sou · GOB35 · 2001-01-01 00:00:00 — ARU skall vara definierad och införd . Förberedelser, planering och åtgärder för uppstart av ytterligare ett FMC med driftstart . ARU skall förberedas för kvalitetscertifiering 36 Verksamhetsidé och verksamhetsplan Total kostnad för forskningsverksamheten och dess fördelning Övergripande målsättningar, förutsättningar och inriktning fast- ställs i forskningsprogram Verksamhetsplan – forskning fastställs Totala kostnader och intäkter för kunskapsförmedling Antal och typ av kunskapsförmedling Efterhöra och tillgodose kassorna och andra avnämare med kva- litativ och ändamålsenlig fördjupad information/utbildning. Efter hörande av kassor och FKF ta fram en verksamhetsplan i form av vilka informationsinsatser och ut- bildningar som kan erbjudas. ta fram motsvarande för andra intressenter, inom ex. hälso- och sjukvården För att kunna utveckla och vidmakthålla en hög kvalitet i utredningarna är personalen den viktigaste förutsättningen. Genom fortlöpande pro- gram- och metodutveckling identifieras utvecklingsbehov vad gäller kompetens inom skilda yrkesgrupper i utredningsteamen. Verksamhetsidé och verksamhetsplan 37 satsningar för att utveckla effektiva team är därutöver ett viktigt område. FMC skall kännetecknas av en hög och bred kompetens, vilket förutsätter att kompetensutvecklingsfrågorna får ett centralt utrymme internt inom organisationen. För uppb yggnadsperioden finns genom det ekonomiska stödet särskilda ekonomiska resurser för detta. Nuvarande kompetenser behöver kartläggas för att utgöra en del av den strategiska kompetensutvecklingsplanen. Kompetensutveckling rör dock inte enbart själva utredningsverk- samheten. Behov finns även inom informations-, marknadsförings-, styrnings- och uppföljningsområdena liksom beträffande socialförsäk- ringslagstiftningen och IT. En annan men viktig aspekt på kompetensutveckling är att avlastning, handledning och vidareutveckling behövs av det skälet att det i sig är en också psykiskt påfrestande uppgift att genomföra det slag av utredningar som FMC skall ägna sig åt. 4Ekonomiska villkor för verksamheten 4.1Kommitténs redovisning av ekonomiska förutsättningar m.m. Kommittén har i delrapporten till redovisat vilka behov av ekonomiskt stöd som föreligger under uppbyggnadsskedet av FMC, som bedömts omfatta en treårsperiod (bilaga 3). Behovet och efterfrågan riktad mot FMC vad avser FMU och ARU på en konkurrensutsatt marknad utgör en osäkerhetsfaktor Marknadsföring gentemot försäkringskassorna om FMC:s verksam- het är en uppgift av stor betydelse RFV:s kvalitetskrav på utredningarna behöver föreligga före starten av FMC:s verksamhet Regionalisering av FMC är en förutsättning för att kunna tillgodose behovet av utredningar hos landets samtliga försäkringskassor. Kommittén lägger förslag till om den fortsatta inriktningen och ekonomiska förutsättningar Prissättningskalkylen utgår från en stabil nivå Kalkylen baserar sig på att FMC inledningsvis kommer att ha en produktionskapacitet om cirka 1 800 – 2 000 utredningar men som kommer att kunna ökas till en nivå om 2.700 utredningar. 40 Ekonomiska villkor för verksamheten Särskilt stöd under uppbyggnadsskedet m.m. FMC skall fungera som en resultatenhet inom . Detta kräver en tydlighet om vilka medel som adresseras till FMC-verksamheten respektive till i övrigt. Behov av ett successivt nedtrappat ekonomiskt stöd bedöms föreligga Behovet av ekonomiskt stöd har bedömts till 18, 11 respektive för åren 2000, 2001 respektive 2002 och bör tas från de under anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Behovet av ekonomiskt stöd för basresurs inom forskningsverksam- heten har bedömts till Behovet av likviditet genom en kredit på räntekontot har bedömts till för . Behovet av låneram för investeringar har bedömts till för . Behovet av ekonomiskt stöd under ett inledande skede för regionali- sering har bedömts till och medel bör reserveras från folkpensioneringsfonden alternativt av de För en ev. avveckling av FMC-verksamheten bör hela eller delar av folkpensioneringsfonden kunna tas i anspråk. 