sou · GOB391d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade om direktiv till en kom- mitté med uppgift att utarbeta nationella mål för hälsoutvecklingen. I direktiven framhölls att målen skall vara vägledande för samhällets in- satser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning, sjuklighet och död. Utredningsdirektiven (Dir. 1995:158) bifogas i sin helhet som bilaga 1. Genom beslutet bemyndigades socialministern att utse ledamöter, sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde som fordras för att utföra uppdraget. Kommittén inrättades först . beslutade regeringen om vissa tilläggsdirektiv till kommittén med anledning av det inom () inledda arbetet med att revidera den s.k. Hälsa-för-alla-strate- gin. Tilläggsdirektiven (Dir. 1997:89) redovisas i bilaga 1. har en bred sammansättning med företrädare för alla riksdagspartier, , statliga myndigheter, den fackliga rörelsen, forskarvärlden m.fl. Många har medverkat i kommittén och sekretariatet sedan utredningen star- tade. Detta framgår av kommitténs delbetänkanden. Här redovisas de personer som har medverkat i arbetet med slutbetänkandet. F.d. riksdagsledamoten förordnades att vara ordförande i kommittén. förordnades följande personer att som ledamöter ingå i kommittén: trafiktekniker (), riksdagsledamot (), utredningssekreterare (), överläkare (), distriktsläkare () och riksdagsledamot (). Landstingsråd () som förordnades medverkade och efterträddes fr.o.m. av regionråd (). Sakkunniga i utredningen har genom förordnande varit fr.o.m. 1998- 08-10 , miljö- och hälsoutredare vid Svenska , fr.o.m. 1998-03-01 , departementssekreterare vid , fr.o.m. 1998-06-01 , professor och direktör vid , fr.o.m. 1998- 07-01 , utredningschef vid och fr.o.m. 1999-11-01 , generaldirektör vid . Som experter förordnades fr.o.m. 1997-04-23 Finn , professor vid , , ombudsman vid , , projektledare vid och , , utredare vid och , utredare vid LO. Övriga experter har varit fr.o.m. 1999-10-01 , utredningssekreterare vid , fr.o.m. 1997-08-15 , professor vid Arbetslivsinsti- tutet, fr.o.m. 1997-04-25 , ombudsman vid finska , fr.o.m. 1997-10-24 , folkhälso- direktör, fr.o.m. 1999-11-01 , undervisningsråd vid , fr.o.m. 1997-10-24 , professor vid och fr.o.m. 1997-08-15 , professor vid . Huvudsekreterare i kommittén har varit , socionom och ekonomisk historiker. Övriga sekreterare har varit fr.o.m. 1999-05-17 , socionom och MPH, fr.o.m. 2000-03-01 , fil.mag, fr.o.m. 2000-01-01 , journalist och fr.o.m. 2000-03-01 , M.A. Kommittén hade sitt första sammanträde och beslutade då att anta namnet . Med anledning av det ovan nämnda tilläggsdirektivet avlämnade kommittén till ett yttrande över det förslag till ny Hälsa-för-alla-strategi för Europaregionen som utar- betats inom WHO. Regeringen överlämnade till Nationella folkhälso- kommittén betänkandet En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folkhälsoarbetet (SOU 1997:119) jämte remissvar. Regeringen överlämnade till Nationella folkhälsokom- mittén Handlingsplanen mot tobak, exklusive de delar som behandlar EG-direktiven om förbud mot indirekt tobaksreklam, samt remissvaren och sammanställningen över handlingsplanen. överlämnade regeringen till Nationella folkhälsokom- mittén två skrivelser från . Regeringen bad lämna förslag på en företrädare för kommittén att delta som expert i utred- ningen om Radon i bostäder och vissa lokaler m.m. överlämnade till Social- departementet ett delbetänkande med titeln må bättre? – första steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1998:43). Det betänkandet hade till syfte att redovisa några utgångspunkter och prin- ciper som bedömdes vara vägledande vid formulerandet av nationella folkhälsomål och strategier. Betänkandet remitterades av kommittén till drygt 500 remissinstanser och remissvaren var ett viktigt underlag för arbetet med nästa delbetänkande, Hälsa på lika villkor – andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137). Detta betänkande över- lämnades till . Betänkandet sän- des på remiss av kommittén till ett stort antal remissinstanser, vars synpunkter har utgjort ett betydelsefullt underlag till arbetet med före- liggande slutbetänkande. För att få vetenskapligt underlag till betänkandet har ett stort antal experter och forskare bidragit med att ta fram fakta. Kommittén har gett ut 19 underlagsrapporter med bakgrundsfakta. Utöver ovannämnda betänkanden och rapporter har kommittén gett ut tio debattskrifter i för kommittén aktuella ämnen. överlämnar härmed betänkandet SOU 2000:91 Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan. Be- tänkandet utgör det tredje och sista steget i en process som resulterat i förslag till nationella folkhälsomål och strategier. Ledamoten har lämnat en reservation. Ledamöterna har lämnat var sina särskilda yttranden. Sakkunnig har lämnat ett särskilt yttrande. Förslag till folkhälsolag (2000:000) ........................................ Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)...... Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) ............. Uppdrag och arbetsformer ............................................................. Den stadigt ökande medellivslängden ..................................... 2.2Förbättrad hälsa bland äldre och medelålders – försämrad De största folksjukdomarna..................................................... De sociala olikheterna i hälsa består ....................................... 3 Några viktiga utvecklingslinjer i samhället och hälsans En åldrande befolkning............................................................ Ökande krav på kvalifikationer och flexibilitet i arbetslivet ... 3.4Förändrade förutsättningar för att bevara sammanhållning och solidaritet i samhället........................................................ Barnfamiljernas villkor och barnens antal och uppväxt .......... Den fysiska miljön förändras .................................................. Internationalisering och konsumtionsmönster......................... 3.8Tillgången till viktiga hälsovårdstjänster försvåras för 4 Utgångspunkter för prioriteringar av mål och åtgärder ............. Att öka människors frihet från ohälsans konsekvenser ........... Att minimera ohälsan för de svårast sjuka .............................. Effektivitet och jämlikhet ........................................................ Jämlikhet i ohälsans orsaker eller konsekvenser ..................... Att på lång sikt stärka den solidariska hälsopolitikens 5 Vision och övergripande riktlinjer för en god hälsa på lika En god hälsa på lika villkor – vår vision ................................. 6 Nationella mål för folkhälsan ......................................................... Nationella mål, delmål och utmaningar till aktörer................. Stark solidaritet och samhällsgemenskap ................... Stödjande sociala miljöer för individen...................... Trygga och jämlika uppväxtvillkor ............................ Tillgängliga grönområden för rekreation ................. inne- och utemiljöer....................................... Skadesäkra miljöer och produkter ............................ Ökad fysisk rörelse ................................................... Trygg och säker sexualitet........................................ Minskat skadligt alkoholbruk ................................... Ett narkotikafritt samhälle ........................................ En mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård ................ Ett samordnat folkhälsoarbete .................................. Långsiktig satsning på forskning, metodutveckling Samhällsekonomiska kostnader för ohälsan.......................... Kostnadseffektiva preventiva insatser................................... Förslaget till folkhälsolag (2000:000) ................................... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) . Förslaget till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) med avseende på restauranger och andra serveringslokaler.......... Förslaget till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) med avseende på licenssystem för detaljhandel med tobak .......... Reservation och särskilda yttranden ................................................... Kap. 1 Uppdrag och arbetsformer har haft till uppdrag att utarbeta natio- nella folkhälsomål samt strategier för hur målen skall uppnås. Målen skall enligt direktiven vila på vetenskaplig grund. De mål och åtgärder som föreslås redovisas i detta betänkande. För framtagandet av målen har en rad experter och forskare inom olika områden medverkat. Kom- mittén har gett ut 19 olika underlagsrapporter med kunskapsbak- grunder. Av direktiven framgår även att kommitténs uppgift är att arbeta utåtriktat och processintriktat. Två delbetänkanden har avgivits och kommittén har i egen regi skickat dessa på remiss till nästan 500 olika instanser. Tio debattskrifter i ämnen som är viktiga från hälsosynpunkt har tagits fram. Konferenser och seminarier har arrangerats. Kommittén har haft överläggningar med politiker och tjänstemän på såväl statlig som nivå, forskare, representanter för olika organisationer och näringsliv. Vidare har kommittén inbjudit olika aktörer att aktivt följa arbetet under utredningens gång. Kommitténs ordförande har varit arvoderad på heltid och har medverkat vid ett stort antal utåtriktade aktiviteter på lokal och regional nivå. Kap. 2 Hälsoutvecklingen i I detta kapitel redovisas hälsoutvecklingen i . Medellivslängden ökar i den svenska befolkningen och visar ännu inte några tecken till stagnation. Dödsrisken har minskat i alla åldersgrupper. Det är framför allt nedgången i hjärt- kärlsjukdomar och skador som bidrar till den ökande medellivslängden. Även om överlevnaden förbättras visar andra dimensioner av ohälsan att en positiv hälsoutveckling inte är självklar. Hos medelålders och äldre människor har hälsan för- bättrats, men den självskattade hälsan är inte längre lika god hos yngre människor. Bland yngre finns ökningar i tre symtomgrupper – allergi och annan överkänslighet, värk i rörelseorganen samt psykiska symtom i form av bl.a. trötthet, sömnbesvär och nedstämdhet. I avsnittet ges en beskrivning av de största folksjukdomarna. En viktig folkhälsoaspekt är att de stora sociala olikheterna i hälsan består. Personer med kortare utbildning och som tillhör arbetargrupperna löper betydligt högre risk att drabbas av sjukdom och för tidig död än mer utbildade tjänstemän. Dessutom blir konsekvenserna av ohälsa betydligt svårare för arbetar- grupper än för andra grupper. Det finns även tydliga hälsoskillnader mellan könen och mellan olika etniska grupper. Kap. 3 Några viktiga utvecklingslinjer i samhället och hälsans bestämningsfaktorer Hälsans bestämningsfaktorer och viktiga drag i samhällsutvecklingen som kan påverka hälsan beskrivs i detta kapitel. De folkhälsomål som föreslås tar sin utgångspunkt i hälsans bestämningsfaktorer. Män- niskors livsvillkor och levnadsvanor är bidragande orsaker till sjuk- domar, skador och annan ohälsa. Folkhälsopolitikens fokus bör vara att inom olika sektorer av samhället och med olika metoder påverka orsaker och därmed förekomsten av ohälsa. De förändringar som sker på arbetsmarknaden, av välfärdspolitiken, av barnfamiljernas situation, av det sociala kapitalet i samhället, av konsumtionsmönster och tillgång till hälsovårdstjänster är utvecklingstendenser som belyses i kapitlet och som kan påverka hälsan. Kap. 4 Utgångspunkter för prioriteringar av mål och åtgärder När kommittén formulerat sina mål har utgångspunkten varit en huma- nistisk människosyn, vilket innebär alla människors lika värde samt att de enskilda individerna har frihet att handla. En viktig utgångspunkt för betänkandet är en vision om att alla människor skall ha likvärdiga möj- ligheter att förverkliga sina strävanden. För att detta skall vara möjligt krävs att de stora skillnaderna mellan olika gruppers hälsa minskar. I betänkandet väljer kommittén att inte definiera vad hälsa innebär. Hälsa är en subjektiv värdering där varje individ har sin egen syn. De förslag som kommittén lägger fram syftar till att förebygga den ohälsa som innebär att individens frihet hämmas. Kap. 5 Vision och övergripande riktlinjer för en god hälsa på lika villkor Visionen som föreslås är att nå en god hälsa på lika villkor. Kommittén har formulerat sex övergripande riktlinjer för samhällsutvecklingen. Dessa övergripande riktlinjer ligger sedan till grund för de nationella folkhälsomålen. Stärk det sociala kapitalet Med socialt kapital avses både den gemenskap som finns mellan medborgarna i närmiljön, och de villkor som i stort främjar ett soli- dariskt samhälle, som att stora inkomstklyftor och olikheter i levnads- villkor måste motverkas. Hälsan grundläggs under barndomen. För att alla barn och ungdomar skall få likvärdiga uppväxtvillkor är det viktigt att samhället stödjer föräldraskapet och det sociala nätverk som omger barnet. Förbättra villkoren i arbetslivet Det goda arbetslivet är en förutsättning för hälsan. Det betyder att sam- hället bör sträva efter hög sysselsättning, en god psykisk och fysisk arbetsmiljö och att utslagning och diskriminering bekämpas. Skapa en god fysisk miljö Rent vatten, avlopp, ren luft och en giftfri miljö är nödvändigt för en god hälsa. Olika produkters inverkan på hälsan måste uppmärksammas. Miljön i form av naturen och rekreationsmöjligheter har en viktig inverkan på människors möjligheter till återhämtning. Människors levnadsvanor kan påverkas genom att stärka individen till att göra bra val. Samhället bör påverka de miljöer där ohälsosamma levnadsvanor skapas. Av solidaritet med dem som är särskilt sårbara måste vissa restriktioner när det gäller tillång till t.ex. alkohol och tobak finnas. Utveckla en god infrastruktur för hälsofrågor Samhällets stödsystem för främjande av en god hälsa är väsentligt. Det är viktigt att staten, landstingen och kommunerna utvecklar det hälso- främjande arbetet. Ett särskilt ansvar har hälso- och sjukvården. Kap. 6 Nationella mål för folkhälsan föreslår 18 hälsopolitiska mål med in- riktning på bestämningsfaktorerna för hälsan resp. den infrastruktur som behövs för att kunna påverka hälsan. Kapitlet inleds med en be- skrivning av hur de olika målen påverkar den psykiska hälsan, sjuk- domar och skador. Varje mål konkretiseras i några delmål. Samtliga mål innehåller även vissa åtgärder som är kopplade till olika aktörer samt indikatorer som visar hur de olika målen skall kunna följas upp. Mål 1 Stark solidaritet och samhällsgemenskap Hälsan påverkas av hur sociala relationer ser ut på samhällsnivån och genom de sociala band som finns mellan människor. Ett samhälle som präglas av gemenskap mellan människor kännetecknas av en hög grad av ekonomisk och social sammanhållning och med levnadsvillkor som inte skiljer sig allt för mycket mellan olika sociala och etniska grupper. Minskad fattigdom, minskad boendesegregation och kompensatoriska resurser för barn och ungdom i socialt utsatta bostadsområden är därför angelägna mål för att främja hälsan. Mål 2 Stödjande sociala miljöer för individen Människors hälsa formas i ett samspel mellan individuella förutsätt- ningar och den omgivande sociala miljön. Isolering, ensamhet och otrygghet är riskfaktorer för hälsan. Att känna delaktighet, ha möjlighet att påverka sitt liv och ha en känsla av sammanhang är faktorer som gör människor mindre sårbara. En viktig uppgift är att främja stödjande miljöer i lokalsamhället och ge människor möjlighet till delaktighet i förenings-, bildnings- och kulturverksamhet. Mål 3 Trygga och jämlika uppväxtvillkor Människors fysiska och psykiska hälsa grundläggs i barndomen. Att främja en trygg anknytning mellan barnet och föräldrarna påverkar den psykiska hälsan. De sociala och ekonomiska villkor som föräldrarna lever under påverkar barnens hälsa. Nära hälften av ohälsan hos barn kan härledas från de omständigheter som familjer lever under. För att barn skall