sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Åtgärden får även troligen väsentligt större utfall om berörda branscher och företag medverkar aktivt (, 1999c). 418 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Energibesparing inom energiintensiv industri Det andra paketet omfattar i huvudsak processrelaterad energianvändning inom energiintensiv industri. Företagens hårda avkastningskrav missgynnar ofta energieffektiv teknik eftersom den ofta innebär en större initial investering men ger en lägre årlig energikostnad. Paketet består i en uppskattning av hur mycket mer energieffektiv vissa branscher skulle kunna vara om man konsekvent valde bättre teknik än man annars skulle gjort. Investeringarna förutsätts ske i samband med det normala utbytet. Potentialen utgår från kännedom om teknik som vid lågt energipris eller höga avkastningskrav inte väljs av industrin. Paketet är redovisat i term av minskat koldioxidutsläpp och energianvändning om företagen till dess gör detta bättre val av ny teknik. Potentialen för reduktioner ligger enligt Statens energimyndighets bedömning mellan 80 och 380 tusen ton koldioxid, främst beroende på konjukturutvecklingen. Man uppskattar även en begränsad minskning av elförbrukningen, . För att få till stånd åtgärderna bedömer att det bör utgå ett stöd i samband med att överenskommelser träffas med företagen om koldioxidreduktioner. Bedömningen är att företagen behöver ett investeringsstöd på av investeringskostnaden för dessa typer av investeringar, och att det totalt bör avsättas för att en stor del av möjligheterna att minska koldioxidutsläppen ska tas tillvara. Dessa åtgärder är oftast inte påkallade av enbart energiskäl, utan genomförs oftast som en förändring eller utökning av tillverkningsprocessen genomförs. Detta innebär att åtgärder för energieffektivisering i själva verket ofta sker som en ökning av produktionen, och därmed orsakar de en minskning av specifikt koldioxidutsläpp men en ökning av de totala koldioxidutsläppen. Åtgärderna inom den energiintensiva industrin kommer med stor sannolikhet att leda till ett ökat fokus på energieffektivitet vid upphandling. bedömer att åtgärden sannolikt kommer att leda till minskade kostnader för teknikområden som inte faller inom de normala lönsamhetskraven p.g.a. ökad volym i försäljningen. Detta är i sig positivt och kräver en anpassning av stödnivåerna successivt. Långsiktigt bör investeringsstödet bidra till en snabbare takt i företagens energieffektivisering. Ett problem som bör uppmärksammas är att det är svårt att utforma ett investeringsstöd utan att påverka konkurrenssituationen. Det krävs därför en noggrann analys inför införandet av stödet samt en god SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 419 uppföljning av effekterna för att minimera eventuella snedvridande effekter på konkurrensförhållandena. Generella och sektorsövergripande styrmedel som koldioxidskatt och utsläppsrätter/kvoter, med eller utan handel, behandlas separat. Förutom dessa och de som angivits i avsnitt 13.2.4 har även andra alternativa styrmedel identifierats. ger större möjligheter att ställa krav på rationell energianvändning i samband med prövning och tillsyn. Införandet av är dock i sin inledning och den kan ta tid innan processen att ta hänsyn till energianvändning vid prövning och tillsyn är fullt utvecklad. För att påskynda processen är det en möjlighet att införa krav på regelbundna energikartläggningar på större anläggningar, både industrier samt kraft- och värmeverk. Syftet är att uppmärksamma och genomföra relativt lönsamma åtgärder. I kapitel 10 ges förslag till att utreder möjligheten att införa en ny förordning på detta området. Stöd till energikartläggningar är även en möjlighet. Erfarenheten av sådana stöd är i inte så positiva men genomförda utvärderingar i pekar på positiva effekter av deras relativt införda stöd. Även i finns stöd för energi- kartläggningar. Miljööverenskommelser är