sou · GOB3102d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en utredare att göra en översyn av den del av det statliga exportfrämjandet som sker genom exportråd m.m. Genom beslut förordnades direktör som särskild utredare. Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. kanslirådet och till biträdande sekreterare fr.o.m. departementssekreteraren . Utred- ningens assistent har under större delen av arbetet varit . Som experter förordnades fr.o.m. verk- ställande direktören , departementssekreteraren , affärsutvecklaren , direktören , verkställande direktören , han- delssekreteraren och departementssekreteraren . Som experter förordnades fr.o.m. de- partementssekreteraren och från departementsrådet och manager . Härmed överlämnas betänkandet Expert på export? (SOU 2000:102). Utredningsuppdraget är därmed slutfört. uppdrag och arbete.................. utrikeshandel och dess roll i ekonomin ............ Exportens roll i ekonomin och utrikeshandel ..... 2.3Exportfrämjande, annat främjande och Det internationella regelverket och ................ 2.4.2 WTO och OECD-regler............................................ utredningar, rapporter och propositioner........... Utredningar och rapporter .................................................. roll i exportfrämjandet ................. 4.3Exportrådet styr exportfrämjandet inom Resurser för exportfrämjande ............................................. Avgifter för exportfrämjande tjänster................................ UD:s verksamhetsplanering för exportfrämjandet ........... 4.7ESEA- samarbetet (Effektivare Samarbete Styrelsen och representantskapet ....................................... Filialkontor av olika slag............................................ 5.7.4 Handelskammare och övrig representation ............. Projekt, upphandling och finansiering ..................... 5.8.11 Samverkansgrupper och branschverksamhet ......... Utbildning för mindre företag................................ Finansiering, ekonomi och resultat samt budget .............. medlemmar/abonnenter................................ 5.11Det statliga basuppdraget och andra statliga 5.11.2Regeringsbeslutet med riktlinjer för det statliga basuppdraget och andra statliga 5.12 Fördelningen av medlen för det statliga uppdraget ........... 5.13 Avrapportering av det statliga uppdraget 1999 .................. Övriga aktörer med betydelse för export- och 6.2.1 () .......................... 6.2.3 Euro Info Center (EIC)........................................... 6.2.4 ()................................. 6.2.5 Invest in () .............................. 6.2.7 Kommuner och Landsting ....................................... 6.2.9 Miljöteknikdelegationen (MTD) ............................ (NSU) ..................................................................... (STATT) ................................................................. 6.2.14 ()............................. 6.2.16 () ............... Turistdelegationen och Rese- och 6.2.21 EU:s främjande ...................................................... 6.3.1 Export Music (ExMS)................................ 6.3.2 () ...................... 6.3.4 Lokala företagarföreningar...................................... 6.3.5 Privata konsulter m.m. ............................................ 6.3.6 Näringslivets Internationella Råd (NIR)............... 6.3.7 () ................................................ 6.3.10 ()......... Utredningens empiriska material ............................. 7.4Enkät till ESEA-ambassaderna samt vissa andra 7.5Enkät till ambassader om andra länders (NOU) ............................................................................... Statligt exportfrämjande i andra länder .................... Behovet av statligt exportfrämjande och dess 9.1.1 Statligt åtagande på Det statliga åtagandets omfattning.................................... 9.2.1 Exportrådsutredninges bedömning......................... Organisation av exportfrämjandet ............................ 