sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — 335 95200 37 470 133565 51 110 31260 12 915 260025 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 116 32965 13 259 73603 28 203 57689 22 159 45185 17 83 23587 9 91 25860 10 911 258888 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 182 51721 20 293 83265 31 203 57689 22 255 72466 27 933 265140 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 214 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 1.11. Antal år i bostadsområdet har bott i bostadsområdet i mellan ett och . Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i av individerna i populationen är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. 99 28134 11 381 108273 41 164 46606 18 284 80707 31 928 263719 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 28 7957 3 49 13925 5 87 24724 9 319 90653 35 441 125323 48 924 262582 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 215 Tabell 1.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden Nordvästra anser hyresgästerna att det är mycket viktigt med goda kommunikationer samt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 1 7 44 48 100 24 15 29 32 100 6 26 43 24 100 1 8 38 53 100 4 28 44 24 100 4 23 47 27 100 11 35 39 14 100 5 20 45 29 100 1 2 19 79 100 1 11 49 40 100 29 23 27 20 100 2 14 40 45 100 1 4 26 69 100 18 14 34 34 100 6 25 45 24 100 2 24 50 24 100 5 18 42 35 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total 216 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 1.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan har svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt slagits ihop. Då får även nära till affärer, nära till park eller grönområde samt vacker fastighet med trevlig miljö höga andelar. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Lätt att få parkeringsplats till kultur och nöjen Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Nära till vänner och bekanta Nära till stadens centrum En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Fritt från buller- och trafikstörningar En vacker fastighet med trevlig utemiljö Nära till park eller grönområde Nära till affärer Ett säkert och tryggt område Bra kommunikationer % SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 217 Tabell 1.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden eller stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att det endast är en mindre del av individerna i populationen som är beredda att betala mer för sitt boende än vad man gör . De områden som en något större andel individer ändå är beredda att betala mer för att bo i är bl.a. , , , och . Planerar du/ni att byta bostad ? En fjärdedel anger att de planerar att byta bostad . 21 9 13 19 15 21 1 0 0 0 0 100 14 8 13 18 17 26 3 1 0 0 0 100 7 7 8 12 14 41 7 3 1 0 1100 3 3 3 4 749 15 9 5 1 3100 12 6 13 17 16 31 3 1 0 0 1 100 18 10 13 17 19 20 1 0 0 0 1 100 11 7 12 16 18 30 3 2 0 0 1 100 14 9 13 17 20 25 1 1 1 - 0 100 16 10 13 18 18 22 1 0 1 - 1 100 16 11 12 18 17 22 2 0 1 - 0 100 17 8 12 19 17 23 2 1 0 - 0 100 2 1 3 3 6 50 12 12 5 2 3100 2 2 2 3 6 50 15 10 6 2 4100 29 11 14 17 12 16 1 0 0 - 0 100 9 5 9 12 18 36 6 3 1 0 1100 3 2 3 4 8 48 13 10 4 2 3100 27 11 14 18 12 16 0 0 0 0 0 100 8 5 9 11 20 35 8 2 1 0 1100 2 2 2 3 4 50 15 11 6 2 4100 13 8 12 17 17 28 2 1 2 0 0 100 2 1 2 2 3 44 14 14 7 3 7100 Centrala Huvudsta -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 231 65646 25 434 123334 47 254 72182 28 919 261161 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 218 Bilaga 3 SOU 2000:33 1.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. 728 628 2. 705 665 3. Centrala 810 733 4. 890 818 5. 716 688 6. Hallonbergen 772 643 7. Huvudsta 720 685 8. 708 659 9. 757 650 10. 804 648 11. 780 653 12. 820 844 13. 784 850 14. 731 593 15. 700 727 16. 816 828 17. 661 600 18. 729 729 19. 810 852 20. 729 673 21. 754 875 I tabell 1.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit via enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 219 Diagram 1.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra . 0 200 400 600 800 1000 Årshyra (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja 220 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 1.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra . I diagram 1.2 och 1.3 har de olika bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det endast är i ett mindre antal bostadsområden som betalningsviljan är större än den faktiska hyran. Hög attraktion har områdena , , , , och . Låg attraktion har bl.a. , och . 0 200 400 600 800 1000 Årshyra (kr/kvm) SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 221 Diagram 1.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra . Medelvärden och översta decilen I diagram 1.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av populationen tänka sig att betala för en bostad, likvärdig den nuvarande, på . Generellt ligger den översta decilen högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 1200 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde 222 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 1.