ett styrmedel som allt mer kommit att användas i länder i vår närhet. En närmare diskussion förs kring i kapitel 10. Märkning och klassificeringssystem. På industrisidan pågår inom SAVE ett arbete med att minska energianvändningen genom märkning och klassificering hos industriella komponenter. Med SAVE menas Rådets direktiv om koldioxidutsläpp genom förbättring av energieffektiviteten, EU-direktiv /76/EEG. Arbetet har inletts med elmotorer, pumpar och fläktar. Ett frivilligt klassificeringssystem har förhandlats fram mellan tillverkarna och kommissionen. Avtalet delar upp motorerna i 3 klasser, bra, normala och mindre bra. Överenskommelsen om ett klassificeringssystem innehåller även ett inslag att minska försäljningen av den mindre bra klassen inom . Svensk motorindustri är positiva till klassificerings- systemet. Information om det nya systemet har börjat spridas i mindre omfattning. 420 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Liknande initiativ är att vänta inom områdena pumpar och fläktar. I ett längre perspektiv finns många områden att bearbeta. anser att det är viktigt att sprider vidare informationen om klassificeringssystem m.m. som tas fram inom detta område. Den bästa möjligheten att påverka energieffektivitet på en utrustning eller maskin är inköpet. Genom ett samarbete med Verkstadsindustrier och med har ett system för energieffektiv upphandling (ENEU) tagits fram. Systemet innehåller bl.a. blanketter för upphandling av energikrävande utrustning inom industri och fastighetsförvaltning. Systemet innehåller även gränser för energieffektivitet för alla behandlade produkter, dvs. funktionskrav som kan användas vid upphandling. Ett regelmässigt användande av detta verktyg bör förutom köp av mer energieffektiv utrustning leda till att tillverkande industri tillverkar mer energieffektiv utrustning eller åtminstone kan sänka kostnaderna på dessa produkter via en högre försäljning. Enligt är därför ENEU ett mycket viktigt långsiktigt instrument. Energifrågan är hos många företag med miljöledningssystem definierad som en av de viktiga miljöfrågorna p.g.a. de emissioner som energianvändningen leder till. Genom att öka antalet företag som har miljöledningssystem kan ytterligare minskningar av utsläpp och energianvändning åstadkommas. Det kan dock behövas information och utbildning för att även små och medelstora företag ska införa miljöledningssystem. Det effektivaste sättet att uppnå energieffektivisering är då man köper nya maskiner eller utrustningar. För att det ska finnas tillgång till bra ny teknik och för att förbättra den redan bra tekniken kan staten på olika sätt stimulera produkt- utvecklingen. Ett sätt som flitigt använts på framförallt konsumentsidan är teknikupphandling. Ett antal teknikupphandlingar har också gjort på industrisidan. Tanken är att samla en splittrad köparkraft och få dessa att ställa krav på bättre produkter. Staten har här haft en roll att hjälpa beställarna att fokusera på energifrågan. Sammantaget har detta arbetssätt visat sig fungera bra. På industrisidan har det inte varit lika lätt att få till stånd sådana upphandlingar men det har gjorts även där med goda resultat. arbetar på att finna alternativa sätt att påskynda miljöanpassad produktutveckling. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 421 13.2.6Hur kan industrins deltagande i klimatarbetet öka? Traditionellt sett har huvuddelen av industrins miljöarbete haft sin utgångspunkt i de lagar och regleringar som styr industrins miljöpåverkande verksamheter. Det har sett en ökad efterfrågan från konsumenter och andra aktörer på marknaden av miljöanpassade produkter samt ökade krav på att företagen ska ta sitt miljöansvar. Information som tidigare endast miljöorganisationer och tillsynsmyndigheter var intresserade av, efterfrågas nu i ökad grad av konsumenter, anställda, aktieägare, kunder, massmedia, banker, försäkringsbolag med flera. Intresset för miljöinformation har lett till en ökad användning av miljöverktyg av mer frivillig karaktär, som bl.a. olika former av miljöledningssystem, miljöredovisning och miljömärkning. Allt fler företag har någon form miljöledningssystem, varav en kraftigt ökande andel är certifierade enligt standarden ISO 14 001 eller registrerade enligt förordningen EMAS (ECO-management and Audit Scheme). De första certifieringarna skedde 1996 och har det skett en explosionsartad ökning av antal certifierade företag, främst enligt ISO 14 001 standarden. () är 889 svenska företag certifierade enligt ISO 14 001 och 167 företag registrerade enligt EMAS (www.environ_). I ett internationellt perspektiv ligger med dessa siffror mycket långt fram på miljöledningsområdet. Intresset för miljöredovisning har ökat kraftigt , framförallt efter 1993 har miljöredovisning i årsredovisningen och separata miljöredovisningar ökat. har en majoritet av alla företag noterade på Stockkolmsbörsens A-lista någon form av miljö- redovisning. (, 1999). Utvecklingen har skett frivilligt, utan någon form av reglering. pågår ett internationellt samarbete med att försöka utveckla och förankra en global standard för miljöredovisning. Miljömärkning och livscykelanalyser är ytterligare verktyg som företag använder sig av i ökande utsträckning för att begränsa miljöbelastningen. I samverkan med och har inlett en dialog med ett antal branscher i syfte att skapa samsyn kring möjligheter och hinder för att nå miljömålen. Arbetet har lagt en god grund för en fortsatt konstruktiv dialog mellan myndigheter och näringsliv. Det innebär i sin tur att det finns goda förutsättningar att i samförstånd utveckla nya arbetssätt för att skapa bryggor mellan 422 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 och ömsesidig förståelse för miljö- och näringspolitik till gagn för en bättre miljö och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Ett centralt inslag i den fortsatta dialogen är att utveckla uppföljningsmått. Det fortsatta utvecklingsarbetet inom detta område bör sikta till att måtten, exempelvis i form av nyckeltal, på företagsnivå och de som kommer att behöva nyttjas av samhället på nationell nivå kan närmas varandra och i de flesta fall sammanfalla (och , 1999). 13.2.7Diskussioner och kommitténs bedömningar Industrins koldioxidutsläpp och specifika energianvändning har minskat betydligt till . Det är främst ett resultat av en betydande minskning i oljeanvändningen, men även utveckling mot mindre energikrävande produkter och tillverkningsprocesser samt en förändrad branschutveckling. Denna trend förväntas fortsätta fram . På kort sikt styrs industrins utsläpp och energianvändning av produktionsvolymen, som oftast är beroende av konjunkturen. På påverkas utsläppen även av bl.a. förändrad produktions- inriktning, teknisk utveckling, skatter samt energiprisernas utveckling. Enligt kommitténs bedömningar finns det, trots att många åtgärder redan är vidtagna, ytterligare besparingspotentialer för energi- användning och möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser från industrisektorn. I flera branscher är det dock inte möjligt att ersätta fossila bränslen med biobränslen. En stor del av sektorn består av industrier med unika processer som gör att det kan vara svårt att generalisera de åtgärder som vidtas. Dessutom är vanligtvis processutsläppen svåra att minska. Möjligheter finns att minska utsläpp av koldioxid och användningen av energi inom alla industribranscher. Ett sådant område är energibesparingar inom s.k. hjälpsystem. Hjälpsystem innefattar belysning, ventilation tryckluft m.m. Dessa åtgärder är enligt bedömningar lönsamma ur ett företagsekonomiskt perspektiv. Anledningen till att åtgärderna inte är vidtagna är bl.a. brist på information och kunskap. Därför anser kommittén att information och utbildning bör genomföras. Kommittén föreslår att får i uppdrag att genomföra information och utbildning för att minska energianvändningen och utsläppen av koldioxid. Myndigheten ska även svara för uppföljning av resultat och återredovisning. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 423 Dessutom föreslår kommittén att investeringsstöd ges till industrin för att genomföra processrelaterade energibesparingar i energiintensiv industri. Dessa åtgärder är lönsamma ur ett samhällsperspektiv enligt bedömningar av , men inte företagsekonomiskt. För att få till stånd åtgärderna bedömer att det bör utgå ett stöd i samband med att över överenskommelser träffas med företagen om koldioxidreduktioner. anser att det bör avsättas . Kommittén anser att det är viktigt att bättre utnyttja spillenergi och energirika restgaser från industrin för produktion av fjärrvärme och el. Förslag i frågan ges i avsnitt 13.1.10. Utformningen av energi- och koldioxidskatten har stor betydelse för koldioxidutsläppen och energianvändningen inom industrin. Skattesystemet bör därför utformas så att det kan användas för att påverka koldioxidutsläppen mot önskade nivåer utan att öka elförbrukningen. Skattesystemet behandlas i kapitel 12. Möjligheter att använda flexibla mekanismer och handel med utsläppsrätter beskrivs även i kapitel 12. Kommittén anser vidare att möjligheter att utveckla systemet för miljööverenskommelser bör fortsätta att utredas (se kapitel 10). Kommittén anser även att det är viktigt att myndigheter i samband med prövning och tillsyn av industrier tar hänsyn till utsläpp av växthusgaser. Det är viktigt att utsläppen av samtliga växthusgaser beaktas. Vid förbränning bör utsläppen av lustgas begränsas, speciellt i samband med att åtgärder vidtas för att minska kväveoxider. I övrigt föreslår kommittén att bör utreda möjligheten att införa generella föreskrifter beträffande återkommande energikartläggning i större företag med krav på att åtgärder som är lönsamma åtgärdas av företagen (se kapitel 10). Kommittén anser att det är viktigt att kunskapen höjs inom företag om verksamhetens och produkternas miljöpåverkan samt möjligheter att minska påverkan. Kommittén föreslår därför att och fortsätter det arbete som startades tillsammans med industrins företrädare i syfte att ta fram underlag till miljömålsarbetet (och ). bör i samverkan med fortsätta arbetet med att stimulera införandet av miljöledningssystem i små och medelstora företag inom myndighetens anslag. Resultaten bör följas upp av . bör ges i uppdrag att tillsammans med och fortsätta att arbeta med att stimulera miljöanpassad produktutveckling med 424 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 avseende på klimatpåverkan och energieffektivitet genom information och utbildning. Kommittén anser även att det är viktigt att hänsyn tas till energi och klimatpåverkan i samband med upphandling av ny utrustning till industrin. Därför föreslår kommittén att ges i uppdrag att sprida information om märkning och klassificering av energiförbrukning för motorer, pumpar, fläktar m.m. enligt arbete inom EU. Dessutom bör ges i uppdrag att i samråd med branschorganisationer och sprida information om system för energieffektiv upphandling (t.ex. ENEU- systemet). Enligt kommitténs bedömning är det önskvärt att öka spridningen av kunskap om olika verksamheters klimatpåverkan. För att göra detta för de större företagen bör ges i uppdrag att initiera ett samarbete med näringslivet som syftar till att uppgifter om företagens klimat- påverkan ingår i den miljöredovisning som finns i årsredovisningen. Kommittén anser även att det är viktigt att fortsatt forskning och utveckling fokuseras på att skapa förutsättningar för en minskning av utsläpp av växthusgaser och energiförbrukning inom olika typer av industrier. 13.3Åtgärder inom bebyggelse och service Nedanstående förslag är specifika för bebyggelse och service. Generella styrmedel som t.ex. skatter, flexibla mekanismer och behandlas i andra kapitel. bör få i uppdrag att utforma skärpta byggregler för De bör utformas med generellt krav på en högsta beräknad energiåtgång på 110 kWh/m2 som gäller fullt ut med en skärpning till högst 90 kWh/m2 . bör utreda när en ytterligare skärpning till 60 kWh/m2 kan träda i kraft. Kraven ska omfatta uppvärmning, varmvatten och fast hushållsel. bör även utarbeta metoder och regler för tillsyn och eventuella sanktioner. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 425 För att undvika att nya fastigheter byggs med uppvärmnings- system som enbart bygger på direktverkande el bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att skapa förutsättningar för alternativ uppvärmning från förnybara energikällor. bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att införa skärpta byggregler för om- och tillbyggnad i befintlig bebyggelse, för att de successivt ska bli mer energieffektiva. Kommittén anser att all offentlig förvaltning bör tillämpa de rekommendationer som utarbetas av delegationen för ekologisk offentlig upphandling (M1998:01). Information bör spridas hos kommun, landsting och stat om vikten av att ställa miljökrav vid upphandling. Statens utgifter uppskattas till . bör ges i uppdrag att utforma regler och program för eleffektiviserande åtgärder för hushålls- och driftel (energinormer, teknikupphandling, demonstrationsstöd, sprid- ningsaktiviteter, information, utbildning, tillämpad forskning och utveckling) samt genomföra programmet. Uppdraget bör i tillämpliga delar genomföras i samverkan med . Statens utgifter bedöms uppgå till . bör få i uppdrag att utforma produktkrav på nya fönster motsvarande max 1,3 W/m2, ° C. Information om produktkraven bör utarbetas och spridas. bör i samråd med ges i uppdrag att genom utbildning och information arbeta för att öka vindsisolering och fasadåtgärder i syfte att minska utsläppen av koldioxid och användningen av energi. Statens utgifter bedöms till . bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att minska kostnaderna för att ansluta ytterligare fastigheter till fjärrvärme. bör ges i uppdrag att utforma och bevilja stöd för demonstrationsprojekt för konvertering från olja och el till förädlade biobränslen i småhus, flerbostadshus och lokaler. Stödet bör kompletteras med en informationsinsats. Myndigheten bör följa upp resultatet. Statens utgifter bedöms till och vi föreslår ett program . 426 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 ges i uppdrag att utforma program med information och utbildning samt genomföra programmet för att åstadkomma energieffektivare drift av flerbostadshus och lokaler. Programmet ska omfatta både privata och offentliga byggnader. Statens utgifter beräknas till . ges i uppdrag att ta fram regler för att införa obligatorisk fördelningsmätning i oljevärmda fastigheter . Arbetet bör föregås av satsningar på demonstrationsprojekt under för att få ytterligare underlag. Statens utgifter för demonstrationsprojektet uppskattas till och ytterligare för att införa och informera om reglerna. bör få i uppdrag att genomföra en utredning för att granska hinder och incitament för såväl byggföretag och fastighetsägare som hyresgäster för att vidta åtgärder för att spara energi och minska utsläppen av växthusgaser. bör i samråd med få i uppdrag att utreda hur regler för obligatorisk pannkontroll ska utformas. Uppdraget bör samordnas med önskemål. (1987:10) bör ses över i syfte att bidra till att markanvändning och bebyggelse på ett bättre sätt tar hänsyn till den fysiska planeringens inverkan på bl.a. människors resmönster. bör i samverkan med ges i uppdrag att genomföra undersökningar och mätningar av bebyggelsens energianvändning, för att förbättra möjligheterna till att bedöma olika åtgärder. I sektorn ingår bostäder, fritidshus och användningen av lokaler, byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopp- och reningsverk, el- och vattenverk samt de areella näringarna jord- och skogsbruk. Sektorn utmärks av en inbyggd långsiktighet. Den fysiska planeringen kan påverka utsläppen långt in . Var bostäder och infrastruktur lokaliseras är därför av särskilt stort värde. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 427 13.3.1Nuvarande utsläpp av växthusgaser och energianvändning i sektorn Bebyggelse- och servicesektorn bidrar till klimatpåverkan främst genom utsläpp av koldioxid, metan och lustgas. Sektorn svarar för av utsläppen av växthusgaser totalt i . Utsläppen av växthusgaser från sektorn beror främst på förbränning av fossila bränslen för uppvärmning av lokaler och bostäder. Uppvärmningen av lokaler är en del av den totala energianvändningen i sektorn. Sektorns hela energianvändning är av landets totala energianvändning. Som framgår av Tabell 13.15 så har utsläppen av koldioxid inom sektorn minskat något 1998 jämfört med . Anledningen till denna minskning är att förbränningen av fossila bränslen minskar p.g.a. en övergång från olja till el och fjärrvärme för uppvärmningsändamål. Detta har lett till att fjärrvärme svarar för merparten av uppvärmningsbehovet i flerbostadshus och lokaler. Tabell 13.15 Koldioxid, metan och lustgasutsläpp från sektorn bostäder och service 1990, 1996-1998, miljoner ton koldioxidekvivalenter Källa: , 1999b Via kylskåp, frysar och klimatanläggningar inom sektorn sker utsläpp av andra växthusgaser HFC och FC. Eftersom åtgärder och statistik för dessa gaser inte finns redovisade inom sektorn behandlas de separat (se avsnitt 11.6.3). Energianvändningen i sektorn bebyggelse, service m.m. uppgick till , vilket motsvarade av totala energianvändning. av energianvändningen i sektorn 428 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 bebyggelse, service m.m. utgörs av användning i bostäder och lokaler. Energin används för uppvärmning av ytor och vatten samt drift av apparater. De areella näringarnas energianvändning motsvarar av sektorns totala användning, fritidshusen står för och övrig service svarar för av den totala energianvändningen. Som framgår av Figur 13.12 har den slutliga energianvändningen legat på en relativt nivå. Vi ser däremot stora variationer i användningen av olika energislag. Den mest markanta förändringen är minskningen av oljeprodukter och den ökade elanvändningen. Fjärrvärmeanvändningen har också kontinuerligt ökat . Figur 13.12 Slutlig energianvändning inom sektorn bebyggelse, service m.m. 1970-1998, TWh Biobränslen, torv mm Källa: , 1999a Stora delar av energianvändningen påverkas av temperaturförhållandena, vilket leder till att betydande variationer i energiefterfrågan mellan olika år kan uppstå. Den faktiska energianvändningen i sektorn bostäder, service m.m. var högre än . var emellertid ett mycket varmt år. Det var varmare än ett normaltempererat år, varför energianvändningen för uppvärmning var lägre än normalt. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 429 energianvändningen efter korrigering för temperaturskillnader visar att användningen var lägre än år 1990.2 Flera faktorer har motverkat en ökad energianvändning i sektorn. Några av dessa faktorer är olika typer av energibesparande åtgärder, som installation av värmepump, tilläggsisolering och fönsterbyten i gamla hus. Även övergången från olja till andra energislag har lett till att den totala energianvändningen minskat. En viss begränsning av energianvändningen ligger i en ökad användning av energieffektiva apparater. användes för uppvärmning och varmvatten. Den totala uppvärmningen inklusive varmvatten fördelas på: i småhus, i flerbostadshus och i lokaler. I småhus dominerar elvärme som värmekälla (). av småhusen har direktverkande elvärme och de övriga har vattenburen elvärme. Orsaken till elvärmens stora andel är att den är billig att installera och enkel att hantera. Elkombi (el kombinerat med ved och/eller olja) är ett annat vanligt uppvärmningssystem i småhus (). Hushåll med detta system är relativt flexibla, elvärmen kan lätt bytas ut mot andra bränslen t.ex. olja eller ved. av småhusen värms enbart med olja, med fjärrvärme och med ved.