ges goda uppväxtvillkor är en hälsofrämjande förskola och skola av betydelse. Mål 4 Hög sysselsättning Förvärvsarbete är för de flesta människor den viktigaste källan till för- sörjning. Arbetet är en viktig bas för människors identitet och sociala liv och får därmed effekter också på hälsan. Arbetslöshet påverkar hälsan. Kommittén vill därför betona betydelsen av hög sysselsättning, ingen diskriminering av invandrare och funktionshindrade på arbets- marknaden och goda möjligheter för alla till livslångt lärande. Mål 5 God arbetsmiljö Arbetets villkor, arbetets förläggning och rum och anställnings- former genomgår stora förändringar. Att förändringarna på gott och ont påverkar människors liv och hälsa är uppenbart, men kunskaperna är otillräckliga. Den snabba ökningen av stressrelaterade långtidssjuk- skrivningar antyder att förändringarna på arbetsmarknaden kan vara ett hot mot folkhälsan . Kommitténs mål om en god arbetsmiljö handlar om en anpassning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsättningar, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet och minskat övertidsarbete. För att få ytterligare kunskap om vilken betydelse som strukturförändringen i arbetslivet har för hälso- utvecklingen föreslår kommittén att en tillsätts. Mål 6 Tillgängliga grönområden för rekreation För att människor skall få nya krafter och kunna ta till sig nya tankar och impulser behövs möjligheter till återhämtning genom vila och rekreation. Man vet att naturen är en särskilt läkande kraft mot olika stresstillstånd. Kommittén påtalar därför behovet av bullerfria och säkra grönområden i närheten av bostadsområden, stimulerande förskole- och skolgårdar för barn och bra utemiljöer vid särskilda boendeformer för äldre och funktionshindrade. Mål 7 inne- och utemiljöer De faktorer som är särskilt angelägna att uppmärksamma när det gäller inomhusmiljön är förekomst av radon, fukt och otillräcklig ventilation samt utsatthet för passiv rökning. När det gäller utemiljön framhåller kommittén betydelsen av en god bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft, rent dricksvatten och en giftfri miljö enligt förslag. Mål 8 Skadesäkra miljöer och produkter Det är en viktig hälsofråga att skapa miljöer som minskar risken för skador. Skador kan vara en konsekvens av oavsiktliga händelser som olycksfall, men även av avsiktliga händelser som våld, självmord och självmordsförsök. Det är främst skador på grund av olycksfall som kan förebyggas med skadesäkra miljöer, men även förekomsten av själv- mord och våld kan i viss mån påverkas genom miljöns utformning. Kommittén vill därför fästa uppmärksamheten på betydelsen av skade- säkra hemmiljöer, trafikmiljöer och andra offentliga miljöer. Dessutom är en minskad användning av hälsofarliga och allergiframkallande produkter angelägen. Att förebygga självmord är en synnerligen viktig del av folkhälsoarbetet. Med goda insatser på olika samhällsområden går självmord att förebygga. Mål 9 Ökad fysisk rörelse Kroppen är beroende av fysisk aktivitet för att må bra. I dagens sam- hälle rör vi oss för lite. Det ökande stillasittandet är ett hot mot hälsan . En halvtimmes måttlig fysisk aktivitet per dag är tillräckligt för att minska risken för många sjukdomar. Det är därför av vikt att den fysiska aktiviteten i skolan och i anslutning till arbetet ökar. Samhället har ett särskilt ansvar för att äldre får komma ut och att funktions- hindrade får möjlighet att röra sig på sina egna villkor. Mål 10 Goda matvanor Maten och våra matvanor påverkar vår hälsa. En riktigt sammansatt kost har en stor betydelse för hälsan, både genom att främja och bevara god hälsa och genom att förebygga sjukdomar. De flesta är med- vetna om betydelsen av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grönsakskonsumtionen. Samhället har ett stort ansvar för att se till att de livsmedel som finns är säkra, att livsmedels- märkningen fungerar och att det finns ett bra utbud i hela landet. Dess- utom är det viktigt