4.2Budgetpropositionen och regleringsbrev för I budgetpropositionen 1999/2000:1 föreslog regeringen en överföring om från folkpensioneringsfonden till huvudmannen för FMC. Dessa medel avsåg ekonomiskt stöd av upp- byggnadsskedet och till forskningsverksamhet . har senare fattat beslut i enlighet med detta förslag. Baserat på regeringens regleringsbrev för till Riks- försäkringsverket har RFV i regleringsbrev för avseende de allmänna försäkringskassornas verksamhet och medelsdisposition m.m. fattat beslut som i följande avseenden berör FMC vid . Ekonomiska villkor för verksamheten 41 Verksamheten vid FMC utgör ett särskilt resultatområde vid Försäk- ringskassan . Särredovisning skall ske i årsredovisningen enligt 7 § förordningen (1996:82) om m yndigheters årsredovisning m.m.. FMC har medgivits en kredit om högst på ränte- kontot. Finansiering av verksamheten vid FMC Verksamheten finansieras med avgifter och engångsvis med medel från folkpensioneringsfonden. För forskning gäller dock att tjänster och administration finansieras med bidrag, medan forskningsprojekt förut- sätts finansieras med medel från forskningsråd m.fl. Nedan redovisas en i RFV:s regleringsbrev intagen budget för FMC. Denna budget har baserats på preliminära uppskattningar, som kommittén gjorde . skall in- komma till RFV med en särskild redogörelse för verksamheten vid FMC som bl.a. skall ge information om: 42 Ekonomiska villkor för verksamheten Antal genomförda försäkringsmedicinska utredningar och arbets- livsinriktade rehabiliteringsutredningar. Hur verksamheten med att utveckla forskningen om försäkrings- medicin har bedrivits. Det framgår vidare att information om det ekonomiska utfallet vid FMC skall ges i delårsrapporten avseende . I fråga om köp av tjänster skall försäkringskassorna lämna en sär- skild redovisning om medlens användning och uppnådda effekter upp- delad på försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade reha- biliteringsutredningar och aktiva rehabiliteringsinsatser. I syfte att säkerställa att FMC inom kommer att fungera som en fristående resultatenhet så att den i ekono- miska avseenden är organiserad väl skild från kassans verksamhet i övriga delar, har följande åtgärder vidtagits. En ny fristående resultatenhet skapas i kassans ekonomisystem. Detta medför att samtliga kostnader och intäkter m.m. kommer att kunna följas löpande. I det gemensamma bokslutet som skall upprättas kommer dels en sammanhållen redovisning för kassan att göras, dels en särredovisning för FMC. Redovisningsplan har anpassats och upprättats för FMC. Egna postgirokonton (in- och utbetalningar) har upprättats för FMC vilka är knutna till ett från fristående samlingskonto. Arbets- och delegeringsordning d.v.s. vem som är behörig att i bl.a. ekonomiska avseenden fatta beslut om utbetalningar har beslutats. Administrativa rutiner för kund- och leverantörsfakturor har utar- betats. 5Dimensionering och bemanning av FMC m.m. Frågan om dimensionering och bemanning av FMC besvarade kom- mittén i delrapporten till RFV, (bilaga 2). Dimensio- nerings- och bemanningsbedömningarna är en fråga som i vissa delar har förändrats över tiden. Nedan redovisas kommitténs ursprungliga be- dömningar respektive vad som gäller vid starten . I rapporten redovisades följande utgångspunkter om bl.a. dimensionering, kompetensbehov och bemanning av FMC . Behov och efterfrågan. De nya förutsättningarna för verksamheten gör att nuvarande volymer av utredningar vid sjukhusen inte utan vidare kan läggas till grund för dimensioneringen utan en komplet- terande marknadsundersökning behöver genomföras, vilket kom- mittén har för avsikt att genomföra . Kommitténs be- dömning är att de styrande kriterierna för försäkringskassornas age- rande på en konkurrensutsatt marknad vid köp av de aktuella utred- ningarna, kommer att baseras på pris, kvalitet, tillgänglighet och kontinuitet. Prissättning och