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden I diagram 1.5 framgår att betalningsviljan är något högre hos dem som har låg inkomst. Det gäller för så gott som samtliga bostadsområden, men är tydligast för bostadsområdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 223 Diagram 1.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Diagram 1.6 visar att individer boende i hushåll utan barn är villiga att betala mer för ett boende i områden med hög attraktion och mindre i områden med låg attraktion. 0 200 400 600 800 1000 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn 224 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 1.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsvilja och uppgiftslämnarens ålder ser vi att skillnaderna är ganska stora mellan åldersgrupperna för områdena med hög attraktion. Ju yngre desto större betalningsvilja. Skillnaderna är inte lika tydliga för områdena med låg attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 225 Diagram 1.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i Nordvästra fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Några större skillnader då det gäller betalningsvilja bland boende i allmännyttiga respektive privata lägenheter kan inte urskiljas. 0 200 400 600 800 1000 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare 226 Bilaga 3 SOU 2000:33 1.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 166,3 240,2 Mellan 144,6 190,1 Låg attraktion 123,7 165,5 Samtliga områden 154,9 220,3 Diagram 1.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1000-tal kronor I tabell 1.17 och diagram 1.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. Det framgår att i alla attraktionsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre inkomster än hyresgästerna. Det finns även en tendens att inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna är större i områden med hög attraktivitet. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 227 2 kommun Den andra lokala bostadsmarknaden vi studerat är kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus och där hyresrätten är vanligare än bostadsrätten. 2.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genom snittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostads bidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan(%) 1 649 119,9 43 29 26 58 Bremerlyckan 2 701 160,3 19 4 7 15 Funkabo 3 733 114,0 28 14 15 85 4 779 140,7 17 4 7 10 Malmen 5 759 129,4 31 6 4 33 Norrgård 6 759 130,6 22 6 3 17 Norrliden 7 632 108,4 45 37 38 41 Oxhagen 8 662 118,2 31 15 12 74 9 769 115,1 29 14 10 57 10 676 133,4 23 7 4 50 Tullslätten 11 772 131,8 25 8 4 28 12 779 139,6 15 8 5 15 Även i ser vi samband mellan hög genomsnittlig disponibel inkomst och låg andel bostads- och socialbidragstagare. Sambanden är dock inte lika tydliga som i . Höga genomsnittliga disponibla inkomster finner vi främst i Bremerlyckan men även i och . I Norrliden har hushållen låga disponibla inkomster. 228 Bilaga 3 SOU 2000:33 2.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden kommun består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är födda eller . Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. 349 5717 45 432 7076 55 781 12793 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 191 3129 24 186 3047 24 133 2179 17 271 4439 35 781 12793 100 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 288 4717 37 307 5029 39 91 1491 12 61 999 8 33 541 4 780 12776 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 229 Tabell 2.5. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta bor i en lägenhet som är mellan 50 och . Antalet rum i bostaden av individerna i populationen bor i ett rum och kök (kokvrå). 177 2899 23 603 9877 77 780 12776 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 156 2555 20 273 4472 35 241 3948 31 111 1818 14 781 12793 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 121 1982 16 232 3800 30 246 4029 32 116 1900 15 34 557 4 25 409 3 774 12678 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 230 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 2.8. Fastighetsägare Det är två tredjedelar som hyr av en privat ägare. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än . Månadshyra har en månadshyra . 223 3653 29 507 8305 67 29 475 4 759 12432 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 154 2523 20 293 4799 38 152 2490 20 96 1572 13 30 491 4 37 606 5 762 12482 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 149 2441 19 331 5422 42 193 3161 25 108 1769 14 781 12793 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 231 Tabell 2.11. Antal år i bostadsområdet Det är som bott i bostadsområdet mellan ett och . Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i. Av individerna i populationen är det som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. är mycket missnöjda. 147 2408 19 385 6306 50 78 1278 10 165 2703 21 775 12694 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 14 229 2 29 475 4 71 1163 9 271 4439 35 387 6339 50 772 12645 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 232 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 2.