sou · GOB33 · 2001-01-01 00:00:00 — , 1999b, Inskränkta överklagningsmöjligheter för miss- brukare – vilka effekter ser och intresseorganisa- tionerna? , 1999c, Långvarigt socialbidragstagande under 1990- talet. , 1999d, Avveckling av vårdhem. , 1999e, Resultatet av den nationella tillsynen 1998. , 1999f, Social och ekonomisk förankring bland in- vandrare från , , och . Invandrares Levnadsvillkor 2, 1999:9. , , i . , 1999h, Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform. följer upp och utvärderar 1999:1. Stoc kholm: . , 1999i, Ändringar i socialtjänstlagen. följer upp och utvärderar : 3. Stoc kholm: . , 1999j, Ändringarna i socialtjänstlagen rörande barn och unga. och Länsstyrelserna, 1999, Resultatet av den sociala tillsynen 1998. : och Länsstyrelserna. (), 1998, Ojämlikhet i ohälsa – ett nationellt forskningsprogram. , T., 1998, Föräldrars arbetslöshet och barns utbildnings- chanser, i , J., , S-Å. ), Arbetslöshet och välfärd. SOU 1985:57, Tillträde till högskolan. Betänkande av tillträdesutred- ningen. SOU 1991:46, Handikapp, Välfärd, Rättvisa. Betänkande av Handi- kapputredningen. : Allmänna förlaget. SOU 1992:52, Ett samhälle för alla. Betänkande från Handikapp- utredningen. : Allmänna förlaget. SOU 1993:52, Ersättning vid arbetslöshet. Betänkande från utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring. : Allmänna förlaget. SOU 1994:139, Ny socialtjänstlag. SOU 1996:51, Grundläggande drag i en ny arbetslöshetsförsäkring: Alternativ och förslag. Delbetänkande av utredningen om ersättning vid arbetslöshet. SOU 1996:169, Förnyelse av kommuner och landsting. SOU 1999:21, nia: Så här kan personer med funktions- hinder behandlas bättre: Nio olika förslag. : Fakta info direkt. SOU 1999:33, Bo tryggt – betala rätt. Betänkande av Boende- och avgiftsutredningen. : Fakta info direkt. SOU 1999:39, Vuxenutbildning för alla? Andra året med kunskaps- lyftet. SOU 1999:48, Kontrollerad och ifrågasatt? – intervjuer med personer med funktionshinder. Rapport till Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder. SOU 1999:66, De nya styrsystemen inom hälso- och sjukvården – vad hände med ekonomi, arbetsmiljö och demokrati? Bilaga 1 till slutbetänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finan- siering och organisation – HSU 2000. Stoc kholm: Fakta info direkt. SOU 1999:97, Socialtjänst i utveckling. Slutbetänkande från Social- tjänstutredningen. : Fakta info direkt. SOU 1999:133, Kommunkontosystemet och rättvisan – momsen, kom- munerna och konkurrensen. Slutbetänkande från utredningen om utvärdering av kommunkontosystemet. Statskontoret, 1999, Organisations-, styr- och verksamhetsformer i kommuner och landsting. : Statskon- toret. Stenius, K., 1999, Privat och offentligt i svensk alkoholistvård. Arbets- fördelning, samverkan och styrning . Ström, S., 1998, Föräldrars arbetslöshet och barns olycksrisk, i , J., , S-Å. ), Arbetslöshet och välfärd. , K., Humlesjö, E., 1996, Sociala utredningar med fokus på barn. : , FoU-byrån. , K., Humlesjö, E., , M., 1994, Att hjälpa sin nästa. En undersökning av kontaktfamiljer i . : Social- tjänsten, FoU-byrån. , G., 1994, Hemma på äldre dar. Svallfors, S., 1996, Välfärdsstatens moraliska ekonomi. Svallfors, S., 1999, Mellan risk och tilltro: Opinionsstödet för en kollektiv välfärdspolitik. studies in sociology 114. G., 1999, Sexuella övergrepp mot barn. Definitioner och förekomst. , 1998a, Förändringar av kvalitet och produktivitet i barnomsorg, skola och äldreomsorg. 90 studier om 90-talet. , 1998b, personal 1997. , 1999a, Fördel mångfald – en samman- hållen strategi för ökad integration. , 1999b, Konkurrens för fortsatt välfärd? Om förekomst, omfattning, effekter och erfarenheter av konku- rrensutsättning och alternativa driftsformer. , 1999c, Utvecklingsgarantin – som kom- munerna ser det. , 1999d, Vår framtid. Äldres vård och omsorg inför 2000-talet. , H., 1998, Hemlöshet. Fattigdomsbevis eller välfärdsdilemma? , H., 1999, Homelessness in – Discussion, Patterns, and Causes, , 2: 289–303. Szebehely, M., 1998, Hjälp i hemmet i nedskärningstid - och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män, i , A- M (red. ), Åt var och en efter behov. : Kommentus förlag. Szebehely, M., 1999, Omsorgsarbetets olika former – nya klass- skillnader och gamla könsmönster i äldreomsorgen, Sociologisk forskning, 1:7–32. Szulkin, R., , M., 1994, Arbetets utveckling, i , J., , O. ), Vardagens villkor. , J., , A., 1999, Var det bättre förr? Politisk jämlikhet i under , i Medborgarnas erfarenheter, Amnå E. ), SOU 1999:113. : Fakta info direkt. , M., 1997, Kvalitetsutveckling inom äldreomsorgen. Äldres flyttningar till service och vård. Titmuss, R., 1958, Essays on the . Travers, P., , S., 1993, Living Decently, : . Tunevall, C. M., 1994, AMV:s medverkan i det samordnade flyktingmottagandet. , M., 1987, Arbetets värde och kostnader. En studie av lönearbetets konsekvenser för individen. , 1999, Maxtaxa och allmän förskola. , B., 1996, Fosterbarn som vuxna. , B., Sallnäs, M., , L., 1999 , Dygnsvård för barn och ungdom 1983–1995. Socionomens forskningssupplement, 11: 1–20. Vågerö, D., , O., 1995, Socio-ec onomic Mortality Differen- tials Among Adults in : Towards an Explanation, i , A., Caselli, G., Valkonen, T. ), Adult Mortality in Developed Countries. Wadensjö, E., 1999, 1990-talets e konomiska utveckling och arbets- marknaden, i Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivet , SOU 1999:69. Walzer, M., 1983. , G., , , , E., Franér, P., 1997, Hemlösa i . : , FoU-byrån. Beslut vid regeringssammanträde . För vägledning av socialpolitiken vid ingången till nästa årtusende önskar regeringen att förbättra kunskapsunderlaget kring välfärds- utvecklingen. Regeringen ger därför i uppdrag åt en grupp forskare att sammanställa den kunskap som finns och identifiera de områden där behovet av ökad kunskap kring välfärdsutvecklingen är angeläget. Ett första viktigt steg är att sammanfatta och tolka den statistik och annan kunskap som finns tillgänglig, och identifiera de områden där behovet av ökad kunskap är angeläget. Detta är innebörden i det bokslut för 1990-talet som regeringen uppdrar åt en grupp forskare att göra. Regeringen ser det som särskilt angeläget att beskriva välfärds- utvecklingen för kvinnor och män, för olika socioekonomiska gr upper och ur ett livscykelperspektiv. Barns situation skall belysas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper. I alla dessa delar är upp- giften att dels beskriva välfärdsutvecklingen, dels identifiera kunskaps- behov. Kommittén skall lämna en delrapport senast och slutredovisning skall lämnas . Regeringens mål är att säkra alla människors välfärd i och verka för en jämlik fördelning av människors livsvillkor och livschanser. Ytterst handlar välfärd om individens förfogande över resurser som gör det möjligt att kontrollera och styra sitt liv. har genomgått en e konomisk kris som har inneburit stora påfrestningar på den svenska välfärden. Decenniet bör- jade med negativ tillväxt och kris i de offentliga finanserna. 300 Bilaga 1 SOU 2000:3 nedskärningar i socialförsäkringar och bidrag, liksom en rad skattehöjningar. Förändringarna och resursläget inom vård, skola och omsorg har också varit föremål för uppmärksamhet . har också gått från full sysselsättning till en situation med omkring en halv miljon arbetslösa. Många lämnade arbetskraften vilket förändrat många människors försörjningsvillkor. Förutsättningarna för välfärdspolitiken har även påverkats av ränteut- vecklingen, svenskt medlemskap i den Europeiska Unionen och en fortsatt internationalisering av ekonomin. Utvecklingen med hög arbetslöshet, besparingar i socialförsäkringar och bidrag har påverkat många människors välfärd. har välfärdsproblem i utsatta bostadsområden och regioner kunnat registreras. Ökad segregation medför utanförskap och riskerar att föda onda cirklar där sociala problem förstärker varandra. Framför allt styrning och organisation för produktionen av väl- färdstjänster har varit föremål för stora förändringar . Bland annat har decentraliseringen från stat till kommun fortsatt och reformer som ÄDEL-reformen, psykiatrireformen och handikapp- reformen inneburit att kommunerna fått vidgade och nya ansvarsom- råden, som landstingen har fått minskade ansvarsområden. På skolans område har en omfattande decentralisering skett. Flera reformer har genomförts trots åren av besparingar. har också stora demografiska förändringar skett i . Decenniet började med ett rekordhögt, men avslutas med ett rekordlågt barnafödande. Dessutom ökar framförallt andelen äldre mycket starkt. För vägledning av socialpolitiken vid ingången till nästa årtusende önskar regeringen att förbättra kunskapsunderlaget kring välfärds- utvecklingen. Detta är av stor betydelse för regeringens mål att säkra alla människors välfärd. Ett första viktigt steg är att sammanfatta och tolka den statistik och annan kunskap som finns tillgänglig samt identifiera de områden där behovet av ökad kunskap är angeläget. Detta är innebörden i det bokslut för 1990-talet som regeringen uppdrar åt en grupp forskare att göra. Regeringen ser det som särskilt angeläget att beskriva välfärds- utvecklingen för kvinnor och män, för olika socioekonomiska gr upper, och ur ett livscykelperspektiv. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper. I alla dessa delar är uppgiften att dels beskriva väl- färdsutvecklingen, dels identifiera kunskapsbehov. SOU 2000:3 Bilaga 1 301 Kommitténs uppdrag är att beskriva utvecklingen av människors välfärd på de mest centrala områdena, sedd mot bakgrund av den sam- hällsekonomiska utvecklingen och de förändringar som gjorts av de välfärdspolitiska systemen på dessa områden . Inom svensk välfärdsforskning har man betonat att människors faktiska lev- nadsförhållanden bör utgöra grunden för välfärdsbedömningar och att det framförallt är omfattningen och fördelningen av dåliga förhållanden som bör uppmärksammas. Kommittén bör i linje med detta fokusera på ofärdsutvecklingen, välfärdens baksida, vilket också ökar den social- politiska relevansen. Bedömningen av välfärdens utveckling bör fokuseras på varaktiga förhållanden. Ofärd drabbar människor som har låga inkomster, hälsobesvär eller är utan arbete. När det gäller människors ekonomiska resurser är det tre förhållan- den som får anses som särskilt angelägna att beskriva. Det första är den allmänna inkomstutvecklingen och dess fördelning. Det andra är hur förutsättningarna för individernas självförsörjning har förändrats. Det tredje är de särskilda försörjningsproblem som ligger bakom ett ökat socialbidragstagande. I alla former av gruppbildningar är människor knutna till varandra via olika slags sociala relationer. Om de sociala relationerna försvagas upplöses också det kitt som håller samman grupper av människor, allt från familjer till hela samhällen. Ett bokslut över 1990-talets välfärds- utveckling bör därför även belysa hur människors sociala förankring i familj, grupper och samhället utvecklats. Det välfärdsproblem som in- tagit den kanske mest centrala positionen i den socialpolitiska debatten i är marginalisering. Bristen på stabila sociala relationer, både när det gäller sysselsättning och familj och vänner, utgör kärnan i denna problematik. Det är därför en viktig uppgift för kommittén att beskriva brister avseende sysselsättning och brister på social förankring som ofärdsproblem. Kommittén ska särskilt redovisa hur utsatta grupper som handi- kappade och invandrare, eller