konkurrens . Prissättningen är en faktor för den efterfrågan som kommer att riktas till FMC. Prissättningen kommer inte att kunna föreligga förrän . Vilken konkurrens som kan finnas på marknaden är f.n. heller inte känt. De affärsmässiga förutsättningarna i meningen vilket ekonomiskt stöd alternativt garantier som FMC kan komma att åtnjuta under uppb yggnadsskedet kommer att klargöras först genom årets budgetproposition. Dimensioneringen av FMC måste avvägas mot en kommande regionalisering, vilket är en utvecklingsprocess som an- 44 Dimensionering och bemanning av FMC m.m. SOU 2000:5 svarsmässigt ligger på och där klar- het inte bedöms komma att föreligga under kommitténs utredningstid. För få team ger sårbarhetsaspekter i situationer av icke förutsägbar ledighet till följd av sjukdom, tjänstledighet eller annan liknande orsak. Volymer vid sjukhusen m.m. Vid tolkning och analys av statistik över produktionen samt inkommande remisser föreligger vissa svå- righeter eftersom de båda sjukhusen inte har identisk statistikföring. Det finns inte heller en direkt översättningsbarhet mellan dagens typ av utredningar jämfört med vad som, enligt de intentioner som kommittén ger uttryck för, skall utföras vid de nybildade centrumen. Produktionskapaciteten har uppgetts ligga på ca 2.500 utredningar vad avser det slag av utredningar som är relevanta att ta som utgångspunkt vid en framtidsbedömning Antalet inkommande remisser har ökat, varför det f.n. finns väntetider på 2 – 6 månader beroende på vad för slag av utredning remissen rör. Från sida redovisades att ett team med ansvar för tidiga grundutredningar beräknas ha en kapacitet av 200 utred- ningar . Som sagts är det kommitténs uppfattning, vilken även stöds från sjukhussidan, att utredningstiderna skall kunna förkortas. 5.2Antalet team och dess inriktning Kommitténs bedömning från av antalet team och dess inrikning var följande: För försäkringsmedicinska utredningar skall det totalt finnas sju team, varav tre i och fyra i . Motivet för att i bemanna ytterligare ett team jämfört med , utgår från be- dömningen att en kommande regionalisering i landet, behöver byggas upp och stödjas av kunskap och erfarenhet från ett av centrumen. har därvid bedömts som lämpligast eftersom STRUT-konceptet härleder sitt ursprung därifrån och även har kvalitetscertifierats vid sjukhuset. För arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar skall det finnas ett team på vardera centrumort. Teamen avses inte per definition bli diagnosgruppsinriktade utan skall kunna arbeta med såväl grundutredningar som fördjupade utred- ningar. Hur rörligheten och sammansättningen i de två typerna av team skall utformas är frågor för den fortsatta ombildningsprocessen. Kom- mittén avser som redan antytts att etablera ett antal projekt för såväl program- som kompetensutveckling och där även Dimensionering och bemanning av FMC m.m. 45 mer konkreta organisationsfrågor för kärnverksamheten bedöms få sin lösning. Med utgångspunkt i det antal team som kommittén föreslår samt den förväntade kapacitetsökningen av antalet utredningar per team, är det kommitténs bedömning att en årskapacitet vid centrumen om minst 2.700 utredningar kommer att föreligga. Denna nivå kan jämföras med uttalanden i proposition 1998/99:76 (s 12) om att försäkringskassorna av RFV:s sjukhus tillhandahölls försäkringsmedicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar för cirka 2.700 försäkrade. I propositionen uttalades vidare att det även framöver finns ett behov av att behålla dessa insatser. Kapacitetsbedömningen kan även jämföras med uppgifter om nuvarande nivå på antalet i nkommande remisser till sjukhusen, vilket vid en jämförelse indikerar en relativt kraftig ökning. Inkomna remisser vad avser s.k. allmänna utredningar och grundutredningar t.o.m. maj månad svarar mot en årsvolym om cirka 3.200 utredningar. Från kommitténs bedömning om be hovet av administ- rativa stödfunktioner kan följande hämtas. De direkta stödfunktioner som teamen