10.4Avskiljande av det statliga uppdraget från 11.2Problem till följd av avsaknaden av Möjliga associationsrättsliga former ................................. För- och nackdelar med aktiebolag och ideell Konkurrensproblem m.m. till följd av Konkurrenssnedvridning gentemot privata aktörer........ 12.3Olika typer av konkurrenssnedvridning som resultat 12.5Brister och problem i relationerna med andra Inriktningen i stort............................................................ 13.3Inriktning av det statliga uppdraget mot bakgrund av samhällsekonomiska överväganden och företagens önskemål i olika delar av landet ........................................ Marknads- och landinformation...................................... Tjänster för små och medelstora företag.......................... Långsiktiga strategiska exportfrämjandesatsningar......... , t.ex. utställningar...................... Var skall finnas utomlands............................ Efterfrågestyrd respektive uppsökande verksamhet ....... s.k. funktionella direktivrätt ....................... Samordning av verksamhetsplanering............................... och resurser för samarbete ............... Utbildning och växeltjänstgöring m.m............................. Teknisk utrustning inom utrikesförvaltningen................ Tydligare statligt uppdrag m.m. ................................... Styrningen av och det statliga uppdraget ..... Regeringsbeslutet med riktlinjer ....................................... 16 Samverkan med andra aktörer ..................................... Finansiering och överskott ........................ medlemmar och medlemsavgifter.............. 19 Övriga frågor och utredningens iakttagelser ................. och de regionala tillväxtavtalen.................... huvudmän som resurs i arbetet .................. flexibilitet och handlingsberedskap ........... arbete med andra frågor.............................. Effekter av verksamhet................................ Slutsatser och förslag ....................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................. Bilaga 2 Avtalet om och stadgar..... Bilaga 3 Regeringsbeslut med riktlinjer .............................. Bilaga 4 Lag och förordningar............................................ De 30 största exportmarknaderna och exportråd () är statens centrala or- gan för exportfrämjande verksamhet och en samverkan mellan stat och näringsliv. Verksamheten har genomgått stora för- ändringar . Globaliseringen i olika avseenden och teknisk utveckling har förändrat förutsättningarna för exportfräm- jandet. Kapitel 1 redogör för utredningens uppdrag och arbete. Uppdraget avser i första hand det statliga exportfrämjandet genom exportrå- det. Kapitel 2 redogör för utrikeshandel och tillämpliga in- ternationella regler. Utrikeshandelns betydelse för eko- nomi och välfärd har ökat . Allmänt exportfrämjande strider inte mot WTO:s subventionsavtal eller EU:s statsstödsreg- ler. Kapitel 3 behandlar tidigare utredningar, rapporter och proposi- tioner av relevans för utredningen. Den proposition som ligger till grund för nuvarande statliga exportfrämjande vid (prop. 1991/92:108) presenteras. Kapitel 4 beskriver utrikesförvaltningens roll i exportfrämjandet. UD företräder den statliga huvudmannen i frågor om och är det departement som har budgetansvar för . Kapitel 5 innehåller en utförlig genomgång av orga- nisation och verksamhet. Redovisningen visar att utför lagstadgade myndighetsuppgifter som man är en kom- mersiell aktör. En redogörelse görs av det statliga s.k. basuppdra- get, dvs. det årliga uppdrag som utför på uppdrag av och med finansiering av staten. F.n. erhåller för att utföra detta uppdrag. utför f.n. även andra uppdrag för staten. Kapitel 6 beskriver ett antal offentliga och privata svenska aktö- rer av betydelse för export- och importfrämjandet. Även och främjande nämns. Redovisningen visar att många aktörer är engagerade på dessa områden. Kapitel 7 redogörs för