individer som på annat sätt har en svag ställning på arbetsmarknaden, har klarat sig . I den socialpolitiska debatten om marginalisering har två ofärds- indikatorer; vräkningar och hemlöshet, givits särskild uppmärksamhet. Här framstår kunskapsläget som angeläget att förbättra. Frågor om folkhälsan och hälsans fördelning i befolkningen ska vara centrala för kommitténs bedömning av välfärdens utveckling . Kommittén ska redovisa den allmänna hälsoutvecklingen i 302 Bilaga 1 SOU 2000:3 landet och de skillnader i ohälsa som finns mellan olika sociala gr upper och hur detta förändrats . En allt äldre befolkning ställer ökade krav på samhällets äldre- omsorg, men även på de anhöriga. Kommittén skall därför söka belysa förändringar i den offentliga omsorgen och de anhörigas roll för vården av de äldre. När det gäller hur kvaliteten och tillgängligheten inom vård- och omsorgssektorn utvecklats kommer regeringen att ge ett särskilt uppdrag att göra en samlad bedömning i denna fråga utifrån tillgängligt material. Avsikten är att redovisning skall överlämnas till den nu aktuella kommittén för att utgöra ett underlag i dess arbete med ett välfärdsbokslut. Utbildning är en grundläggande välfärdsfråga. Det är nödvändigt för individen att skaffa sig en god utbildning både för personlig utveckling och för att kunna hävda sig i ett framtida samhälls- och arbetsliv. Skolan utgör därmed en viktig del av välfärdssamhället. Skolan skall förmedla kunskap, den skall fostra och är dessutom unga människors arbetsmiljö under uppväxten. Det är angeläget att kommittén även belyser frågor om hur kvaliteten i den svenska skolan har utvecklats under detta decennium. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att göra en samlad bedömning utifrån tillgängligt material. ska överlämnas till kommittén för att utgöra ett underlag i dess arbete. Därutöver bör kommittén redovisa kunskapsläget och forsknings- behov vad gäller barn och ungdomars levnadsförhållanden. Inte minst ungdomars möjligheter till inträde i vuxenvärlden och på arbetsmark- naden bör belysas. Att människor kan göra sin röst hörd i politiken och gentemot olika myndigheter är en viktig välfärdsfråga. Det är minst lika viktigt att myndigheter som arbetsförmedlingar, försäkringskassor och social- kontor, bemöter människor som värdiga medborgare. Det är angeläget att kommittén söker att belysa förändringar härvidlag. Hela 1990-talets utveckling låter sig inte beskrivas med t illgänglig statistik. Här skall kommittén söka annan kunskap som är relevant för beskrivningen av välfärdsutvecklingen. Den centrala uppgiften för kommittén är alltså att göra en samlad bedömning av välfärdsutvecklingen mot bakgrund av en beskrivning vad gäller förändringar av de socialpolitiska välfärdssystemen och de stora strukturförändringarna . Därmed kan viktiga kun- skapsluckor och centrala forskningsuppgifter, med särskild relevans för de utmaningar socialpolitiken står inför , identifieras. Vid bedömningen av utvecklingen i bör kommittén göra jämförelser med vad som inträffat i andra länder som genomgått en likartad utveckling och där jämförelsematerial finns tillgängligt. SOU 2000:3 Bilaga 1 303 Flera av de områden som kommittén förväntas belysa är redan föremål för utredning i olika statliga kommittéer eller är en del av statliga myn- digheters uppgifter. Kommitténs arbete skall mot den bakgrunden ske i kontakt med andra berörda statliga kommittéer och myndigheter. För kommittén gäller kommittéförordningen (1998:1474). Kommittén skall lämna en delrapport senast och slutredovisning skall lämnas . Uppdraget skall också avslutas med en internationell konferens om utmaningar för social- politiken som regeringen bjuder in t ill. Underlag till Kommittén Välfärdsbokslut , ; Michailakis, ; Söder, . Broady, (med , .; , ; , ; , ; , , ; , . , (med , ; , , ; , .