bedöms behöva i centrumen rör följande områden: Personaladministration (löneadministration och liknande) Övrigt administrativt stöd till teamen Kommittén gjorde bedömningen att förutsättningar då inte fanns att kunna bedöma hur de administrativa funktionerna lokalt bör organiseras och integreras med varandra. I syfte att få en jämn arbets- fördelning över tiden och med hänsyn till sårbarheten uttalade dock kommittén att en integrering av de administrativa uppgifterna är en ut- gångspunkt. En omständighet att beakta vid utformningen är också om något av centrumen kan ta helhetsansvaret för vissa funktioner, t ex personal- respektive ekonomiadministration. Detta är frågor som måste bli föremål för fördjupad analys. 46 Dimensionering och bemanning av FMC m.m. Beträffande ledningsfunktionerna uttalade kommittén följande bedömning. FMC kommer att bedrivas som en resultatenhet inom Försäkrings- kassan och är därmed underställd kassans styrelse och direktör. Den närmare organiseringen av det operativa ledningsansvaret är explicit inte en fråga för organisationskommittén att ta ställning till, även om dessa frågor diskuterats. Det sammanhållna ansvaret för FMC som resultatenhet och affärs- verksamhet kan antas komma att utövas av en affärsområdeschef eller liknande med resultatansvar. De funktioner som bedöms komma att in- rymmas i ledningsfunktionen är sådana områden som rör information, marknadsföring, kundansvar, kvalitetssäkring, controller och forskning. Ekonomi- och personalstrategiska frågor bedöms kunna stödjas genom kassans ordinarie funktioner. Verksamheten lokalt vid centrumen har behov av en lokalt verk- samhetsansvarig, liknande dagens platschefer vid sjukhusen. 5.5Bemanning och dimensionering vid ingången av Jämfört med kommitténs bedömning och vad som faktiskt kom att gälla /2000 så är följande att kon- statera: Antalet team och grundbemanningen i teamen är i stort sett oföränd- rade. Behovet av administrativt stöd vid respektive FMC har blivit något större. Respektive team är bemannat. Teamledare, metodutvecklingsansvariga, verksamhetschefer och affärsområdeschef är förordnade. Det administ- rativa stödet vad avser kundserviceorganisation, skrivfunktion, lokalt IT- stöd samt ledningsstöd till affärsområdeschefen är vidare i allt väsentligt organiserade och bemannade. Dimensionering och bemanning av FMC m.m. 47 5.6Rekryteringsprocessen och vissa arbetsrättsliga frågor Rekryteringen till FMC har haft som förutsättning att vid planering och bemanning av den nya verksamheten skall bl a reglerna i 6 § b lagen (1982:80) om anställningss kydd om övergång av verksamhet beaktas . I sammanhanget är även 28 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet av betydelse för vilka kollektivavtal som skall tillämpas. I rekryteringsarbetet har kommittén haft ett nära samarbete RFV:s avvecklingsansvariga för verksamheten vid sjukhusen. Rekryterings- arbetet har skett utifrån konstaterandet att s.k. verksamhetsövergång enligt de arbetsrättsliga reglerna förelåg. Kommittén avstår från att lämna en fullständig beskrivning över samtliga de omständigheter som förelegat och påverkat rekryteringsarbetet utan redovisar enbart ut- gångspunkterna och resultatet av rekryteringsprocessen. I rekryteringsarbetet vilket formellt hanterats av den blivande huvudmannen för FMC, , har de arbets- rättsliga reglerna för rekrytering enligt turordningsreglerna beaktats. Efter det att all berörd personal vid RFV:s sjukhus erbjudits tillfälle att redovisa sitt intresse för att arbeta vid FMC har meddelande om att an- ställningarna övergår till FMC och tillställts berörda personer utifrån det numerära behovet för FMC-verksamheten. Visavi RFV:s avvecklingsansvariga har med- delande lämnats om för vilka personer anställningen övergår, vilket sedan legat till grund för RFV:s uppsägningsåtgärder p.g.a. övertalighet. Vad gäller frågan om vilket kollektivavtalsområde som skall tilläm- pas vid övergång av verksamhet anger lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet, 