sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — har i enlighet med regeringens förslag i prop. 1997/98:145 antagit riktlinjer för resurseffektivitet genom formuleringen: En effektivare och långsiktigt hållbar resursanvändning ska främjas. Dessa riktlinjer ligger till grund för vårt förslag till etappmål 9. Föreslagna delmål är utformade i enlighet med regeringens bedöm- ning i miljömålspropositionen. Gränsdragningen mellan miljöanknutna hälsofrågor och andra hälso- frågor är inte självklar. Vi har valt att behandla mål som kopplar till byggnadsanknutna hälsofrågor. Andra problem som kan uppkomma i bostäderna är ofrivillig exponering av tobaksrök och tillväxt av mikro- organismer i vattenledningssystemen till följa av för låg varmvatten- temperatur. har föreslagit ett delmål i syfte att begränsa ris- kerna med sjukdomsutbrott på grund av olämpligt utformade vatten- system. förelog i sin rapport att exponeringen för passiv rökning ska ha minskat så att cancerrisken halveras. Vi har valt att inte lägga några förslag till nationella etappmål för dessa frågor. bör behandla frågan om exponering av tobaksrök. bör ha ansvaret att informera om de lagar och övriga bestämmelser som finns för att minska riskerna med sjukdomsutbrott som kan ske genom olämplig utformning och hantering av vattensys- temen. God bebyggd miljö 567 Genomgång av problem som behöver rättas till, orsakerna till proble men och aktiviteter som behöver förändras. Bättre samspel mellan be- skador på byggnader. och utspridning av handel till strukturer, grönstruktur, kopplingen stad och land Staden ordnas så att den är försörjning med ökad energi- förberedd på mer miljö- användning och utsläpp som Brist på helhetssyn och byggelse och bebyggd mark centralt, regionalt och lokalt utplånas/skadas. inom planering, byggande och tioner och kalkylmetoder ger inte utrymme för hantering De social, kulturella De gröna områdena i den be- byggda miljön minskar och värdena hos grön- och splittras i konkurrens med och underhåll av gröna om- råden har prioriterats ned Brist på hänsyn och skeden av planering/ Utveckla helhetssyn, plane- modeller för grön- och Bibehållen och ökad trafik Brist på bullerhänsyn vid Bristande resurser/kompetens i kommunerna 568 God bebyggd miljö Problemen består dels av fukt- Väl uttorkade hus och bygg- och mögelskador (det skador på grund av läckor nadsmaterial samt en god som ofta kallas sjuka el.dyl., dels av felaktig bygg- hus eller SBS) innebär besvär i luftvägarna, ning eller felaktig uppvärm- ning och otillräcklig ventila- metoder att komma tillrätta torrhet i hud och Höga fukthalter i bygg- material medför emissioner av kemiska ämnen till inomhus- Byggande och drift och sköt- sel med otillräcklig hänsyn till och källor till luftförorening i För hög energianvändning i ningssystem med låg klimat- Ta bort hinder för Utbrytning av grusåsar ger material Ökad kunskap och bättre materialförsörjnings- planering 7,8,9 till skador på hälsa och kräver stora utrymmen. och miljö, ianspråk- åtgärder mot deponier som tagande av mark. riskerar läcka föroreningar. All fosfor ingår inte i Organiska restprodukter är Rening av slam samt förorenade alternativt att det åtgärder som förhindrar att fosfor är en ändlig resurs som är nöd- in i organiskt avfall. Varor och tjänster orsakar utsläpp av kemiska ämnen och minimerar inte behovet Ny design av varor och tjänster som minskar be- hovet av material och kemi- kalier och ökar möjlighe- terna till återvinning, åter- användning, recirkulation och energieffektivisering God bebyggd miljö 569 Dagens materialflöden är inte hållbara. Varor utformas ofta så att det blir svårt att återvinna material och återföra dessa i kretsloppet. Resul- tatet blir att stora mängder avfall deponeras istället för att tas om hand för återvinning. Deponier innebär intrång i naturmiljön och risk finns dessutom att de läcker föroreningar. Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare åtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av fattade beslut. Det är en framskrivning av utvecklingen med dagens regelsystem som bas (business as usual). Nollalternativet bygger också på bedömningar av effekter av dagens styrmedel. Förändringstakten i den fysiska miljön har varit hög . Den har ur ett resurshushållningsperspektiv, framför allt inneburit en omvandling av stadskärnorna, tillkomsten av bilberoende bostadsområden, utarmning av lokal service, etc. I regioner med eko- nomisk tillbakagång har de delar av den bebyggda miljön som inte längre brukas rivits eller förfallit. En situation med stark tillväxt och högt förändrings- och exploate- ringstryck kan även fortsättningsvis medföra en total omvandling av befintliga bebyggelse- och vägmiljöer, framför allt gäller detta byggbar mark i attraktiva lägen. Centrala delar som hamnområden, bangårdar, institutionsområden, äldre industriområden utgör en resurs för förtätning. Funktionsomvandlingen kan innebära att områdena hård- exploateras utan att deras kulturhistoriska potential tas tillvara. Vi ris- kerar att få nya miljöer uppförda med ett alltför kort tidsperspektiv där stora delar av den befintliga bebyggelsen rivs eller byggs om full- ständigt. De möjligheter till varsamhet och säkerställande av befintliga värden som finns i (1987:10) utnyttjas inte i tillräcklig omfattning trots att denna ambition finns uttalad i kommunernas översiktsplaner. Om utspridningen av handel fortsätter, bl.a. till följd av lokalisering av handelsetableringar för dagligvaror i lägen med hög biltillgänglighet kan följden bli utarmning av service i småtätorter, bostadsområden och stadscentrum p.g.a. för litet befolkningsunderlag. 570 God bebyggd miljö effektiv fjärrvärmeförsörjning av bebyggelsen försämras. Möjligheterna till utveckling av tät bebyggelse utnyttjas inte bl.a. beroende av dålig planberedskap för förtätningar med utnyttjande av centralt belägna områden i tätorterna vilket kunde bidra till ett resurs- och transport- snålare samhälle. Alltmer, särskilt centralt belägen, parkmark används för bebyggel- seändamål och trafikanläggningar. Vårt rika arv av parker och trädgår- dar hotas därmed. Förutom att de utgör gröna lungor i bebyggelsen och bidrar till såväl biologisk mångfald som rekreation och hälsa så står de för betydande kulturvärden. Utomhus kommer antalet personer utsatta för trafikbullernivåer över riktvärdena att öka från ca 1,6 miljoner till ca 1,8 miljoner år 2011 och till 2,0 miljoner år 2020. Effekten av utförda bulleråtgärder motverkas av ökade emissioner till följd bl.a. av trafikökning. Antal personer utsatta för så höga bullernivåer inomhus att särskilda åtgärder behöver utföras kommer att minska obetydligt och vara över 200 000 personer. Längs landets vägnät ökar bullret ca och ca . Samspelet mellan översiktliga planer och bygglovbeslut är svagt. De formellt goda möjligheterna som finns i att ta till vara kulturhistoriska och estetiska värden vid ändring av befintlig bebyggelse utnyttjas ej. Det långsiktiga perspektivet kommer till korta vid förändringar av den befintliga bebyggelsemiljön. Vid ändring, underhåll och förvaltning har bebyggelsens kulturhistoriska värden svårt att få genomslag. I orter med stark utvecklingspotential hotas många symbol- och karaktärsbyggnader som sjukhus, skolor och militära kaserner av den pågående strukturomvandlingen. I orter med ekonomisk tillbakagång och med små möjligheter till kontinuerligt underhåll riskerar stora delar av det byggda och anlagda kulturarvet att förödas. Våra städer och tätorter riskerar att banaliseras när från början särpräglade karaktärer försvinner och ersätts av mycket mer obestämda men ändå likriktade stadsutrymmen. Andelen bebyggelse äldre än , som enbart utgör av byggnadsbeståndet, riskerar