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden kommun anser hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 1 9 53 36 100 23 16 34 27 100 6 32 39 23 100 1 13 45 40 100 5 31 46 18 100 3 24 50 23 100 12 35 41 11 100 3 17 51 29 100 3 17 36 44 100 1 8 49 43 100 30 25 26 19 100 1 13 48 37 100 0 3 28 69 100 8 10 39 43 100 4 19 53 24 100 2 16 55 27 100 4 12 44 40 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 233 Diagram 2.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. Då får även påståendena en vacker fastighet med trevlig utemiljö och nära till affärer höga andelar. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Nära till stadens centrum Bra kommunikationer Lätt att få parkeringsplats En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Fritt från buller- och trafikstörningar Nära till park eller grönområde Nära till affärer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Ett säkert och tryggt område % 234 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 2.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att betala mer för att bo i områdena Norrliden och . En relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo i . Planerar du/ni att byta bostad ? 169 2768 22 382 6257 49 226 3702 29 777 12727 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent anger att de planerar att byta bostad . 7 7 14 25 23 22 2 0 - 0 0 100 1 2 3 7 1152 16 5 1 1 1100 6 7 14 21 25 25 2 - 0 0 0 100 1 1 1 3 542 22 17 5 2 2100 1 1 3 5 950 17 8 4 2 1100 2 3 4 10 17 46 11 4 2 1 0 100 22 12 21 24 10 11 0 1 - - 0 100 9 9 15 20 20 24 2 1 0 0 - 100 6 7 14 19 21 29 2 1 0 0 - 100 4 5 10 17 22 33 6 2 1 1 0 100 1 2 5 8 1548 14 4 2 1 1100 1 1 1 6 949 18 9 3 2 2100 Bremerlyckan Funkabo Malmen Norrgård Norrliden Oxhagen Tullslätten -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 235 2.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. 649 613 2. Bremerlyckan 701 731 3. Funkabo 733 619 4. 779 784 5. Malmen 759 747 6. Norrgård 759 714 7. Norrliden 632 524 8. Oxhagen 662 606 9. 769 617 10. 676 656 11. Tullslätten 772 726 12. 779 753 I tabell 2.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 236 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 2.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 1000 Malmen Bremerlyckan Tullslätten Funkabo Oxhagen Norrliden Årshyra (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 237 Diagram 2.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 2.2 och 2.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det endast är två bostadsområden, och Bremerlyckan, där betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. Hög attraktivitet har t.ex. , och Malmen. Låg attraktivitet har Norrliden. 0 200 400 600 800 1000 Malmen Bremerlyckan Tullslätten Funkabo Oxhagen Norrliden Årshyra (kr/kvm) 238 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 2.4. Jämförelse av betalningsvilja i de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 2.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av populationen tänka sig att betala för en likvärdig bostad i . Den översta decilen ligger ca högre än medelvärdet. Den ligger dock något närmare medelvärdet för områdena med låg attraktivitet än för dem med hög. 0 200 400 600 800 1000 4 12 5 2 11 6 10 3 9187 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 239 Diagram 2.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden Betalningsviljan är högre hos dem som har låga inkomster. Det gäller generellt över bostadsområdena. 0 200 400 600 800 1000 4 12 5 2 11 6 10 3 9187 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer 240 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 2.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de med barn. Det gäller för alla bostadsområden utom Norrliden. Den högre betalningsviljan hos individer boende i hushåll utan barn är dock mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 4 12 5 2 11 6 10 3 9 1 8 7 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 241 Diagram 2.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att skillnaderna i betalningsvilja är ganska stora mellan grupperna. De yngre kan tänka sig att betala mer för sitt boende än de äldre. Speciellt stor är skillnaden för områdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 4 12 5 2 11 6 10 3 9 1 8 7 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare 242 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 2.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Individerna boende i allmännyttan har en något högre betalningsvilja än de som hyr av en privat ägare. 0 200 400 600 800 1000 4 12 5 2 11 6 10 3 9 1 8 7 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 243 2.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 139,3 170,3 Mellan 126,0 128,6 Låg attraktion 113,8 129,9 Samtliga områden 126,7 131,2 Diagram 2.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor I tabell 2.17 och diagram 2.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna är större i områden med hög attraktivitet. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 244 Bilaga 3 SOU 2000:33 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 245 3 kommun Den tredje lokala bostadsmarknaden vi studerat är kommun. Den kan beskrivas som en stor kommun med liten andel småhus. Andelen bostadsrätter är förhållandevis stor. 3.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena.