sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett nytill- verkat medeldistansflygplan bullrar ca mindre än motsva- rande jetflygplan . När det gäller utvecklingen beträffande däck- och vägbanebuller är trenden snarare ökande. Genomförandet av EU:s fordonsdirektiv som ställer krav på maxi- mala ljudnivåer för fordon medför minskat fordonsbuller efterhand som fordonsparken förnyas. Regeringen har gett i uppdrag att utforma en effektivare flygbulleravgift. pågår internationellt arbete för att harmonisera flygets bulleravgifter i . EU:s arbete på bullerområdet är brett upplagt och kan få betydelse för det nationella arbetet med att minska bullret i samhället. (), och Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) finansierar programmet Ljudlandskap för bättre hälsa med målsättningen att utveckla veten- skapligt underlag samt metoder och modeller för att förutsäga och opti- mera ljudlandskap i samband med trafik- och stadsplanering med av- seende på de boendes hälsa och välbefinnande. Programmet skall vara slutfört och resultera i verktyg och kunskaper för att vända nuvarande negativa trend som innebär ökande hälsoproblem orsakade av buller i boendemiljön till en positiv utveckling som innebär tillgång till ljudlandskap för bättre hälsa. Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga problemen med lågfrekvent buller och föreslå åtgärder. Enligt (PBL) finns goda möjligheter att ta tillvara kulturhistoriska och estetiska värden vid ändring av befintlig bebyggelse. konstaterar dock i rapporten i detaljplan (1998) att kommunerna endast i begränsad utsträckning använder sig av dessa möjligheter. Regeringen har i kulturarvspropositionen (1998/99:114) föreslagit att en utredning tillsätts för att finna former för ett förbättrat skydd för den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Utredaren ska bl.a. överväga frågan om kommunerna bör ges möjlighet att vid sidan av PBL tillämpa kulturminneslagen och införande av anmälningsplikt för vissa värdefulla byggnader. God bebyggd miljö 581 Privatägda byggnader som bedöms som kulturhistoriskt synnerligen märkliga kan av förklaras som enskilda byggnadsminnen enligt lagen om kulturminnen m.m. Statligt ägda byggnader kan på motsvarande sätt bli statliga byggnadsminnen efter beslut av regeringen. För dessa byggnader utfärdas skyddsbestämmelser och byggnaderna får inte byggas om i strid mot dessa. Dispensmöjligheter finns dock. För ändringar som kräver bygglov krävs kommunens tillstånd. Etappmål 4–5 Frågor om inomhusmiljön regleras i flera lagstiftningar. I lagen (1994:847) om tekniska egenskaper på byggnadsverk stadgas att bygg- nadsverk som uppförs eller ändras ska ha väsentliga egenskaper för t.ex. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö samt energihushåll- ning och värmeisolering. har meddelat föreskrifter och råd med stöd av denna lag och plan och bygglagen, som gäller vid nypro- duktion och tillbyggnad av byggnader. Föreskrifter finns bl.a. om hygien, hälsa, miljö, energihushållning och uppvärmning. Bestämmelser finns också i lagen (1970:244) om allmänna vatten och avloppsanläggningar. Även i finns bestämmelser som reglerar boendefrågorna och energihushållning. Genom förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventila - tionssystem (Obligatorisk ventilationskontroll) skall en återkommande kontroll av fastigheters ventilation ske. För egna hem gäller dock att enbart en förstagångsbesiktning behöver ske. har rätt att utfärda undantag för fastighetsägare om de kan visa att de på annat sätt har tillsyn över ventilationsanläggningen. ges bidrag till sanering av s.k. sjuka hus genom småhusskadefonden Enligt propositionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84) är den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energi- användning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställ- ningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Vidare ska bl.a. energin användas så effektivt som möjligt med hänsyn taget till alla resurs- tillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. 