sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — När de bedöms ha tillägnat sig en praktisk färdighet i tyska tilläts de följa undervisningen på tyska men delta i diskussioner på engelska. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Universitet och högskolor bör i större omfattning jämsides med övriga studier erbjuda utländska studenter kurser i svenska språket med sikte på att de skall kunna följa utbildningen på svenska. Kravet på kunskaper i engelska bör också vara oförändrat. Även här kan det enskilda lärosätet göra, om så bedöms lämpligt, individuella bedömningar. Det är dock angeläget att betona att om utbildningen endast skall ske på engelska bör såväl studenter som lärare ha goda kunskaper i engelska. Tillgodoräknande är en viktigt förutsättning för mobiliteten mellan länder och högskolans internationalisering. Högskolan skall i såväl studieorganisation som i lokala föreskrifter främja ett generöst förhållningssätt till tillgodoräknande. Tillgodoräknande skall t.ex. därför kunna ske även om liknande utbildning inte finns vid den egna högskolan eller om innehållet i kursplaner och litteraturlistor från utlandsstudierna inte helt överensstämmer med det egna lärosätets. visar i tillsynsrapporten kurs (1998:32 R) bl. a. att det finns brister i lärosätens tillämpning av högskoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande. Verket bedömer att det inte behöver vidtas några åtgärder på central nivå utan att gällande bestämmelser ger utrymme för en generös tolkning. kommande ratificering av Lissabonkonventionen leder till ökade möjligheter för erkännande av utbildning och därmed underlätta rörligheten för studenterna. Vidare kommer en mer allmän tillämpning av European () medföra att utländska studier kan tillgodoräknas i större utsträckning. () har beslutat om ett tjugotal rekommendationer för tillgodo- räknande av utländsk högskoleutbildning i grundutbildningen och god sed. Då det är lärosätena som själva fattar beslut om tillgodoräknande är det inte möjligt att föreskriva hur tillgodoräknande av utländska utbildningar och kurser skall ske. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Med en tillmötesgående inställning till värdet av utländsk utbildning underlättas rekryteringen av utländska studenter. Det är t.o.m. en fördel om utbildningarna inte ser likadana ut däremot är det viktigt att kvaliteten kan garanteras. Förslag: En särskild examen bör införas för studenter med utländsk grundexamen. Den skall kallas internationell . Examen skall kunna ges till studenter med utländsk grundläggande examen motsvarande svenska högskolestudier. Utbildningen skall omfatta minst två terminer. Ett skriftligt arbete om minst 5 poäng skall ingå. Skälen för förslaget: infördes en mastersexamen för studenter med utländsk examen från grundläggande högskoleutbildning. Den omfattade 60 poäng, inklusive ett självständigt arbete om minst 10 poäng, och avsåg kurser inom grundläggande högskoleutbildning eller inom forskarutbildning. I och med att en ny examensordning infördes från /94 avskaffades mastersexamen. Den ansågs inte höra hemma i det nya systemet, som innebar att tre s.k. generella examina infördes: högskoleexamen (80 poäng), kandidatexamen (120 poäng) och magisterexamen (160 poäng) på grundutbildningsnivå. Mastersexamen har dock levt kvar olagligen och många lärosäten fortsätter att ge den. har i sin tillsynsverksamhet uppmärksammat problemet med utländska studenter som kommer till för att avlägga en s.k. Masterexamen. Vissa av programmen leder fram till en svensk magisterexamen som får översättas med of.... För de program som inte uppfyller de nuvarande kraven för magisterexamen kan dock ingen examen () utfärdas och studenter känner sig lurade av lärosätets marknadsföring. överlämnade inriktning av magisterexamen (rapportserie Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i 1999:16 R) till regeringen. Verket föreslog att en ny inriktning inom magisterexamen skulle inrättas som ett komplement till dagens magisterexamen. Den nya inriktningen föreslogs ge studenterna yrkesmässig eller ämnesbred specialkompetens på hög nivå, till skillnad mot nuvarande magisterexamen som enligt verket ger ett ämnesdjup och förberedelse för forskarutbildning. (Det bör framhållas att behörighet för att antas till forskarutbildning är grundläggande högskoleutbildning om 120 poäng). I rapporten framhölls att en ny examen skulle öppna nya möjligheter för yrkesverksamma som tidigare avlagt en grundexamen och som vill vidareutveckla sin kompetens inom ett delvis nytt område. Rapporten har remissbehandlats och beredning av förslag pågår inom . genomför på eget initiativ en översyn av examensordningen. Verket har angivit att behovet av flexibilitet och förnyelse i högskolan bör vara den