det empiriska material som utredningen insamlat genom fyra enkäter. Den mest omfattande av dessa, en fö- retagsenkät, omfattade företag i olika branscher i hela landet med export på mer än en mkr . Den gav goda vitsord. Skillnaderna var små mellan företag i olika delar av landet. Innehål- let i det yttrande som avgivit om presenteras. Kapitel 8 beskrivs det statliga exportfrämjandet i andra länder. Redogörelsen visar att olika länders system varierar men att det också finns likheter. Nivån på det svenska stödet till är lägre än vissa jämförbara länders och bör definitivt inte minska. Kapitel 9 redovisar motiven för ett statligt åtagande på export- främjande området. Exportfrämjande spelar en viktig roll för at ta tillvara potentialen i den svenska ekonomin. Det finns alltjämt samhällsekonomiska skäl för att exportfrämjande bör vara ett stat- ligt åtagande. Omvärldsförändringarna har inte i grunden förändrat behovet. Kapitel 10 behandlar frågan om staten bör bedriva exportfräm- jandet själv eller i samverkan med näringslivet. Utredningen ser ett stort värde i att näringslivet är aktivt engagerat i det statliga ex- portfrämjandet. Nuvarande samverkan mellan staten och näringsli- vet bör behållas. Kombinationen av myndighetsstatus och affärs- mässighet skapar bäst förutsättningar att bedriva ett slagkraftigt exportfrämjande. Kapitel 11 konstateras att saknar associationsrättslig status och att detta är en komplikation. Rollen i förhållande till andra aktörer, såväl offentliga som privata, är oklar. Ökad tydlighet kan uppnås genom att de bägge huvudmännen enas om att ge ex- portrådet vedertagen associationsrättslig form. För och nackdelar med att ge en etablerad status liksom för- och nackde- lar med aktiebolag och ideell förening, de former som i första hand är aktuella, redovisas. Kapitel 12 behandlar de problem som är förknippade med att ex- portrådet utför myndighets uppgifter som finansieras av staten som man är en kommersiell aktör. kombination är att kvaliteten i utförandet av det statliga basupp- draget, huvudsakligen bestående av exportinformation, väsentligen höjs. Utredningen anser därför inte att exportfrämjandet f.n. skulle gagnas av ett avskiljande av informations- och rådgivningsverksam- heten från den kommersiella verksamheten. Nackdelen är att kon- kurrenssnedvridning kan uppstå. Staten bör motverka nackdelarna genom att främja konkurrensen på exportfrämjandeområdet. Kapitel 13 analyserar inriktningen av det statliga uppdraget och de tjänster som tillhandahåller. Verksamhetens inrikt- ning är i huvudsak bra. Utredningens företagsenkät visar att företa- gen i huvudsak är nöjda med utförandet av olika tjänster. Attitydskillnaderna är små mellan olika delar av landet. Mer bör dock göras för små företag, t.ex. i form av lågprisalternativ vid delegationsresor och visst stöd till mässdeltagande. Kapitel 14 behandlar förhållandet mellan och utri- kesförvaltningen. genom lag tilldelade s.k. funktio- nella direktivrätt, enligt vilken leder och planerar ex- portfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen, beskrivs. Det konstateras att direktivrätten bör ligga kvar hos , dock under förutsättning att avdelar tillräckligt med resurser för att kunna utöva den gentemot samtliga utlandsmyn- digheter. Kapitel 15 behandlar styrningen av det statliga basuppdraget. Regeringsbeslutet med riktlinjer för för analy- seras. Det konstateras att det finns brister vad gäller formuleringen av målen för verksamheten och de prioriteringar som skall göras geografiskt och på sakområden. Det konstateras också att det finns utrymme att förbättra avrapporteringen och precisera basuppdraget vad gäller myndighetsuppgift. Kapitel 16 behandlar samverkan med andra aktörer, samarbetet inom exportcentrum och frågan om samordning av den exportfrämjande verksamheten. Det konstateras att internationali- seringen medfört att antalet exportfrämjande aktörer ökat bero- ende på att gränserna mellan exportfrämjande och företagsutveck- ling suddats