sou · GOB340 · 2001-01-01 00:00:00 — Dock har det skett en märkbar inkomstförbättring för 18–24-åringar efter 1995. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet för ungdomar och samtliga hushåll 1990–1997. I och index. 18–, exkl. kvarb. i Personer upp till boende i föräldrahemmet. Källa: SCB, IF 21 . Flera studier har uppmärksammat att en ekonomisk generationsklyfta vidgats i under 1990-talet.15 I en EU-jämförelse visar sig generationsskillnaderna vara ovanligt stora i de nordiska länderna medan klasskillnaderna är betydligt lägre i dessa länder än i övriga EU- länder (1997). Den materiella ojämlikheten mellan ungdomar 15 Se t.ex. 1997, SCB 1997 och 1999. Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 189 och äldre åldersgrupper har ökat stadigt sista kvarts- sekel men har accentuerat . Andelen ungdomshushåll som utifrån olika vedertagna definitioner brukar betecknas som fattiga visar på ett trendbrott . Andel fattiga16 bland unga17 minskade successivt från 1990, då fattigkvoten var som lägst. Mellan 1990–1995 svängde trenden och andelen fattiga unga människor ökade till 1995. Ett annat sätt att beräkna materiellt fattiga hushåll utgår från hushållens disponibla inkomster per konsumtionsenhet. I tabell 9 presenteras två fattigstreck, dels EU:s officiella fattigdefinition (högst av landets medianinkomst) och dels en nivå som vanligtvis betecknas som nästan fattiga (högst av medianinkomst). Som tidigare studier visat har andelen fattiga hushåll i första hälft inte blivit så mycket större men däremot fattigare (1997). Andelen under EU:s vedertagna fattigdomsdefinition ökade endast från bland de svenska hushållen, vilket tillsammans med de andra nordiska länderna var betydligt lägre än EU-länderna i allmänhet 1994 (SCB 1997:606). Hur har då andelen ungdomar med extremt låga inkomster förändrats? De kvarboende ungdomarna har relativt sett fått ytterligare försämrade ekonomiska villkor. Redan före arbetslös- hetskrisen understeg hälften av dessa ungdomshushåll EU:s fattiggräns. Denna andel har ökat till 1997. Däremot tycks andelen ungdomar i åldern 20–med eget boende inte ha haft samma ogynnsamma inkomstutveckling. Ungefär vart femte av dessa ungdomshushåll hamnade under fattigstrecket både 1991 och 1997. 16Definierat utifrån hushåll med inkomster under socialbidragsnormen och skälig bostadskostnad respektive år, se beskrivning i SCB 1997:19. 17Mellan 20 och , exkl. studerande, kvarboende ungdomar och företagare, 1997:607. 190 Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter Andel hushåll med låg disponibel inkomst per konsumtions- enhet i 1991 och 1997. i I relation till medianinkomst respektive år. Under hälften av median = EU:s officiella fattigdomsdefinition. ii Ungdomar upp till kvarboende i föräld- rahem. iii1991 har valts för att skattereformen 1990/91 försvårar jämförbar- heten . Källa: SCB HINK, egen bearbetning. Ett annat sätt att skildra ungdomars generella försörjningsvillkor är analyser av vilka inkomstkällor som ligger till grund för deras hushållsekonomi (tabell 10). I takt med att allt färre ungdomar arbetar har förvärvsinkomstens betydelse för ungdomshushållen minskat . 1990 hade av samtliga ungdomshushåll (upp till ) enbart inkomster från eget arbete medan motsvarande andel sjunkit till 1996.18 Allt fler ungdomar har blivit beroende av offentliga försörjningskällor, i synnerhet av studieer- sättningar, socialbidrag och arbetsmarknadsrelaterade ersättningar som arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet och utbildningsbidrag vid deltagande i arbetsmarknadsåtgärder. Profilen på ungdomars inkomst- källor ger ett tydligt intryck av att många ungdomar klarar sin försörj- ning genom att kombinera olika inkomstkällor. Detta kan tolkas som ett uttryck för ungdomars instabila och föränderliga situation; att hoppa hage ut och in på arbetsmarknaden med en mix av studiefinansiering, egna inkomster och socialt understöd i varierande omfattning och tidsintervaller. En tydlig indikation på att ungdomars försörjnings- svårigheter är utbredda framgår av att närmare hälften av alla ungdomar () erhöll ersättning vid arbetslöshet respektive deltagande i arbetsmarknadsprogram eller uppbar socialbidrag åtminstone under ett enskilt år –1996. 