnadsfria för företagen. I en designgenomgång möts en erfaren industridesigner och företrädare för ett företag för att diskutera möjligheten att utveckla företaget med hjälp av en professionell industridesigner. Diskussionen utgår från ett antal frågor rörande brukare, kunder, konkurrenter, pro- duktion, försäljning, produktutveckling, miljöpåverkan och kom- munikation med marknaden. Designern gör sedan en analys och återkommer med denna till företaget som SVID gör en s.k. designföretagsrekommendation. En sådan rekommendation innehåller förslag på ett antal industridesignföretag som SVID har bedömt håller en hög kvalitet. Fram till och med dispone- rade SVID möjligheten att förmedla s.k. designcheckar. Design- checkarna finansierades av ,41 som också har varit en betydelsefull länk mellan SVID och företagen. Med hjälp av en designcheck kunde det företag som valde att anlita en designer erhålla bidrag för hälften av designerns fakturerade kostnader, dock högst . ordnade SVID cirka 170 designgenomgångar, gjorde knappt 200 designrekommenda- tioner och förmedlade cirka 190 designcheckar. Designgenomgångarna genomförs ofta inom ramen för regio- nala projekt finansierade av EU och/eller länsstyrelserna. 41 är under omvandling. 1999/2000:7, rskr 1999/2000:258, anges att två nya myndigheter inrättas för att ta över ALMI:s och uppgifter. 148 De statliga insatsernas inriktning och omfattning 1999 satsades sammanlagt på design- genomgångar. Flertalet skedde inom ramen för det s.k. Små- företagarinitiativet, som utgörs av ett antal projekt som admini- streras av och som finansiellt baseras på bidrag från i första hand EU och länsstyrelserna samt privata aktörer. Kost- naden för designcheckarna uppgick till . SVID:s verksamhet bygger i hög grad på samarbete med andra aktörer, som normalt i första hand står för finansieringen. Det handlar framförallt om EU, länsstyrelserna och . genomförde SVID 13 projekt med extern finansiering. Huvuddelen av projekten var inriktade på att erbjuda design- genomgångar, men rymde även utställningar och seminarier. Fyra projekt hade dock en annan profil. I påbörjades ett projekt om tjänstedesign, i genomfördes Design vid internationalisering, i ett träprojekt och i har man bedrivit EkoDesign. I avsnittet Designen och miljön lyfter jag särskilt fram det senare, då det är SVID:s mest omfattande projekt och visar designens betydelse för en ekologisk hållbar utveckling. SVID:s verksamhet utvärderas för tillfället.42 Utvärderingen förväntas bli klar . SVID har emellertid själv låtit 76 företag som mottagit designcheckar besvara en enkät. En majoritet av dem som tillfrågats uppger att användandet av en industridesigner har inneburit att man har färdigställt, eller kommer att färdigställa, en ny produkt. Det är ännu alltför tidigt att uttala sig om hur väl man lyckats få avsättning för dessa nya produkter, men bland de företag som omfattades av enkäten finns ett rekryteringsbehov motsvarande 30 till 40 personer. Andra effekter som är värda att nämna är de tillfrågade företagens ökade intresse för industridesign. Det stora flertalet menar att man även framöver kommer att anlita industridesigner och en knapp tredje- 42 Regeringen har beslutat om en särskild utvärdering av SVID:s verksam- het. Utvärdering skall presenteras . Regeringsbeslut N2000/3567/NL. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 149 del av företagen har dessutom redan gjort ytterligare design- satsningar. I avsnitt 4.3.3 nämndes kort SVID:s arbete med konceptet , vars syfte är att utveckla och tillämpa design- metoder i både produktutveckling och marknadsföring. kan ses som ett svar på det behov som finns av konkreta möten mellan designkompetens och näringslivet. bildades ett första , i form av en stiftelse, i med SVID och Stiftelsen för i som stiftare. SVID utvecklar nu denna verksamhet och använder den som förebild för att skapa motsvarande verksamhet i andra delar av landet. För tillfället förbereds i , /, , och . I har verksamheten redan påbörjats med stöd från Teknikbrostiftel- sen, och . Sambandet mellan design och miljö är viktigt för en ekologiskt hållbar utveckling. Produktion av varor och tjänster inverkar på miljön – och produkternas design har därmed en avgörande bety- delse för miljöeffekterna i samhället. Kunskaperna om detta sam- band växer kontinuerligt och intresset för detta ökar hos både näringslivet och allmänheten. har många insett att produkter- nas miljöpåverkan sker redan vid utvinningen av råvarorna, vid användandet eller i samband med att produkten har tjänat ut. Tidi- gare har fokus varit på den miljöpåverkan som produktionen ger. En ekologiskt hållbar utveckling förutsätter att hela näringslivet präglas av denna insikt, dvs. för att uppnå en helhet i sitt miljö- tänkande måste både produktionsprocessen och produkterna leva upp till samma miljöambitioner. har många större industriföretag alltmer kommit att arbeta strategiskt med miljöfrågor. Miljöanpassad pro- duktutveckling har blivit ett begrepp. Små och medelstora företag har däremot ännu inte i samma omfattning miljöanpassat sin pro- duktutvecklingsverksamhet. Orsakerna till detta är ofta bristande 150 De statliga insatsernas inriktning och omfattning kompetens, stor tidspress och otillräckliga ekonomiska möjlig- heter. Utifrån denna situation tog initiativ till ett utvecklings- och forskningsprogram riktat mot små och medelstora företag kallat Metodik för miljöanpassad produktutveckling (MPU). Ambitionen var att utveckla verktyg och hjälpmedel inom miljöanpassad produktutveckling för att dels stärka företagens konkurrenskraft, dels bidra till omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Inom ramen för MPU inititerade SVID ett tvåårigt projekt kallat . Erfarenheter från , där flera framgångsrika ekodesignprojekt genomförts , låg till grund för projektets upplägg och genomförande. Syftet med EkoDesign var att stimulera miljöanpassad produktutveckling i mindre och medelstora företag genom att skapa goda pedagogiska exempel. En viktig utgångspunkt var att detta skulle ske utan att man gjorde avkall på produkternas form och funktion. Totalt ingick 11 mindre och två medelstora företag i projektet. Med hjälp av industridesigner och miljöspecialister analyserade och miljö- anpassade företagen sina produkter och arbetsmetoder. Kunskaper om miljöanpassad produktutveckling saknas till stora delar i designerkåren och särskild utbildning var därför nödvändigt. Totalt genomgick cirka 50 designer utbildningen, som sträckte sig över . EkoDesign, som pågick , erhöll finansiellt stöd från (2,), (), SVID (), EU:s Småföretagarinitiativ43 () samt från varje deltagande företag. Utöver det övergripande målet att stimulera miljöanpassad produktutveckling i små och medelstora företag syftade Eko- 43 Småföretagsinitiativet är en del av och administre- ras av .