582 God bebyggd miljö Genom propositionen startades ett nytt energipolitiskt program. och till del förfogar över medel till energieffektiviserande åtgärder som kan användas till utveckling och teknikupphandling av energieffektiva produkter och processer. För bostadssektorn innebar programmet att statliga bidrag. Statliga bidrag har givits till konvertering från elvärme till annan uppvärmning ges för energihushållning. Dessa bidrag har för tillfället upphört. Kretsloppsfrågor har fått en framskjuten placering i och i 1 kap. 1 § sägs bl.a. att ska tillämpas så att återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås. Bland de allmänna hänsyns- reglerna i 2 kap. anges i 5 § att alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna till återanvändning och återvinning. Detta är frågor som tas upp till bedömning i enskilda tillståndsärenden enligt , se 22 kap. 1 § 3, och 25 § 8–10 och 19 kap. 5 § . De grundläggande bestämmelserna om avfallshantering finns i 15 kap. samt i ett antal föreskrifter kopplade till det kapitlet, bl.a. renhållningsförordningen (1998:902) och förordningen (1996:971) om farligt avfall. Mycket av avfallsfrågorna är styrda av olika EG- direktiv. Bl.a. har genom implementerats EU:s avfalls- definition. I det föregående har vi hänvisat till rådets direktiv /31/EG om deponering av avfall, ett direktiv som ställer krav bl.a. på tillståndsprövning, vilket avfall som får tas emot, kontroll och över- vakning under driftsfasen av deponier samt krav på förfaranden vid avslutning och efterbehandling. I 15 kap. slås den kommunala renhållningsskyldigheten fast (8 §) och där anges också krav på att det för varje kommun ska finnas en renhållningsordning med föreskrifter om hantering av avfall som gäller för kommunen och en avfallsplan (11 §). Avfallsplanen ska antas av kommunfullmäktige. Avfallsplanen ska innehålla uppgifter om av- fallsmängder, användningen av behandlingsmetoder för avfall och kommunens åtgärder för att minska avfallets farlighet och mängd. I renhållningsförordningen (1998:902) finns närmare bestämmelser bl.a. om innehållet i avfallsplaner. Enligt 27–28 §§ renhållningsförordningen gäller deponeringsförbud för utsorterat brännbart avfall samt ett förbud mot depone- ring av organiskt avfall generellt . Detta kommer att inne- bära att stora delar av det avfall som deponeras kommer att God bebyggd miljö 583 nyttiggöras genom att material återvinns eller återanvänds och genom att energiinnehållet tillvaratas. I 15 kap. finns vidare utgångspunkter för de föreskrifter som har meddelats om producentansvar: Förordningarna (1997:788) om producentansvar för bilar, (1994:1236) om producentansvar för däck, (1997:185) om producentansvar för förpackningar respektive (1994:1205) om producentansvar för returpapper. Regeringen har be- slutat om producentansvar för uttjänta elektriska och elektroniska produkter fr.o.m. . Även EU väntas föra in producent- ansvar för elektriska och elektroniska produkter. Bestämmelserna om producentansvar har stor betydelse för att få ner avfallsmängderna och är därför mycket viktiga för miljömålsarbetet. Bestämmelser som rör reglering bl.a. av deponier och andra anlägg- ningar för hantering av avfall finns i 9 kap. , dvs. till- ståndsprövning av anläggningarna som sådana. I tillståndsbesluten kan tas upp frågor om och meddelas villkor bl.a. för vilka avfallsslag som får läggas upp på en deponi, hur föroreningar i avfallet ska säkras från att läcka ut samt om efterbehandling av deponin. Även prövning av reningsverk sker med stöd av 9 kap. . Som vi angav inled- ningsvis, ska i tillståndsbesluten en bedömning göras bl.a. gentemot de allmänna hänsynsreglerna och i förekommande fall villkor meddelas för sådana frågor. I 10 kap. finns särskilda bestämmelser bl.a. om ansvar för utredning och sanering av förorenade områden. 18.6Handlingsalternativ, konsekvenser och styrmedel för etappmål 1 grundas den statliga och kommunala planeringen på pro- gram och strategier för -en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna trans- porter minskas, -hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas, -hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, -hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vindkraft ska tas till vara. 584 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö innebär att den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat och för alla tillgängligt utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv. Vårt sätt att bygga hus, vägar och andra anläggningar och vårt sätt att organisera markanvändningen bör påverka människors livsmiljö och hälsa samt natur- och kulturmiljön positivt och leda till att den bebyggda miljön kan tillgodose människors olika behov. Såväl lokaliseringen och utformningen som användningen av bebyggelse och infrastruktur skall medverka till att bebyggelsen blir sammanhållen och att olika funktioner blandas. Miljökvalitetsmålet är av