ut. Erfarenheterna av exportcentra redovisas. Frågan om möjligheter att samordna allt statligt exportfräm- jande behandlas. Kapitel 17 diskuterar hur eventuella överskott i överskott kan disponeras. medlemsprogram berörs också liksom behovet av tillgång till medel för oförutsedda händel- ser. Kapitel 18 behandlar frågan om importfrämjande och vilka möj- ligheter det finns att samordna den exportfrämjande verksamheten med importfrämjandet. Det finns skäl att stödja även importfräm- jande. En diskussion förs om var importfrämjande som staten stö- der bäst kan bedrivas. Det konstateras att små fördelar står att vinna på att ge importfrämjande uppdrag till . Sådant främjande bör i första hand skötas av etablerade importfrämjande organisationer. I kapitel 19 behandlas viss övriga frågor och utredningens iaktta- gelser. Avsnittet om slutsatser och förslag följer därefter. Slutsatserna har presenterats ovan under respektive kapitel. Nedan listas utred- ningens förslag. De båda huvudmännen bör inleda förhandlingar i syfte att om- vandla till ett aktiebolag. Det är av stor vikt att ex- portrådets möjligheter att utföra myndighetsuppgifter inte ur- holkas. Handelssekreterarnas officiella status utomlands får inte riskeras. Statliga uppdrag utöver basuppdraget på områden där andra än har specialkompetens bör normalt upphandlas i konkurrens. Upphandling bör skötas av ett organ med kom- petens på området. När så bedöms möjligt bör större uppdrag delas upp i mindre delar eller krav på underkonsulter ställas. Konkurrensen bör också främjas genom att ge konkurrenter tillgång till infrastruktur. bör behålla den funktionella direktivrätten över utrikesrepresentationens exportfrämjande. En förutsättning är att avsätter tillräckliga resurser för att utföra den gentemot hela utrikesrepresentationen och att och verksamhetsplanering samordnas bättre. Nyanställda på och tillträdande handelssekreterare bör ges en mer omfattande introduktion än . UD:s kompetens på det exportfrämjande området bör förbättras. Växeltjänstgöring mellan och UD bör uppmunt- ras. Exportfrämjandekompetens på UD bör samordnas bättre. Styrningen av det statliga uppdraget bör förbättras. Regeringsbeslutet med riktlinjer bör ange tydliga och uppfölj- ningsbara mål för verksamheten samt vilka geografiska och sakområden som skall prioriteras. Kraven på återrapportering bör skärpas genom att omfatta uppgifter om fördelningen av det statliga medlen mellan olika länder och kontor liksom vilka resurser som går åt för uppdraget. Det statliga uppdraget bör särredovisas i årsredovisning. Redogörelser för hur verksamhet bidrar till tillväxt och konkur- renskraft bör inte enbart läggas på utan också på en oberoende part. bör, inom ramen för det statliga uppdraget, anmo- das regelbundet inkomma med långsiktiga bedömningar av strategiska exportmarknader. Andra aktörer som bedriver exportfrämjande verksamhet finansierad av staten bör samråda med om detta. Staten bör i regleringsbrev till andra aktörer tillse att så sker. Utredningen bedömer att därutöver inte bör agera som samordnare. De möjligheter till export som Sida´s och verksam- het skapar bör tas tillvara. Det statliga uppdraget bör preciseras i detta avseende. En noggrann utvärdering bör göras innan nya medel tilldelas för exportcentrum. nya Sverige-verksamhet bör utvärderas efter två till . I det sammanhanget kan frågan om formerna för dennas samverkan med bl.a. den nya näringslivsutvecklings- myndigheten övervägas. Små och medelstora företag bör i högre utsträckning vara representerade i styrelsen. Vidare bör i styrelsen ingå nå- gon person med kännedom om allmän företagsutveckling. UD bör som huvudman ha en egen ordinarie representant i styrel- sen. En över gräns bör fastställas för den period man kan sitta i styrelsen. Av staten utsedda styrelseledamöter bör instrueras bättre. Staten bör utöka stödet till importfrämjande verksamhet. Denna bör finansieras inom befintliga medel för allmän före- tagsutveckling. Det mest ändamålsenliga är att import- främjandet hanteras av organisationer som är etablerade och redan bedriver sådan verksamhet. bör ges ett tyd- ligare uppdrag att hantera inkommande importförfrågningar. 