att ytterligare minska. An- delen byggnader byggda beräknas vara . God bebyggd miljö 571 Problemet med inomhusmiljön är stort. Följande sifferuppgifter är tagna från (SOU 1996:124) betänkande. Flera av punkterna härrör från den s.k. ELIB-undersökningen som genomfördes –1991 och som redovisades 1992. ·400 000–500 000 personer upplever sig vara så besvärade av inom- husklimatet att de får symtom. ·25 000–30 000 barn är allergiska mot kvalster (som trivs i fuktiga miljöer). ·Den andel av astma och/eller nedre luftvägskatarr hos små barn som kan förklaras med faktorer i inomhusmiljön har uppskattats till 20– för föräldrarnas rökning; 6–för pälsdjur i hemmet och 12–för bristande ventilation i bostaden. ·400–900 lungcancerfall förorsakas av radon. I ca 70 000– 120 000 småhus och i 20 000–80 000 lägenheter ligger radonhalten över gränsvärdet. ·I ungefär hälften av lägenheterna i flerbostadshus, och i fyra av fem småhus uppfylls inte gällande ventilationskrav. Dessutom har av alla bostäder fuktskador som borde åtgärdas. Det finns exempel på energiåtgärder som försämrat inomhusmiljön. I gamla hus som bygger på självdrag måste man vara försiktig med tät- ningsåtgärder så att inte fukt och mögelproblem uppstår. Om man där- emot med hjälp av en frånluftsfläkt försöker styra luftväxlingen är det en fördel att täta huset väl och montera tilluftsdon där man vill ha in luften. Då kan man få ett kontrollerat luftflöde i hela lägenheten. Obligatorisk kontroll av ventilation i flerbostadshus, skolor och för- skolor har medfört en förbättring av ventilationen i dessa byggnader. Den återkommande funktionskontrollen gäller inte för en- och två- familjshus, men en förstagångsbesiktning ska göras1. Utan ytterligare insatser riktade mot det befintliga småhusbeståndet fortsätter sannolikt inomhusmiljöproblemen att vara på samma nivå som eller öka. Energianvändningen i sektorn bostäder, service m.m. uppgick till ca , vilket motsvarade en tredjedel av totala energianvändning. I service ingår byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopp- och reningsverk samt el- och vattenverk av 1 SFS 1991:1273. 572 God bebyggd miljö energianvändningen i sektorn utgörs av användning i bostäder och lokaler. Energin används för uppvärmning av ytor och vatten, hushållsel samt drift av apparater. De areella näringarnas energianvändning motsvarar av sektorns totala användning, fritidshusen står för 2–och övrig service för 6–av den totala energianvändningen. Det har skett en kraftig förskjutning av energibärare inom sektorn till följd av oljekriser, ökade energipriser, ändringar i energibeskattningen m.m. Övergång har skett från individuell eldning med eldningsolja till el och fjärrvärme. Beräkningarna av energianvändningen inom bostäder, service mm baseras bl.a. på antaganden om befolkningsutvecklingen, bostads- och lokalbeståndet, energipriser, investeringskostnader, teknisk utveckling samt privat- och offentlig konsumtion. Dessutom tas hänsyn till att det finns en viss tröghet när hushåll och företag ska anpassa sitt beteende till nya förutsättningar Till följd av antaganden om fortsatt låga energi- priser beräknar att takten för energieffektivi- seringen för uppvärmning blir låg –2010. Den spe- cifika nettoanvändningen av energi för uppvärmning, dvs. användningen av energi för uppvärmning i förhållande till bostads- eller lokalytan, väntas genom effektiviseringar minska för småhusen och för flerbostadshus och lokaler. bedömer att värmepumpar får en kraftigt ökad användning . En värmepump kan generera 2–3 gånger så mycket värme som används för drift av värmepumpen. Den är såle - des mycket resurseffektiv och bidrar till att andelen fossil energi kommer att minska inom sektorn. Andelen fossil energi beräknas minska från till . Hänsyn har då tagits till andelen fossila bränslen för produktion av fjärrvärme och elenergi i kraftverk. De beräknade energianvändningsnivån för nyproducerade fler- bostadshus utan värmeåtervinning är per kvadratmeter boyta ca 130 kWh varav 40 kWh el. Uppföljningar av verkliga utfall visar dock på högre åtgångstal, ca 155 kWh varav 40 kWh el.2 I nollalterna- tivet utan skärpning av byggreglerna har följande åtgångstal för köpt energi antagits för perioden : (kWh/m2) 2 Internt PM Stad för översyn av Nybyggnadsprogrammet, 1997. God bebyggd miljö 573 bedömer att av nybyggda småhus antas installera någon form av elvärme. En förklaring till att det instal- leras elvärme trots att de rörliga kostnaderna är förhållandevis höga för elvärme, är att installationskostnaderna är låga och att elvärme är ett relativt underhållsfritt uppvärmningssystem. beräk- nar att de nybyggda småhusen bidrar till att öka användningen av el- värme med . Totalt sett beräknas, utan ytterligare insatser riktade mot det befint- liga byggnadsbeståndet, energianvändningen i byggnadsbeståndet bli oförändrat fram . Det årliga uppvärmningsbehovet för bostä- der och lokaler beräknas minska med ca , inklusive nytillkomna byggnader, medan elanvändningen (hushålls- och driftsel) kommer att öka i samma omfattning. Frågor om biltrafikens och energianvändningens omfattning be- handlas i första hand under målen luft och Bara naturlig försurning samt under åtgärdsstrategierna i kap. 19. Vid oförändrad produktion kommer naturgruset ta slut i ett 40-tal kommuner. Sannolikt är situationen likartad för ännu fler kom- muner. Användningen av naturgrus har minskat med mer än hälften , från ca 1984 till ca 1998. En skatt på per ton naturgrus infördes . har gjort en utvärdering av skatten på naturgrus (rapport 5077). En slutsats i utvärderingen är att skatten har haft en dämpande effekt på leveranserna av naturgrus utan att öka de totala transportkostnaderna. Ett antal remissinstanser, bl.a. från branschen kritiserar denna slutsats. nya riktlinjer till följd av kan eventuellt påverka förbrukningen, liksom berörda sektorsmyndigheters pågående arbete. De flesta avfallsdeponier som tar hand om konsumtionsavfall ägs av kommuner eller kommunala bolag. Av den totala avfallsmängden är det som deponeras på privatägda upplag. Det finns ca 300 kommunala deponier i landet som tar emot avfall per anläggning och år. Vid 12 av dessa upplag deponeras avfall . 574 God bebyggd miljö SOU 2000:52 Förutom de kommunala deponierna finns i landet ca 120 deponier som enbart tar emot slam samt ett stort antal s.k. schaktmassetippar som tar emot schaktmassor och bygg- och rivningsavfall. Mer än hälften av de kommunala deponierna har system för upp- samling av lakvatten. Vid äldre anläggningar består uppsamlingssyste- met, i den mån det finns något, ofta enbart av en kringdränering i form av ett uppsamlingsdike, som främst tar upp ytavrinnande vatten. Vid nyare deponier är detta ersatt av eller kompletterat med dräneringar under det deponerade avfallet s.k. bottendränering. Flertalet upplag har däremot inte försetts med bottentätningar. Den dominerande behand- lingsformen har varit att leda över och behandla lakvattnet i avloppsreningsverk. Ett annat problem är utsläpp av klimatpåverkande metangas. Ett 80-tal kommunala deponier har mer eller mindre omfattande planer för avslutning av upplaget. Att avsätta medel för avslutning och efterbehandling är en relativt ny företeelse och de flesta kommunala deponier har börjat med detta . Det finns ca 300 industrideponier som tar emot pro- duktionsavfall . Allt avfall som deponeras från gruvindustrin sker i egna deponier, medan övrig industri deponerar i egna anläggningar. Industrideponierna ägs vanligen av samma företag inom vilket avfallet uppkommer och tillståndet för industriverksamheten omfattar oftast även deponin. Avfallet från industrin används till utfyllnad i mark och vatten inom industriområdet. Sluttäckning består ofta av enkla