primära utgångspunkten för översynen. kommer också att analysera hur det svenska regelverket bör relateras till den generella utvecklingen i och hur t.ex. Bologna-deklarationen relateras till svensk examensordning. har examenssystemen i flera olika europeiska länder förändrats. Delvis har detta hängt samman med det ökade samarbete på utbildningsområdet som sker i form av olika EU- program. Även om dessa program inte har till syfte att harmonisera examenssystemen har de indirekta effekter eftersom frågor om jämförbarhet och tillgodoräknande ofrånkomligen aktualiseras. För att göra studier i attraktiva för utländska studenter har den tyska regeringen beslutat att parallellt med den rådande examensstrukturen införa två nya examina benämnda Bachelor och , vilket innebär att dessa examina även kan ges av de s.k. Fachhochschulen. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i En annan, och mer marknadsstyrd, utveckling är uppkomsten av internationellt inriktade mastersexamina på olika områden. of () t ex har blivit något av en alldeles egen examensnisch för ekonomiutbildningar i olika länder. Värderingen och regleringen av denna typ av utbildningar sköts av branschen och ligger utanför de nationella systemen. Internationell masterexamen för utländska studenter Införandet av mastersexamen är förmodligen den bästa enskilda rekryteringsfrämjande åtgärd som kan åstadkommas för att öka antalet utländska studenter inom den svenska högskolan. Mastersutbildning är ett viktigt internationellt konkurrensmedel. Det framhålls bland annat av den tyska regeringen som ser införandet av bachelor – och mastersexamen som ett viktigt steg att främja tysk högre utbildnings konkurrenskraft. För att kunna erhålla en sådan examen skall krävas dels att studenten har en grundläggande utländsk högskoleexamen, dels fullgjort kursfordringar om minst 40 poäng. I dessa kurser skall en skriftlig uppgift om minst 5 poäng ingå. Av Svenska institutets sammanställning av kurser och program med undervisning på engelska /2001 framgår att många s.k. mastersutbildningar omfattar 40 eller 60 poäng. Universitet och högskolor bör kunna besluta var för sig om vilken omfattning en mastersutbildning skall ha. Förhållandet att vissa lärosäten även försöker att marknadsföra masters-utbildningar visar att begreppet är internationellt efterfrågat och att det relaterar till en allmänt bekant struktur i andra länder. Genom att ge examen en särskild benämning undanröjs missförstånd och vilseledande marknadsföring gentemot utländska studenter och myndigheter. förslag utgår från tanken att den föreslagna varianten av magisterexamen skall likna den nuvarande till uppbyggnad och kravnivå. Redan förslaget att den nya magisterexamen skulle bygga på kandidatexamen, med en ämnesfördjupning motsvarande 60 poäng eller motsvarande, kan komma att orsaka problem för utländska studenter när det gäller erkännande och tillgodoräknande av deras utländska examen. Vidare kan kravet att det skall ingå en uppsats omfattande Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i 20 poäng om det inte går att styrka ett tidigare skriftligt arbete om 10 poäng komma att orsaka omfattande arbete med ekvivalering. Det kan övervägas om en sådan magisterexamen skall ges någon särskild beteckning för att skilja den åt från en magisterexamen enligt nuvarande regler. En sådan åtgärd förefaller nödvändig för att markera att den skiljer sig åt från den nuvarande magisterexamen. Det bör dessutom kunna framgå av examens- beviset och det föreslagna Diploma supplement vilken typ av examen det är fråga om. Diploma Supplement är viktigt för förståelsen av det svenska examenssystemet. Vid erkännandet av högskoleexamina kan ett problem vara att själva examensbeviset inte ger tillräcklig information. För att tillgodose detta behov har en arbetsgrupp, som ett gemensamt initiativ mellan Europeiska kommission, och , utarbetat en mall för en bilaga till examensbeviset – Diploma Supplement. För att kunna värdera examensbeviset korrekt beskriver Diploma Supplement utbildningens uppläggning, innehåll och nivå samt ger information om det nationella systemet för högre utbildning. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med universitet och högskolor utarbeta en gemensam mall för Diploma supplements till samtliga examina. Det är en angelägen uppgift. Om svenska högskoleexamina skall kunna bli konkurrenskraftiga på en internationell marknad bör Diploma Supplements för samtliga förekommande examina utarbetas. Förslag: Antalet utländska gästlärare inom grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning bör öka. Skälen för förslaget: Utländska gästlärare har mycket stor betydelse för att bygga upp en internationell miljö vid universitet och högskolor. Gästlärarna kan också fungera som förbindelser tillbaka till det egna landet och . De blir därigenom också viktiga i den fortsatta rekryteringen av utländska studenter. Direktiven innebär att utredningen för att stärka den internationella miljön vid universitet och högskolor endast skall föreslå åtgärder för att öka antalet utländska studenter. Förslaget att öka antalet gästlärare är en åtgärd för att bättre kunna föra ut Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i svensk högre utbildning och för att också kunna ta emot fler studenter. fanns det enligt NU-databas 675 utländska gästlärare vid svenska universitet och högskolor. Det är uppgifter som är osäkra. Förmodligen fanns det ett större antal gästlärare verksamma vid lärosätena. Som regel stannar gästlärare endast kortare perioder upp till en månad. Behovet av utländska gästlärare är enligt högskolesektorn mycket stort. Universitet och högskolor har, enligt 4 kap. 30 § högskoleförordningen, möjlighet att anställa en gästlärare för begränsad tid dock högst . Denna möjlighet förefaller dock inte användas i den utsträckning som det borde vara möjligt. En starkt bidragande orsak till detta förhållande är det begränsade utrymmet inom de reguljära anslagen. Enligt uppgifter från universitet och högskolor finansieras många gästlärare genom bidrag från framför allt olika stiftelser. En ökning av antalet gästlärare samt inom och utom de bilaterala och multilaterala utbytesprogrammen framstår som en angelägen åtgärd. Det tillskott som föreslås avses därför i första hand gå till universitet och högskolor för att de skall knyta till sig framstående utländska lärare och forskare upp till . Utredningen bedömer det angeläget att resurser ställs till förfogande för detta ändamål. 4.11Stärkande av svenska språket Förslag: Utbildningen i svenska språket för utländska studenter vid svenska lärosäten bör förstärkas. Utbildning i svenska språket bör förstärkas, genom bl.a. lektorat i svenska, utomlands i länder av strategisk betydelse. Skälen för förslagen: Utbildning i svenska språket för utländska studenter i Med anledning av förlag infördes s.k. preparandutbildning i svenska språket för utländska studenter. Antagning till preparandutbildning innebar även antagning till grundutbildning inom högskolan under förutsättning att proven Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i inom utbildningen hade klarats. Utbildningen omfattade två terminer om totalt och var avsedd för 300 studenter. Om platserna inte kunde fyllas av gäststudenter skulle utbildningen erbjudas till invandrare. Intresset för preparandutbildningen har emellertid varit lågt och den har numera helt upphört i sin tidigare form. Utbildning motsvarande preparandutbildning anordnas vid några få lärosäten. Vissa kortare kurser i svenska anordnas främst för utbytesstudenter för att klara den dagliga samvaron med svenska studenter. Andra lärosäten har löst behovet av utbildning i svenska genom samarbete framför allt med olika folkbildningsorganisationer. Någon högskola har t.ex. samarbete med en folkhögskola för att utbilda framförallt kinesiska studenter i svenska. Här saknas emellertid finansiering Med ett ökat antal utländska studenter i är det angeläget att öka resurserna för under visning i svenska språket för dessa vid universitet och högskolor. Utbildning i svenska språket utomlands Utbildning i svenska ges även vid ett stort antal utländska lärosäten. , har som ett av sina uppdrag att ge stöd till den undervisning i svenska som bedrivs främst på akademisk nivå utomlands. SI ger ut förteckningen Svenskundervisning vid universitet och högskolor i utlandet. Av denna framgår att utbildning i svenska sker vid ett stort antal lärosäten. Institutets stöd består, förutom av rådgivning och annan service till institutionernas lärare, generellt sett av möjligheter för studenterna att delta i SIs sommarkurser i och få vistas i under vissa studietider samt deltar i konferenser för lärarna i svenska vilka till stor del är i resp. land infödda lärare. Stödet till institutionerna i omfattar dessutom i form av gåvor av läromedel och litteratur och i vissa fall även utrustning till institutionerna. Vid ett 80-tal av de ca 200 lärosäten runt om i världen där svenska erbjuds finns dessutom en av förmedlad svensk lektor som dock inte är anställd av SI utan av i fråga men som i flera fall får ett ansenligt rese- och expensbidrag från SI. I vissa i detta samanhang relevanta Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i länder/regioner finns ingen svenskundervisning t.ex. i och vissa länder i . Det finns ett stort intresse för svenska språket utomlands. Det bör övervägas om inte utbildning i svenska språket skall förstärkas utomlands. Utbildning i svenska språket bör särskilt förstärkas i länder som bedöms vara särskilt