1Exportrådsutredningens uppdrag och arbete Vid regeringssammanträdet bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en utredare med upp- drag att se över den del av det statliga exportfrämjandet som sker genom exportråd. exportråd skapades efter riksdagsbeslut genom ett avtal mellan de båda huvudmännen staten och . exportråd är statens centrala exportfrämjande organ. Översynen skulle omfatta rådets utlands- och hemmaorganisa- tion, inklusive den regionala närvaron i och förhållandet till utrikesförvaltningen och andra aktörer. Analysen skulle visa om det statliga uppdraget överensstämmer med samhällsekonomiska mål och företagens behov i olika delar av landet. Vidare skulle sam- arbetet mellan båda huvudmän, respektive andra aktörer som främjar exporten belysas. Utredaren skulle också redogöra för eventuella problem som hänger samman med att erhåller intäkter dels från staten, dels från näringslivet genom försäljning av tjänster till svenska företag. Förslag till åtgärder och förbättringar skulle presenteras med utgångspunkt från ett oförändrat statligt basanslag. Utredaren skulle också analysera behovet av en omfördelning inom ramen för de sammanlagda resurser som staten anslår till exportfrämjande verksamhet. Om förslag med kostnadskonsekvenser lämnades, skulle förslag till finansiering anges. De små och medelstora före- tagens behov, arbetsförhållanden, konkurrensförmåga och export- förutsättningar skulle särskilt uppmärksammas. Utredningen skulle ta del av tidigare och pågående utredningar om exportfrämjande, göra jämförelser med andra länders system för exportfrämjande och beakta . Utredaren skulle särskilt behandla följande frågor: Har det statliga uppdraget till en lämplig inrikt- ning mot bakgrund av samhällsekonomiska överväganden och företagens önskemål i olika delar av landet? Bör inriktningen ändras eller kompletteras? Bör ha en tydligare samordningsroll för de statliga exportsatsningarna som samtliga exportfrämjande aktörer i bedriver? Vad bör det i så fall innebära? Behöver arbetsfördelningen mellan , projekt- exportsekretariatet och UD:s näringslivsfrämjare klargöras bättre? Hur fungerar den regionala exportfrämjarorganisationen – Exportcentra? Finns behov av förändringar? Hur har anpassat sig till de nya arbets- former och samverkansrelationer som arbetet med regionala tillväxtavtal förutsätter? Tillvaratas kunnande på ett bra sätt? Finns det skäl att precisera det statliga uppdraget för att där- med tydliggöra statens roll som beställare av exportfrämjande tjänster? Har utrikesförvaltningen avsatt tillräckliga resurser för sam- arbete med ? Har inom ramen för det statliga uppdraget avsatt tillräckliga resurser för samarbete med utrikesförvaltningen? I vilken utsträckning arbetar inom ramen för det statliga uppdraget med långsiktiga nationella strategiska exportfrämjandesatsningar? Finns det ett behov av att utveckla sådant arbete? Bör i annan omfattning inom ramen för det statliga uppdraget satsa på , t.ex. utställningar, och vad skulle detta i så fall få för konsekvenser för andra delar av det statliga uppdraget? Finns anledning att förändra sammansättningen av rådets styrelse och vilka arbets- och styrformer tillämpas för att leda rådets verksamhet? I vilken omfattning och i vilka former utnyttjar de båda huvudmännen som en resurs i det operativa arbetet? Hur dras gränsen mellan den statligt finansierade verksam- heten och övrig verksamhet? Tillhandahåller den marknads- och land- information som företagen efterfrågar? Tillhandahåller tjänster som är av särskilt intresse för mindre och medelstora företag som behöver råd och hjälp i sin internationalisering? Finns det anledning att utveckla nya tjänster och/eller arbetsmetoder? Vilken flexibilitet och handlingsberedskap har att möta snabba förändringar på marknaden