central betydelse för samhällsplaneringen och förutsätter samordning mellan olika samhällssektorer och samver- kan mellan berörda aktörer. Frågor om natur- och kulturmiljö, biologisk mångfald, transporter och energianvändning är centrala när det gäller att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. De frågor som berörs ligger till stor del inom det kommunala ansvarsområdet, och hanteras ofta i den kommunala planeringen. Som underlag bl.a. för den kommunala och statliga planeringen behövs utvecklade program och strategier för utveckling av miljöanpassade trafiksystem, hur grön- och vattenområden samt kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas samt för miljöanpassning av energiförsörjningen. Det är en uppgift för både kommuner och olika statliga myndigheter att utveckla sådana underlag på grundval av såväl nya kunskaper som de värderingsför- ändringar som successivt gör sig gällande. Enligt riktlinjer för samhällsplanering ska de nationella miljökvalitetsmålen, tillsammans med övriga nationella mål, vara väg- ledande för fysisk planering och samhällsbyggande. Genom samverkan över sektorsgränserna i samhällsplaneringen ska statliga och kommunala myndigheter främja en ekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljö för alla. Det behövs stimulans och stöd för att få igång ett brett arbete på olika nivåer beträffande dessa frågor. Miljökvalitetsmålet med före- slagna etappmål utgör en viktig grundval för en nationell politik för en hållbar utveckling av den byggda miljön. Etappmål 1 handlar om att utveckla underlag om viktiga frågor för en ekologiskt hållbar utveckling av den byggda miljön som tillsammans med underlag beträffande andra nationella mål kan ge vägledning för fysisk planering och sam- hällsbyggande. Underlagen ger förutsättningar för arbetet att på uppnå den föreslagna preciseringen om utveckling av en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur. Vi föreslår att arbetet med miljökvalitets- målet God bebyggd miljö och föreslagna etappmål läggs till grund för ett God bebyggd miljö 585 brett och samlat samråd om hur dessa ska kunna omsättas i planer och program på olika nivåer. En sådant nationellt samråd bör genomföras . Det ger möjligheter att tillvarata erfarenheterna från arbetet med lokala , nyttiggöra forskningsresultat samt iden- tifiera behov av metodutveckling och försöksverksamhet. bör ges i uppdrag att föreslå former för ett sådant samråd mot bakgrund av verkets uppgift att följa och utveckla arbetet med att genomföra Habi- tatagendan, samt att utveckla en strategi för en integrerad syn på plane- ring och hushållning med mark- och vattenresurser. En utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter minskas. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär bl.a. att transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att de inte utgör hälso- och säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön och så att skadliga intrång i stads- eller natur- och kulturmiljön begränsas. Miljö- anpassade kollektivtrafiksystem med god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för gång- och cykeltrafik är goda. Det är i tätorterna och deras närområden som det finns störst möjlighet att komma till rätta med trafikens samlade miljöproblem. Med ordentliga satsningar på miljöanpassade transportsystem för kollektivtrafik med god tillgänglighet minskar behovet av bilresande och därmed de miljöproblem som är förknippade med bilismen. Bekväma och säkra gång- och cykel- förbindelser är också betydelsefulla för att persontransporterna i tät- orterna skall vara långsiktigt hållbara. Planeringsunderlag i form av program och strategier för en utveck- ling av trafiksystemet i kommunen som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter minskas bör utvecklas. Det gäller särskilt större tätorter och deras när- områden, men även det regionala perspektivet är viktigt när det gäller att utveckla miljöanpassade transportsystem. Det pågående arbetet med utveckling av regionala miljöanpassade transportsystem (RES, RegionMaTs) bör kunna ge värdefull underlag för utveckling av pro- gram och strategier. Exempel på utgångspunkter för arbetet kan vara följande. ·Byggande av större omfattning, på tidigare icke exploaterad mark, bör konsekvensbedömas mot bakgrund av möjligheter att kollektiv- trafikförsörja bebyggelsen, förse den med övrig infrastruktur och inlemma den i ett funktionellt sammanhang med övriga tätorten. 