18 Skillnaden är förmodligen större eftersom ungdomsgruppen 1990 inklude- rade även 18–19-åringarna. Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 191 Inkomstkällor bland ungdomar 20–1996. I procent av samtliga ungdomar. + social inkomst i Summa med förvärvsinkomsti i vid deltagande i arb.m.åtg. Socialbidrag i i i Summa 1 + 2 + 3 i I socialinkomst ingår ersättning vid värnplikt, föräldraledighet, sjuk- dom/arbetsskada, arbetslöshet, arbetsmarknadspolitisk åtgärd, rehabilitering, socialbidrag, olika pensioner och livräntor. i i Nettoberäkning av samtliga hus- håll med förvärvsinkomster, i delkategorierna förekommer viss överlappning av hushåll som både har studieersättning och sociala inkomster jäm- sides med förvärvsinkomst. i i i Socialbidraget i ett hushåll fördelas på enskilda individer med hjälp av konsumtionsvikter. Källa: SCB , egna beräkningar. Ungdomars ekonomiska villkor påverkas inte bara av inkomstrelaterade faktorer utan också av utgiftssidan. Den utgiftspost som spelar en ojämförbart stor roll i synnerhet för ungdomar är bostadskostnaden. Som framgått har allt fler ungdomar inte råd med ett eget boende. Bland de ungdomar som har ett eget boende dominerar hyres- lägenhet. Till följd av bl.a. skattereformen 1990/91 har bostadsut- gifternas andel av svenska hushållens inkomster ökat. För ensam- stående ungdomar utgjorde bostadskostnaden en tredjedel av deras disponibla inkomster , vilket var en ökning med jämfört med tiden före skatteomläggningen (1997). Inkomst och försörjningsbördan skiljer sig naturligtvis mellan olika ungdomar beroende på bl.a. grad av etablering på arbetsmarknaden, familjebildning och konsumtionsmönster. Men den övergripande bilden av ungdomars materiella villkor är att allt fler lever under knappa förhållanden och att många ungdomar har en, relativt sett, låg ekonomisk standard. Många ungdomar har blivit allt mer 192 Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter beroende av såväl sociala nätverk (inte minst av föräldrar) som offentliga försörjningssystem. För många ungdomar kan dessa svårig- heter ses som en kort övergående problematik mellan barn och vuxen- liv. I nästa avsnitt belyses socialbidragsmönster för de ungdomar för vilka denna besvärliga övergångsfas tenderar bli av mer långvarig natur. 5.4Specifika socialbidragsmönster bland ungdomar Det är framför allt två aspekter av ungdomars socialbidragsmönster som vi ytterligare vill belysa, som kan ha relevans för en fördjupad förståelse av ungdomars försörjningsproblem. För det första hur socialbidragsökningen har slagit igenom för olika åldersgrupper. har kännetecknats av föränderliga villkor med stor betydelse för ungdomars etableringsvägar; arbetslöshetens kraftiga växlingar och införanden av olika program framför allt gentemot arbetslösa ungdomar, men också mer generella utbildningssatsningar. Hur har dessa förändringar påverkat socialbidragsmottagandet för olika ungdomskullar? Den andra frågeställningen gäller om vissa ungdomar riskerar att stanna kvar i socialbidragssystemet längre. Hur har det långvariga socialbidragstagandet bland ungdomar utvecklats ? 5.4.1Ungdomar och socialbidrag en kohorteffekt? Inom ramen för ett forskningsprojekt som studerat hushållens social- bidragsmönster under en lång följd av år har olika ungdomskullars socialbidragserfarenhet särskilt följts upp.19 Till skillnad från sedvanlig årsrelaterad statistik har ungdomars socialbidragskarriärer följts från debuttillfället och framöver. Detta ger möjligheter att mer precist studera vid vilken ålder som debut i socialbidrag sker. I diagram 7 presenteras en jämförelse av bidragsmönstret mellan fyra årsklasser som blev andra hälft (med dess högkonjunktur, extremt låga arbetslöshet etc.) och fyra kullar som nått myndig- 19 Socialbidragets dynamik vid , . Projektet som pågått , har finansierats av Social- styrelsen och haft som uppgift att utveckla metoder för att studera den årliga socialbidragsstatistiken i ett longitudinellt perspektiv. Se t.ex. (1997b). Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 193 hetsåldern från det att arbetslöshetskrisen slog genom i början av 1990- talet.20 Dessa två gruppers bidragserfarenhet skiljer sig åt markant. Trots att de fyra äldre årskullarna var antalsmässigt betydligt fler ligger deras samlade socialbidragserfarenhet på en betydligt lägre nivå. Bland födda som kunnat följas ända fram till (1997) har haft socialbidrag åtminstone vid något tillfälle.21 De tre efterföljande årskullarna uppvisar ett likartat åldersrelaterat bidrags- mönster. har av ungdomarna i dessa åldrar haft socialbidrag. Detta kan jämföras med situationen för ungdomarna födda . De var den första årsklassen som blev arbetslöshetskris. , då 74orna fyllt , hade av samtliga i årskullen haft socialbidrag fram till dess. De efterföljande årsklasserna, födda –1977, följer dem i samma bidragsomfattning. Detta belägger att de bakomliggande strukturella förändringarna före och efter 90-talskrisen, i synnerhet den krympande arbetsmarknaden, sätter sina tydliga spår i ungdomars socialbidragsmottagande. Det stegrade bidragsmönster som etablerats bland ungdomskullar tycks ha en stabilt förändrad kohortkaraktär under de år som vi kunnat följa upp. Frågan är om den vikande arbetslösheten och ökade utbildnings- satsningen sista år kommer att ha en vikande effekt på yngre kullars debutmönster i socialbidragshänseende. Vi får avvakta resultat från kommande uppföljningar av sådana kohortstudier. kan vi dock klart visa på att 70-talisternas bidragsmönster avviker bjärt från tidigare ungdomskullar. 20Årskullarna däremellan, födda –1973, har för åskådlighetens skull i detta sammanhang utelämnats. Deras ackumulerade bidragserfarenhet ligger mellan de två grupperna, med en successiv ökning för varje årsklass. 21Dessa beräkningar innehåller en viss underskattning av socialbidragets genomslag, då personer som förekommit i bidragshushåll endast som samman- boende vuxen inte medräknats. Ifall dessa personer räknats med hade socialbidragsandelen vid den sista observerade åldern för resp. årsklass varit 2– 4procent högre, t.ex. för födda och inte som visas i diagram 7. 194 Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter Ackumulerad bidragserfarenhet bland årsklasserna 1967– 1970 och 1974–1977. I procent av samtliga personer i respektive års- klass.i i Relationstalen utgår från beräkningar av bruttobefolkning som tar hänsyn till årlig inflyttning av personer i respektive årsklass. Källa: Forskningsregister inom projektet dynamik. Avidenti- fierade totalregister för dessa aktuella ungdomskohorter. 5.4.2Ungdomar med långvarigt socialbidrag Vi har tidigare visat att många ungdomar åtminstone behövt söka socialbidrag. Vilken betydelse denna erfarenhet har för ungdomarna själva och samhällets förmåga att utforma adekvata socialpolitiska lösningar hänger i hög grad samman med försörjningsproblematikens karaktär. För de allra flesta ungdomar har socialbidraget varit en akut hjälp under en kort övergångstid, oftast i skarven mellan utbildning och arbete, vid deltagande i kortare arbetsmarknadsåtgärder eller i avvaktan på att börja ett jobb eller en utbildning. Socialbidragstagandet har i många fall varit friktionsbetonat med låg sannolikhet att utvecklas till en mer bestående etablerings- problematik. Dessa ungdomars tillfälliga ekonomiska utsatthet kan ses som bekymmer som till stor del hänger samman med ungdomstidens specifika etableringssträvanden. Åtgärdsmässigt kan sådana korta bidragsbehov mötas med socialpolitiska förändringar, t.ex. genom studiemedelssystemet, ersättningar vid arbetslöshet och deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogram samt bostadsstödet. Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 195 Ökningen av ungdomars socialbidragsmottagande har också väckt frågeställningar om huruvida det leder till att vissa ungdomar blir kvar i socialbidragstagandet under så långa perioder att det kan ses som ett tillfälligt, övergående tillstånd. Även i den svenska forskningen har marginaliseringsbegreppet kommit att användas för olika gruppers oönskade positioner i relation till arbete, boende, utbildning och ekonomiskt handlingsutrymme.22 I vissa under- sökningar har man uttryckligen använt socialbidragstagande som en indikator på ekonomisk marginalisering.23 Med socialbidragsnivåer på 30–bland 1990-talets ungdomskullar kan knappast bidragserfarenheten i sig ses som en problematisk marginalposition. Så många som 280 000 unga har –199724 beviljats socialbidrag. Variationen i deras fortsatta väg in i vuxenlivet är alltför omfattande för att det ska vara meningsfullt att karaktärisera ungdomar som erhållit socialbidrag i homogena grupptermer eller utifrån egenskaper som är specifikt särskiljande från ungdomar i stort. Däremot har utvecklingen av den dynamiska forskningsansatsen25 tillsammans med uppbyggnaden av flera register26 som möjliggör att följa individers ekonomiska förhållanden över längre tidsperioder bidragit med en fördjupad bild av hushållens socialbidragsmönster. Ett särskilt studium av omfattningen och karaktären av hushåll med långvariga och återkommande bidrags- behov kan bidra till att belysa frågeställningen om det även i numera föreligger risker för mer långsiktiga och permanenta margina- liseringsprocesser. har i en studie visat på att antalet barn som lever i familjer med långvarigt socialbidrag har mer än fördubblats mellan åren 1991 och 1996.27 Hur har då varaktigheten i ungdomars socialbidragstagande utvecklats ? Offentlig statistik har visat att även ungdomars bidragstider generellt sett har blivit längre , men att deras bidragstider är kortare än t.ex. för äldre hushåll och då i synnerhet för barnfamiljer. Andelen 18–24-åringar som haft minst tio 22Se (1995) för en svensk introduktion av marginalitetsbegreppet. 23Se t.ex. SOU 1997:118 och 1999. 24Avser ungdomar i åldern 18–som under dessa år debuterat i socialbidrag. Egna bearbetningar av totalregister för årskohorterna 1966–1979, inom ramen för forskningsprojektet dynamik, Socialhög- skolan, . 25Se t.ex. Room (1995) och Leisering & (1998). SCB:s register och , den sociala databasen vid EPC och olika longitudinella forskningsregister kring socialbidraget. 27Mossler, Torége & (1999), som definierar långvarigt socialbidrag med 10–12 månader under ett enskilt kalenderår. 196 Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter bidragsmånader under kalenderåret har ökat från 8 till 14–av samtliga ungdomshushåll med socialbidrag – 1998. Av tabell 11 framgår att antalet ungdomar 18–med minst 15 bidragsmånader från debutåret28 fördubblats under 1990- talets första hälft. Var fjärde ungdom som debuterat i socialbidrag 1994/1995 har haft socialbidrag så länge att detta rimligen har haft en påtaglig inverkan på ekonomisk och social ställning. Det är i denna grupp av unga socialbidragstagare som risken för mer långsiktiga och kvarstående etableringsproblem sannolikt är som störst. –1995 är det sammanlagt 46 000 ungdomar som, enligt denna definition, har varit långvarigt beroende av socialbidraget för sin försörjning. Bland dessa långvariga bidragshushåll är invandrar- ungdomar och ungdomar med flyktingstatus klart överrepresenterade. Medan av samtliga svenska ungdomar29 med socialbidrag –1995 hade långa bidragsperioder var motsvarande andel bland ungdomar med utländskt med- borgarskap respektive unga flyktingar. 28 Denna definition på långvarigt bidragstagande är vald så att antalet bidragsmånader utgör åtminstone hälften av samtliga observationsmånader under debutår och två efterföljande år. Eftersom debutmånad under startåret är okänt i registermaterialet har ett antagande gjorts att debut sker . 29 Offentliga registerdata kring socialbidraget medger inte mer inträngande analyser av etnicitet än nationalitetsrelaterade data utifrån dikotomin svensk- utländsk. Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 197 Andel ungdomar 18–med långvarigti socialbidrag efter debutår –1995 och nationalitet/flyktingstatus. I procent av samtliga ungdomar med socialbidrag. iDefinition av långvarigt = minst 15 bidragsmånader från debutåret. iiExklusive hushåll med flyktingstatus. Källa: Forskningsregister inom projektet dynamik. Avidenti- fierade totalregister för dessa aktuella ungdomskohorter. Utöver den tydliga etniska särprägeln bland ungdomar med långa bidragstider och flyktinghushållens extremt långa bidragsbehov fram- kommer ytterligare två märkbara förändringar av ungdomars bidrags- tider. För det första sker det en successiv ökning av andelen med långvariga bidragstider bland ungdomar överlag mellan åren 1990– 1995. Före sysselsättningskrisen (1990/1991) uppgick andelen långvariga bidrag bland debuterande ungdomar till för att därefter stiga till av samtliga debuterande ungdomar 1994 och 1995.30 Räknat per kalenderår har ungdomarnas bidragstider ökat med en tredjedel , från 3,6 till 4,8 bidrags- månader . Denna ökning följer i stort bidragstidens ökning för samtliga hushåll med socialbidrag. Att allt fler ungdomar stannar kvar längre i bidragsmottagandet eller återkommer oftare medför att andelen ungdomar som varit inne ett tag i åtgärdscirkeln mellan bidrag, arbete och olika arbetsmarknadsåtgärder efterhand blivit större i socialbidragssystemet. Det andra tydliga sambandet gäller debutålder och bidragstidernas längd. Ju yngre man är när man debuterar i socialbidrag desto större risk att man blir kvar . Bakom tidig debutålder döljer sig sannolikt andra problemför- hållanden. En kartläggning av debuterande ungdomar 1992 och 1993 30 Den officiella socialbidragsstatistiken efter 1995 indikerar att ungdomars bidragstider har fortsatt att förlängas även efter 1995. 198 Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter visar att debutanter i övre tonåren har betydligt längre bidragstider än deras något äldre kamrater (tabell 12). I synnerhet debuterande 18- åringar avviker med betydligt längre bidragstider. Närmare hälften av 18-åringarna som debuterade eller 1993 har haft minst 20 bidragsmånader från debuttillfället. Av dessa var 4 000 kvar i socialbidragssystemet (1996 respektive 1997) och har haft stöd åtminstone vid någon period dessemellan. För dessa ungdomar har socialbidraget utan tvekan blivit en dominerande försörjningskälla. Andelen flyktinghushåll är lågt bland de allra yngsta bidragshushållen men utgör en betydande andel av gruppen 23- och 24-åringar med ett långvarigt socialbidragsbehov.31 Andel ungdomar med långvarigti socialbidrag efter debut- ålder 1992 och 1993. I procent av samtliga ungdomar i respektive debutgrupp. Summa 18–24 år i Definierat som minst 20 bidragsmånader från debutåret (1992–1996 för debuthushåll respektive 1993–1997 för debuthushåll ). Källa: Forskningsregister inom projektet dynamik. Avidenti- fierade totalregister för dessa aktuella ungdomskohorter. 31 Av det långvariga bidragsbehovet bland 23- och 24-åringarna (tabell 12) utgjorde flyktinghushållen 40–medan motsvarande andel bland debuterande tonåringar var 8–. Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 199 dominerade kvinnorna bland understöds- tagarna. Det var framför allt lite äldre kvinnor, många änkor, utan för- sörjningsskydd från familjekrets eller den tidens blygsamma offentliga trygghetssystem. I takt med den moderna välfärdsstatens genombrott i mitten av seklet lyftes de flesta av de äldre kvinnorna över till pensionssystemen. Från 1960talet och framåt har socialhjälpen setts som tämligen könsneutral. I diskussionen om socialhjälpen under 1970 och 1980-talen uppmärksammades oftare ensamstående mäns behov av behovsprövad hjälp. Först har