eller andra omvärlds- förändringar, som kan generera nya exportmöjligheter för svenska företag? Bör samarbete och allianser med statliga och privata exportfrämjande aktörer (t.ex. , exportfrämjare och projektexportsekretariatet, privata exportkonsulter, handels- kammare) stimuleras i större utsträckning, såväl på utlands- marknaden som i ? På vilka sätt kan detta ske? I vilken omfattning arbetar rådet med frågor som inte direkt rör exportfrämjande, men är handelsrelaterade, t.ex. logistik- planering, utbildning? Vilken analys och rekommendation kan göras kring rådets fortsatta engagemang i sådan verksamhet? Vilka möjligheter finns att samordna den importfrämjande verksamhet som finns i med den export- främjande? I vilken omfattning medverkar till – eller skulle kunna medverka till – att antalet svenska export- företag ökar och att detta sker i hela landet? Utredningen har definierat frågeställningar kring dubbla uppgifter-myndighetsuppdrag parallellt med aktiviteter på en konkurrensutsatt marknad som en central fråga. Utredningen har vidare ansett att det ingår i uppdraget att lämna synpunkter på det förhållandet att inte har någon etablerad associationsrättslig form. Direktiven bifogas i sin helhet som bilaga 1. Utredningen har arbetat utåtriktat och aktivt sökt kontakt med aktörer som kunnat ge information om och synpunkter på de olika frågor som tas upp i direktiven. I ett inledande skede sändes direktiven ut till ett par hundra adressater- däribland näringslivsorganisationer, andra statliga aktörer inom näringslivsutvecklingsområdet, samtliga utlands- myndigheter m.fl. med en inbjudan att inkomma med allmänna synpunkter på frågor som tas upp i direktiven. Som en reaktion på detta utskick erhölls ett femtiotal svar. Utredningen har vidare haft möten i med näringslivs- organisationer, centrala och regionala aktörer på främjandeområdet liksom med andra organisationer som kan vara betydelsefulla för exportfrämjandet. Utredningen har också träffat ett antal företag för att direkt av från dessa inhämta synpunkter och erfarenheter av främst det statliga exportfrämjandet genom . Dessa träffar har innefattat både kunder och icke kunder hos , både små och medelstora och stora företag samt konkurrenter till vad gäller konsultverksamheten. Utredningen har också haft kontakt med organisationer som arbetar med import- främjande. Utredningen har haft möten i , , , , , , och . Utredningen har i olika konstellationer företagit studieresor till andra länder, dels för att studera det svenska exportfrämjandet, dels för att få information om respektive lands system för export- främjande. Följande platser har besökts: , , , , , , , samt , , och . Utredningen har genomfört fyra enkäter. En större telefon- intervjuenkät har utförts av företaget på uppdrag av utredningen och för att få in synpunkter på export- rådet från ett representativt urval exporterande företag i olika delar av landet och i olika branscher, De tre andra enkäterna har genomförts av utredningen själv och har omfattat 1) frågor till vissa ambassader om dessas samarbete med m.m, 2) frågor till handelssekreterarkontoren om dessas arbete med det statliga uppdraget m.m. och 3) frågor till vissa ambassader om respektive värdlands exportfrämjande. Utredningen har också varit i kontakt med myndigheter och organ som kunnat lämna synpunkter på olika principiella fråge- ställningar, t.ex. konkurrensfrågor och upphandling. Utredningen har begärt in yttranden rörande konkurrensfrågor från () och . Yttrande inkom från NOU. Utredningen har tagit del av tidigare utredningar om export- främjande m.m. och varit i kontakt med utredningarna om export av statligt förvaltningskunnande, form och design samt politik för global utveckling. Utredningen har haft en enkel hemsida som bl.a. innehållit direktiven. Utredningen har haft nio möten med sina experter. Utredningen har under hela uppdragets genomförande haft ett särskilt stort antal kontakter med , exportföreningen och utrikesförvaltningen.