28 § att om ingenting annat sker, skall den tidigare arbetsgivarens kollektivavtal tillämpas efter övergång av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd, 6b §. Efter detta gäller den nye arbetsgivarens avtal. För de tidigare anställningarna vid RFV:s sjukhus har Arbetsgivaralliansens avtal varit gällande och kommer så även fort- sättningsvis att vara eftersom de centrala parterna inte ingått något s.k. inrangeringsavtal. Klarhet om att detta skulle vara situationen förelåg först och får som konsekvens att som arbetsgivare har att inom sin verksamhet tillämpa skilda kollektivavtal med de olägenheter som detta innebär. Gentemot RFV:s avvecklingsansvariga har vidare tagits upp frågor som rör ekonomiska förpliktelser vad gäller reglering av semester- löneskuld samt åtaganden vad gäller pensionsvillkor. Ett program- och metodutvecklingsarbete har bedrivits i nära dialog med skilda nätverk för försäkringskassorna. Vidare har personer med erfarenhet och kompetens från dagens RFV-sjukhus varit direkt invol- verade i arbetet. I den nya organisationen kommer det att finnas sär- skilda ansvarsfunktioner för metodutveckling. Ett programråd inom FMC kommer att utarbeta innehållet i de olika utredningsprogrammen samt vilka metoder som skall användas. Basen för den försäkringsmedicinska utredningen är den grundut- redning som utförts vid RFV:s sjukhus i och som där även kva- litetscertifierades . Denna grundutredning utgör basen inom FMU-området och skall även implementeras vid FMC i . Ett krav för de utredningar som tillhandahålles av FMC är att oberoende av vid vilken centrumort utredningen genomförs, så skall samma arbetsmodell och metodik användas. Den närmaste uppgiften för FMC blir att precisera innehållet i de olika slag av utredningar som kommer att finnas inom det försäkrings- medicinska utredningsområdet (FMU) liksom att definiera den nya ar- betslivsinriktade rehabiliteringsutredningen (ARU). Då FMC kommer att ha två produktionsenheter vid vilka kapacitet och väntetider kan variera, kommer en sammanhållen kundservicefunktionen att placeras i . Därigenom skapas möjligheter till överblick och försäkringskassorna kan erbjudas utredning i antingen eller beroende på t ex väntetid. För att kunna erbjuda en god service gentemot kunderna och för FMC:s behov av inre effektivitet krävs att kundservicefunktionen stöds av bra IT-lösningar. Därför har ett utvecklingsarbete bedrivits under direkt medverkan av blivande anställda vid . 6.3.1Information gentemot personal vid RFV:s sjukhus Kommittén har vid ett flertal tillfällen medverkat vid direkta informa- tionstillfällen för all personal vid sjukhusen. Det har dels varit infor- mation i anslutning till kommitténs delrapporter dels i anslutning till rekryteringsprocessen. Vidare har ett antal direkta samtal med de fack- liga organisationerna vid sjukhusen genomförts. 6.3.2Information och dialog med försäkringskassorna Försäkringskassorna är FMC:s viktigaste kunder och kommittén har därför under utredningsarbetet genomfört ett antal informationsaktivi- teter. För dialog med försäkringskassorna har bl.a. två nätverk till- skapats, vilket kommittén har haft stor nytta av. Möjligheterna till att också i andra sammanhang inom socialförsäkringsadministrationen (SFA) informera om den förändring som inrättandet av FMC innebär har tagits till vara. Nedanstående redovisning utgör en beskrivning av omfattningen och vilka typer av aktiviteter som förekommit. Två nätverk med fem försäkringschefer respektive fem försäkrings- överläkare från försäkringskassorna har utgjort kommitténs främsta re- ferensorgan när det gäller diskussioner om programinnehåll, utformning av kundserviceorganisation, forskning och kunskapsförmedling. FMC bör ha ambitionen att för sitt fortsatta utvecklingsarbete upp- rätthålla en aktiv dialog med sådana slag av nätverk men även för gruppen försäkringshandläggare bör ett nätverk skapas. Samtliga försäkringskassor har erbjudits möjlighet att