intressanta ur framtida rekryteringssynpunkt. En sådan förstärkning skulle verka främjande för svenskt näringsliv och kultur samt vara grunden för en framtida rekryteringsbas av studenter. företar satsningar på att öka kunskapen i tyska utomlands med stöd av DAAD. Detta ses i stor utsträckning som exportfrämjande och en satsning på information om . Förslag: Förordningen om uppdragsutbildning bör ändras. Universitet och högskolor bör utan medgivande av regeringen få möjlighet att kunna sluta avtal om uppdragsutbildning med en stat eller myndighet, provins eller kommun eller motsvarande offentligt organ samt med offentligt erkända lärosäten i länder utanför EES-området. Avtal med erkända internationella organisationer som , WTO m.fl. bör även kunna tecknas. Uppdragsutbildningen bör även kunna avse personer som inte är anställda hos uppdragsgivaren. När det gäller uppdragsutbildning för företag från länder utanför EES-området bör dock det endast avse personer som är anställda i företaget. Uppdragsutbildningen skall kunna omfatta en kurs eller ett helt program. Respektive lärosäte skall ha rätt att besluta om den kostnad som skall tas ut för uppdragsutbildningen. Principen om full kostnadstäckning skall gälla. Sådan uppdragsutbildning skall särredovisas i respektive lärosätes årsredovisning. bör få i uppdrag att följa utvecklingen av uppdragsverksamheten vid universitet och högskolor. Skälen för förslaget: En mer generös inställning till universitetens och högskolornas möjligheter att teckna avtal om uppdragsutbildning är ett sätt att öka antalet utländska studenter Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i vid svenska lärosäten. Det leder även till fördjupade kontakter för svenskt samhälle och näringsliv med utländska företag, organisationer och myndigheter. Detta är viktigt för den ekonomiska utvecklingen i landet. Universitet och högskolor får bedriva uppdragsutbildning enligt bestämmelserna i förordning (1997:845) om uppdragsutbildning. Förordningen trädde i kraft . Med uppdrags- utbildning avses i förordningen utbildning som anordnas mot avgift för personer som uppdragsgivaren utser. Endast uppdragsutbildning som knyter an till sådan grundläggande högskoleutbildning som högskolan har examensrätt för får bedrivas som uppdragsutbildning. Den får inte bedrivas på sådant sätt att den får negativ inverkan på högskolans grundläggande högskoleutbildning. Uppdraget skall avse personalutbildning som är ägnad att få betydelse för deltagarns arbete åt uppdragsgivaren. Är uppdragsgivaren en statlig eller myndighet eller ett landsting får uppdraget även avse utbildningar som behövs av arbetsmarknadsskäl eller av biståndspolitiska skäl. Uppdragsgivare från länder inom EES-området likställs med svenska uppdragsgivare. Om uppdragsgivaren är från ett land utanför EES-området får uppdragsutbildning endast bedrivas efter medgivande av regeringen. Bestämmelserna om uppdragsutbildning gäller inte forskarutbildning. Universitet och högskolor kan ge uppdragsutbildning som ger betyg, kursbevis och examensbevis enligt bestämmelserna för grundläggande högskoleutbildning om samma kvalitetskrav ställs. Även annan uppdragsutbildning får ges såsom skräddarsydda utbildningar, studiedagar, seminarier m.m. Regeringens beslut om uppdragsutbildning för utländsk uppdragsgivare utanför EES-området För att anordna uppdragsutbildning för uppdragsgivare utanför EES-området krävs regeringens tillstånd. har regeringen fattat 5 beslut rörande uppdragsutbildning för utländsk uppdragstagare utanför EES-området. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Tre av besluten innebär att regeringen ger tillstånd för uppdragsutbildning. Samtliga tre besluten avser medgivande om att , Företagsekonomiska institution får ge personalutbildning för ett ryskt oljebolag i samarbete med och university, . Besluten om avslag på sig båda på att det inte är fråga om personalutbildning. Det är i ena fallet fråga om att ge en fullständig MBA-utbildning till kinesiska studenter via ett svenskt delvis universitetsägt företag. Det andra fallet avser en ge en MBA- utbildning till kinesiska studenter genom ett avtal med en kinesisk myndighet, . Regeringen uppdrog åt att utreda och analysera konsekvenserna och tillämpningen av förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. konstaterar att uppdragsutbildningen ibland har inverkat negativt på den ordinarie utbildningen och att planeringen av uppdragsutbildningen inte har varit tillfredsställande. Nästan ingen högskola har någon sammanhållen organisation för sin uppdragsutbildning. Verket föreslår därför att det måste finnas en enhetlig hantering för uppdragsutbildning inom högskolan. Detta är även en viktig förutsättning för vad som föreslås i det följande beträffande