att alla har tillgång till opartisk information om samband mellan matvanor och hälsa samt att de måltider som serveras inom ramen för offentligt finansierad verksamhet är goda och hälso- samma. Mål 11 Trygg och säker sexualitet Sexualiteten är en viktig faktor i människors liv och har betydelse för lust och livsglädje. En trygg och säker sexualitet fri från fördomar, diskriminering, tvång, våld och risk för sjukdomar är hälsosam. Kom- mittén anser att det är angeläget att negativa följder av sexualitet som sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter motverkas och att ingen skall diskrimineras på grund av sexuell läggning. Mål 12 Minskat tobaksbruk Tobak är den enskilt största hälsorisken i . Var fjärde rökare dör i medelåldern av sin rökning och ett stort antal sjukdomar beror på rökning. Rökningens negativa effekter drabbar också personer i om- givningen. I kan ungefär 500 dödsfall tillskrivas passiv rökning. Kommittén anser att insatser bör göras för att kraftigt minska rökningen, att alla skall få en tobaksfri livsstart och att ingen utan eget val skall utsättas för rök i sin omgivning. Kommittén lägger därför lagförslag om licenssystem för detaljhandel med tobak och att tobaks- lagen ändras så att restauranger och andra serveringsställen görs tobaksfria, i likhet med annan offentlig miljö. Mål 13 Minskat skadligt alkoholbruk En stor del av befolkningen uppfattar det som något lustfyllt att dricka alkoholdrycker. Överkonsumtion av alkohol medför dock medicinska skador och sociala problem av stor omfattning. Alkoholen utgör en av de tunga faktorerna bakom våld och olyckor liksom, sjukhusvård och förtidspensioneringar. EU-medlemskapet har förändrat det som tidigare utgjorde viktiga delar av alkoholpolitiken och det svenska samhället står inför en stor utmaning att möta en större tillgång till alkohol- drycker. Ökad information om skadligt alkoholbruk, punktnykterhet och insatser riktade till barn och ungdom kan minska total- konsumtionen och alkoholskadorna. Mål 14 Ett narkotikafritt samhälle Det är angeläget att tillgången till narkotika minskar och att färre ungdomar använder eller prövar narkotika. För att nå målet måste det förebyggande arbetet förstärkas. Kommittén betonar att det är ange- läget att den svenska staten tillsammans med andra länder bekämpar den pågående attitydförskjutningen och ökade tillgången på narkotika. Mål 15 En mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser skall vara en uppgift för hela hälso- och sjukvården och en självklar del i all be- handling. Insatserna på individ-, grupp- och befolkningsnivå bör bli effektivare. Samverkan inom vården och med andra aktörer bör öka. Ökade insatser för icke medikamentell behandling för att möta livsstils- sjukdomar behövs. Kommittén föreslår att sex regionala metodcentra för detta byggs upp. Mål 16 Ett samordnat folkhälsoarbete En god hälsa på lika villkor kan nås genom att många aktörer inom sina resp. områden och i samverkan arbetar för att förbättra folkhälsan. I avsnittet föreslås en ny folkhälsolag med ett hälsoplaneringsansvar för kommuner och landsting. Vidare anges behovet av en utredning av samhällsmedicinska funktioner på regional nivå. På myndighetsnivån är det viktigt att sektorsövergripande strategier utvecklas för att nå de nationella målen. Kommittén förordar att en samordning görs inom av folkhälsofrågorna. En redovisning av den hälso- politiska situationen och eventuella åtgärder med anledning av det bör ges i en återkommande folkhälsopolitisk rapport till . I avsnittet ges förslag till utbildningssatsningar för att de nationella folk- hälsomålen skall få genomslag och hur uppföljning och utvärdering bör genomföras. Mål 17 Långsiktig satsning på forskning, metodutveckling och utbild- ning Det finns ett behov av ökad kunskap om hur olika faktorer på- verkar hälsoutvecklingen samt hur dessa faktorer samverkar med var- andra. Folkhälsoforskningens roll belyses och särskilt viktiga områden för forskningen pekas ut.