586 God bebyggd miljö ·Lokalisering av tillkommande bebyggelse sker gärna i redan byggd miljö genom byggande i anslutning till knutpunkter för kollektivtra- fiksystem och genom omvandling av områden som tidigare innehållit industrier, institutioner, hamn- och godsbangårdsområden, etc. ·För att minska behovet av biltrafik kan offentlig förvaltning samt privat service med hög besöksfrekvens eller med hög personalinten- sitet lokaliseras och omlokaliseras till att ligga nära den lokala och regionala kollektivtrafikens knutpunkter och stamlinjer. ·För att minska mängden person- och godstransporter i samhällenas centrala delar kan resecentra och omlastningspunkter för gods ska- pas och skrymmande hantering lokaliseras i anslutning till trafikleder. ·Nya infrastrukturanläggningar bör lokaliseras och utformas med inriktning att minimera bullernivåerna. ·För att minska bullernivåerna bör möjligheter utnyttjas att i särskilt utsatta områden minska trafikmängder, flytta trafiken, sänka trafi- kens hastighet och byta till lågbullrande vägbeläggning. ·För att öka dess tillgänglighet och kvalitet kan kollektivtrafikens infrastruktur byggas ut och kollektivtrafikens framkomlighet prio- riteras så att behovet av biltrafik minskar. ·För att ge goda förutsättningar för cykel- och gångtrafik och minska behovet av biltrafik kan sammanhängande gång- och cykelvägstråk byggas ut och cykeltrafikens framkomlighet prioriteras. ·Städernas centra kan utformas med god tillgänglighet för alla trafik- slag, men med prioritet för gång-, cykel- och kollektivtrafik. ·För att skydda särskilt utsatta miljöer kan miljörelaterade vägavgifter och miljözoner användas för att minska och miljöanpassa trafiken. ·Infrastruktur för användning av alternativa drivmedel kan utvecklas. Hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär bl.a. att det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggnader, anläggningar och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. Detta kulturarv berikar livsmiljön, ger kunskaper om samhällets utveckling och stärker ortens och dess invånares identi- tet. En varierad och vårdad kulturmiljö har visat sig ha stor betydelse för orters utveckling och attraktivitet. Det är därför viktigt att uppmärk- samma kulturmiljöns värden och potential och att vidmakthålla och utveckla olika platsers och bebyggelsemiljöers kulturhistoriska och estetiska egenskaper. Det kan handla om egenskaper knutna såväl till överordnade plan- och bebyggelsemönster som till enskilda byggnader God bebyggd miljö 587 och anläggningar, både i städer, större och mindre tätorter och på landsbygden. Planeringsunderlag i form av program och strategier för hur kultur- historiska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas bör utarbetas både för stad och landsbygd. Exempel på utgångspunkter för arbetet kan vara följande. ·Strukturer och funktionssamband av betydelse för den byggda mil- jöns historiska identitet, karaktär och estetiska uttryck respekteras och tas till vara i samhällsplaneringen. ·Historiska och estetiska värden av betydelse för den byggda miljöns identitet och karaktär tas till vara och respekteras vid ändring av befintliga och uppförande av nya byggnader och anläggningar såväl som vid underhåll och förvaltning av byggnader och anläggningar. Hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär bl.a. att natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek och rekreation, lokal odling och ett hälso- samt lokalklimat kan tillgodoses. Närheten till parker och naturområden är av stor betydelse för livskvaliteten i städer och tätorter. Parker och naturområden bidrar till förbättring av luftkvalitet och lokalklimat och de har även betydelse för reningen av förorenat ytvatten. De bör därför skyddas och vårdas som möjligheten att skapa nya attraktiva områden bör tas till vara. Målet innebär också att den biologiska mångfalden och det kulturhistoriska arvet som är knutet till parker och naturområden bevaras och utvecklas. Det är angeläget att grönområden värnas i sin helhet samt att sammanhängande natur- och grönområden liksom spridningskorridorer mellan områdena skyddas. Planeringsunderlag i form av program och strategier hur strukturer för grön- och vattenområden ska bevaras och utvecklas så att andelen hårdgjord yta inte ökar bör utarbetas. Det gäller särskilt större tätorter och deras närområden. Exempel på utgångspunkter för arbetet kan vara följande. ·Sammanhängande och varierade grön- och vattenområden med höga kvaliteter bevaras och utvecklas med särskild hänsyn till biologisk mångfald, kulturvärden och andra värden. ·Områden för rekreation ingår i en medveten struktur av närrekrea- tionsområden bekvämt tillgängliga från bostadsområden, större områden inom gångavstånd samt större natur- och friluftsområden för dagsutflykter. 588 God bebyggd miljö ·Andelen hårdgjord yta i tätorterna ökar inte. Ianspråktagna grön- och vattenområden kompenseras. Hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vindkraft ska tas till vara Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär bl.a. att användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resurs- besparande och miljöanpassat sätt och att främst förnybara energikällor används. Inför en omställning av energisystemet i hållbar riktning kommer såväl energieffektivisering som användning av förnybara energikällor att spela en stor roll. En utveckling av de förnybara energi- slagen vindkraft och bioenergi bidrar direkt eller indirekt till uppfyllelsen av flera av miljökvalitetsmålen. uppstår ofta påtagliga lokala effekter och konflikter med andra mål. Miljöhänsyn och anpassning till lokala förhållanden med stort omsorg vid val av lokalisering och utformning av anläggningarna är nödvändiga utgångspunkter när det gäller en utveckling av energiproduktion från vindkraft och bioenergi. Underlag som kan öka kunskapen om nytta och konsekvenser av alternativa val underlättar allmänhetens medverkan och inflytande i processen. Planeringsunderlag i form av program och strategier hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktions- anläggningar för fjärrvärme och förnybar energi som solenergi och vindkraft kan tas till vara bör utarbetas. Exempel på utgångspunkter för arbetet kan vara följande. ·Främja en bebyggelselokalisering som möjliggör anslutning till fjärrvärmeanläggningar med hög grad av rening. ·Lokalisering av bebyggelse med hänsyn till lokala klimatförhållanden kan bidra till miljöanpassad energiproduktion. Goda lokala för- utsättningar för att installera solceller, jord-, berg- och vattenvärme samt lägen för vindkraft förbättrar möjligheterna. ·Urval av områden för produktion av bioenergi görs efter analys och avvägning med hänsyn till andra miljömål. ·Urval av områden för vindkraftproduktion görs efter analys och avvägning med hänsyn till andra miljömål. ·Utnyttja spillvärme och restgaser från industrin. God bebyggd miljö 589 Arbetet med att utveckla kommunala program och strategier kräver enligt bedömning ytterligare resurser i kommunerna motsva- rande ca 200 personer vilket motsvarar en årlig kostnad om 100– . Behovet av och möjligheterna att finansiera ytter- ligare resurser varierar mellan kommunerna. Vissa kommuner delar på gemensamma kompetensresurser. Länsstyrelserna bistår vid behov med expertkunskap, rådgivning och underlag. Investerings- och byggkostnader för en omvandling och utveckling av befintlig bebyggelsestruktur i tätorter kan vara högre än vid nybyg- gande på obebyggd mark i utkanten av tätorter. Utveckling av kollek- tivtrafik, cykel- och gångtrafik och miljöanpassad utformning av biltra- fiklösningar kräver investeringar. kan ett bättre utnyttjande av redan gjorda investeringar i social och teknisk infrastruktur uppnås, liksom högre långsiktiga värden för nyinvesteringar och lägre genom- snittskostnader för resor inom tätorter. En utveckling och förstärkning av kulturhistoriska och estetiska värden samt sammanhållna strukturer för grön- och vattenområden och miljöanpassade transportsystem med utvecklad kollektivtrafik och goda förutsättningar för gång- och cykeltrafik bidrar långsiktigt till att höja tätortens attraktivitet och därmed till att bibehålla investeringarnas långsiktiga värde. Sociala konsekvenser och konsekvenser för miljön Goda möjligheter till dagliga upplevelser förknippade med naturvärden och kulturhistoriska och estetiska värden är viktiga förutsättningar för människors välbefinnande, trygghet och identitet. God utformning av den byggda miljön höjer också bruksvärdet och livslängden och medverkar till en hållbar utveckling. Genomförandet av program och strategier enligt etappmålet kan bidra, främst i städer och större tätorter men delvis också på lands- bygden, till 590 God bebyggd miljö ·att den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad, ·ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas, ·att det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av bygg- nader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med sär- skilda värden värnas och utvecklas,