uppdragsutbildning. Ändring av förordningen om uppdragsutbildning Det finns ett växande behov bland utländska myndigheter och universitet att kunna utbilda kommande generationer inom viktiga områden (ekonomi, administration, rättsskipning, miljö, IT med flera områden). Universitet och högskolor bör därför utan medgivande av regeringen få möjlighet att kunna sluta avtal om uppdragsutbildning med en stat eller myndighet, provins eller kommun eller motsvarande offentligt organ samt med offentligt erkända universitet i länder utanför EES-området. Uppdragsutbildningen bör även kunna avse personer som inte är anställda. Även när det gäller företag från länder utanför EES- Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i området bör universitet och högskolor kunna få bedriva uppdragsutbildning av personal utan regeringens medgivande. Omfattning och inriktning samt intäkter och kostnader av sådan uppdragsutbildning skall redovisas i respektive lärosätes årsredovisning. Det är i allas intresse att uppdragsutbildning inte har negativ inverkan på det ordinarie utbildningsuppdraget. Ett engagemang i uppdragsutbildning för inte påverka den ordinarie utbildningens uppläggning och kvalitet. Snarare kan resultatet bli att uppdragsverksamhet kan få en positiv inverkan på den ordinarie utbildningens kvalitet genom de tydliga krav som uppdragsgivare kan ställa. bör ges ett särskilt uppdrag att följa utvecklingen när det gäller uppdragsutbildning vid högskolan. 4.13Regler för visum samt arbets- och uppehållstillstånd Förslag: Reglerna för uppehållstillstånd för studenter och doktorander utanför EES-området bör ändras så att det är möjligt för dem att arbeta under terminstid. Vidare bör det vara möjligt att efter examen kunna stanna kvar för att arbeta i . bör ges i uppdrag att i samarbete med universitet och högskolor utarbeta enkla och fungerande rutiner för ansökan om antagning till utbildning som ansökan om uppehållstillstånd. Skälen till förslaget: Nuvarande regler för uppehållstillstånd för studenter utanför EES-området tillåter dem inte att arbeta under terminstid. Det finns dock möjligheter till dispens om arbetet är av vikt för studierna. Ansökan om sådant särskilt tillstånd prövas efter yttrande av Arbetsförmedlingen. När nuvarande regler infördes var motivet att inte gå förbi den reglerande invandringens principer. Ett annat skäl var att utländska studenter har en annan och mer krävande studiesituation än svenska studenter. Svenska studenter med studiemedel kommer i och med att de nya reglerna för studiemedel träder i kraft ha möjlighet att tjäna upp till och med utan att studiemedelsbeloppet påverkas. Studenter utanför EES-området bör ha samma möjligheter. Det kan även nämna satt reglerna för Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i arbetstillstånd i och är föremål för diskussion om förändringar. Möjligheter till arbete skulle sannolikt innebära ett något minskat behov av stipendiering eller motsvarande som kontakterna med det svenska samhället vidgas. Uppehållstillstånd för studier gäller endast så länge studierna varar och under förutsättningen att den sökande avser att lämna efter avslutade studier. Det finns flera exempel på hur välutbildade utländska medborgare har varit tvungna att lämna landet efter examen, trots erbjudande om utvecklings- och forskningsarbete vid svenska företag. Flera av dessa studenter har istället fått anställning i ett annat land. Intrycket av , som med nuvarande lagstiftning tvingar iväg den enskilde blir förmodligen inte heller så gott. Reglerna för uppehållstillstånd bör förändras i riktning mot att det skall vara möjligt för medborgare i länder utanför EES-området att få anställning efter avslutad examen utan att lämna . Universitet och högskolor samt andra myndigheter har redovisat uppfattningar om att det anses som omständligt och trögt att ansöka om visum och uppehållstillstånd samt att få besked om beslut. Invest in () skriver i verksamhetsrapporten för att flera utländska företag upplever svårigheter i kontakterna med svenska myndigheter, däribland dåvarande (nuvarande ). efterlyser en mer serviceorienterad hantering. Kontakter med har givit vid handen att det finns en positiv inställning till att förändra rutinerna för ansökan om visum och uppehållstillstånd. Verket är berett att tillsammans med universitet och högskolor utarbeta fungerande och effektiva rutiner för samtidig ansökan till studier och för visum/uppe- hållstillstånd. Universitet och högskolor bör därför tillsammans med verket påbörja ett utvecklingsarbete beträffande detta. Utredningen bedömer att universitets och högskole- förbund bör kunna företräda högskolesektorn i detta arbete. bör också verka för att det skall bli lättare för studenter att få utresevisum från länder som kräver sådant.