genom personligt besök från kommittén få information om den nya verksamheten samt möjlighet att föra diskussion om försäkringskassornas behov och önskemål. Drygt hälften av landets försäkringskassor har besökts. Ytterligare informationsbesök är inplanerade. Deltagande vid utbildningar för förtroendevalda inom försäkringskassorna Inom ramen för den utbildning av ledamöter i försäkringskassornas socialförsäkringsnämnder (SFN) som bedrivits vid RFV:s sjukhus i har kommittén medverkat med information om vad FMC kom- mer att kunna erbjuda. En fortsatt medverkan vid dessa SFN-utbild- ningar diskuteras med FKF som är administrativt ansvarig för denna utbildningsverksamhet. Vid var ett seminarie i FMC-frågorna arrangerat. Förtroendevalda från försäkrings- kassornas styrelser samt dess ledning i övrigt fanns bland deltagarna. Vid den av försäkringskassorna i Stoc kholm och arrangerade socialförsäkringsstämman var kommittén repre- senterad med en särskild utställning. I stämman deltar ett stort antal handläggare från försäkringskassorna i hela landet. Enklare informationsbroschyrer har tagits fram, vilka även tillställts försäkringskassorna. Informationsmoduler har byggts upp inom SFA:s intranät, vilket innebär att direkta möjligheter har skapats för samtliga anställda vid försäk- ringskassorna att söka information om FMC. Avsikten är att utifrån försäkringskassornas behov och önskemål utveckla effektiva kommu- nikationsformer som är IT-baserade, t ex. vid förfrågningar och köp av utredningstjänster. Vidare planeras att genom en egen hemsida på SFA:s intranät ge fortlöpande information om bl. a. vilka utredningstjänster FMC har att erbjuda, väntetider samt hur köp av utredningstjänst kan göras. Försäk- ringskassorna får också möjlighet att via det interna mailsystemet kommunicera med FMC. En marknadsundersökning, riktad mot försäkringskassorna genomfördes med stöd av externa resurser . Syftet med studien var att undersöka kassornas kännedom om FMC, behovet av FMU och ARU samt intresset för att upphandla utredningar från FMC utifrån de nya förutsättningarna. En majoritet av de tillfrågade ansåg att det finns ett behov av FMU/ARU samt att behovet ökar. Man är positivt inställd till utvecklingen av de nya centrumen. Däremot anser man inte att det går att förutsäga hur det ska gå för FMC på marknaden, utan det beror på hur FMC utvecklas. Respondenterna ombads att utifrån vad som är viktigast vid köp av utredning, rangordna följande sex kriterier; lågt pris, kort väntetid, geo- grafisk närhet, hög kvalitet, acceptans från den försäkrade och acceptans från övriga aktörer. Hög kvalitet rankades utan tvekan högst och lågt pris lägst. Acceptans från den försäkrade är näst viktigast och kort väntetid kommer på tredje plats. Vidare framgår av studien att det är fler som förordar koncentrerade utredningar än uppdelade. Önskemål om en ökad flexib ilitet och an- passning till enskilda försäkrades unika situation återkommer på flera punkter i intervjuerna. Förslaget om kortare utredningstider uppskattas. Resultaten går inte att beteckna som statistiskt säkerställda, men får ändå anses vägledande för den fortsatta planeringen av verksamheten. 7Administrativa förberedelser i övrigt 7.1Hyresavtal angående lokaler m.m. påbörjades ett arbete med att ta fram förslag för utformning av lokaler samt för övrig kringservice för verksamheten. Diskussionerna har i huvudsak förts med representanter för den tidigare ägaren av fastigheterna, d v s eftersom nya ägare till fastigheterna i fanns först . För- beredelsearbetet med att ställa i ordning lokaler har förlöpt utmärkt i medan vissa svårigheter har förelegat vad gäller . Svårigheterna i har till stor del berott på att oklarheter förelegat om vilka lokaler som funnits till buds. Först har en provisorisk lösning kunnat åstadkommas. Trots de särskilda svårigheter som förelegat kring lokal- och ser- vicefrågorna (kost och boende) har avtal kunnat tecknas före . 7.2Ekonomi- och personaladministrativa frågor m.m.