socialbidraget närmare studerats med anknytning till frågor om feminisering och välfärds- statens genusperspektiv (se t.ex. 1993, 1999). I många jämförbara länder dominerar fortfarande kvinnohushållen i behovsprövade hjälpsystem, (Eardsley m.fl. 1996). Frågan är om de senaste årens förändringar inom arbetslivet och välfärdsstaten också har inneburit en återgång till en mer markant ekonomisk sårbarhet bland kvinnor? Sysselsättningskrisen slog först igenom i den mansdominerade industrisektorn och därefter i den kvinno- profilerade offentliga sektorn. I några lokala material påvisas att om man tar hänsyn till bidragshushållens faktiska samman- sättning av både den person som står som registerledare och andra vuxna personer i hushållet så tycks kvinnorna numera överväga något (1994, 1998). Detta bekräftas även i en nationell urvalsunder- sökning för (1998:42). Faktorer som värnpliktstjänstgöring för unga män och att unga kvinnor i högre utsträckning påbörjar högre utbildningar kan spela en viss roll vad gäller socialbidragsbehov för ungdomar. De unga kvinnorna ser ut att vara betydligt fler än männen bland de allra yngsta ungdomsklasserna 18–. Detta bör rimligtvis hänga samman med att många av de unga männen fullgör värnplikt i dessa åldrar. Detta styrks av uppgifter i tabell 13 som visar könsfördelningen vid debut- situationen mer ingående för fyra årskullar. var de unga kvinnornas andel betydligt högre än för motsvarande åldrar , även om man enbart tar hänsyn till registerledaren i hushållen (p.g.a. att individdata saknas ). Den tidigare dominansen av unga kvinnor med socialbidrag i de övre tonåren har nästan helt försvunnit . Detta kan möjligtvis hänga samman med ned- bantningen av värnpliktstjänstgöringen (med kortare tjänstgöringstider och färre som rycker in). 200 Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter Andel kvinnor bland 18–20-åringar av samtliga efter debutålder för årsklasserna 1967, 1970, 1974 och 1977. Källa: Kohortregister för respektive årsklass. Enbart registerledaren är medräknad. Internationell och i synnerhet amerikansk belysning av ungdomars beroende av behovsprövade hjälpformer har ofta fokuserat på unga mammors hjälpbehov. I har diskussionen om welfare mothers och teenage mothers inte sällan förts med moraliserande undertoner. Hur ser det då ut i vad gäller unga mammor och socialbidrag? Hur vanligt är det och har det förändrats i samband med ungdomars ökade etableringsproblem första hälft? Tabell 14 ger ett klart besked att det inte är särskilt vanligt i att unga kvinnor med barn debuterar i socialbidrag i 18–. Det rör sig om sammanlagt 600 – 800 tjejer per årsklass för hela landet. De utgör endast drygt en procent av samtliga unga kvinnor i respektive årsklass. Deras andel av debuterande tjejer har legat kring , förutom bland unga kvinnor som debuterade under de extremt gynnsamma åren då de uppgick till mer än var tionde. Således kan vi avfärda att unga tonårsmammor med social- bidrag skulle vara någon angelägen socialpolitisk fråga i . Debuterande unga kvinnor med barn vid debut ålder 18–. Antal och i procent av samtliga debuterande kvinnor med social- bidrag och av samtliga kvinnor i årsklassen. 18–20 år Källa: Kohortregister för respektive årsklass. Ungdomars socialbidragstagande och försörjningssvårigheter 201 Sammanfattningsvis kan vi dra slutsatsen att det knappast finns några betydande könsrelaterade skillnader i ungdomars socialbidragsmönster . har dock de unga kvinnornas social- bidrag ökat i större utsträckning, både räknat i andel med bidragser- farenhet och bidragstidernas längd. är socialbidragserfarenhet något vanligare bland unga kvinnor i jämförelse med jämnåriga män. Flera andra längdsnittsstudier har belyst ungdomars ökade ekonomiska sårbarhet krisår. (1998) bekräftar att bakom långvariga arbetslöshets och socialbidragsperioder åren 1992–1996 döljer sig traditionella mönster av social differentiering utifrån framförallt socioekonomisk bakgrund.