jordtäckningar eller asfaltytor varefter den utfyllda marken används till utbyggnader eller lagerytor. Industrideponierna har oftast inte någon behandling av lak- vatten. De branscher som genererar mest avfall i förutom gruv- industrin är, sågverk, massa- och papperstillverkning, livsmedelsindustri, järn- och stålindustri, verkstadsindustri och fragmenteringsanläggningar. Direktiv /31/EG om deponering av avfall kommer att vara genomfört i svensk lagstiftning vad avser högt ställda miljökrav. Nollalternativet innebär därmed att negativ miljöpåverkan från deponier kommer att minska kontinuerligt under det närmaste decenniet. genererades ca konsumtionsavfall varav deponerades. hade mängderna genererat konsumtionsavfall sjunkit till . Målsättningen är att av hushållsavfallet och av övrigt konsumtionsavfall ska deponeras. Figur 18.1 visar mängderna konsumtionsavfall 1994 och figur 18.2 hur det behandlades. God bebyggd miljö 575 Konsumtionsavfall – mängder, 1994. Slam från reningsverk 1,2 milj ton Bilskrotning 0,1milj ton Bygg- och rivningsavfall 1,2 milj ton 576 God bebyggd miljö Behandling av hushållsavfall. När det gäller produktionsavfall rör det sig om drygt genererat avfall varav kommer från gruvindustrin. , , av produktionsavfallet exklusive gruvavfall deponeras. Figur 18.3 visar hur produktionsavfall tas om hand. Omhändertagande av industriavfall (exkl. gruvavfall). Nollalternativet innebär att mängden deponerat konsumtionsavfall kommer att minska bl.a. på grund av de förordningar som har trätt i God bebyggd miljö 577 kraft rörande deponering av brännbart avfall och organiskt avfall. Även för produktionsavfall finns det goda möjligheter att minska mängden avfall som deponeras. utvärderingar visar att kvaliteten på slam från reningsverk har förbättrats och att flertalet kommunala reningsverk klarar de krav som LRF, VAV och gemensamt har satt upp. Med befintlig kravspecifikation bör det vara rimligt att anta att så gott som allt slam har en sådan kvalitet att det kan användas inom jordbruket . Nya rön har dock visat att det kan finnas andra skadliga metaller än de som mäts samt organiska miljögifter i slammet varför kravspecifikationen behöver utvidgas. Utnyttjandet av fosfor i organiska restprodukter i var . Sämst utnyttjat var livsmedelhandelns och hushållens avfall, av fosforn återanvändes. Därefter kom renings- verkens slam där av fosforn utnyttjades. hade utnyttjandet av fosfor i organiska restuprodukter ökat till . Utvecklingen när det gäller att återföra fosfor till odlings- marken är osäker. Om inte kvalitetssäkringen rörande upp- täckta föroreningar kan lösas, finns risk att stora mängder fosforrikt slam och avfall måste förbrännas då deponeringsförbudet träder 2005. Alternativet är att införa ytterligare ett steg för att rena fosforn i slam och avfall. Det finns ett antal grundläggande materiella funktioner som människan måste tillgodose både nu och . Några av de viktigaste är att kunna äta, ha någonstans att bo eller vistas, att kommunicera både genom fysisk förflyttning eller elektroniskt, att hålla rent och snyggt, att klä sig och att ha nödvändig utrustning för arbete och fritid. Kän- netecknande för konsumtionen är att mängden varor som konsumeras har ökat som den enskilda varan eller tjänsten ofta har blivit energisnålare och även ibland materialsnålare sett i ett livscykelperspektiv. Det finns stora potentialer för att gå vidare med att skapa material- och energisnåla livscykler för varor och tjänster. I nollalternativet finns dock risken att många företag saknar incitament för att göra detta om inte efterfrågan finns på marknaden. Det kan också finnas en risk att 578 God bebyggd miljö ökad konsumtion äter upp resursminskningarna per vara eller tjänst räknat. 18.5.2Hur hanteras problemen ? Frågor om samhällsplanering och byggande regleras i första hand av . anger bl.a. krav på kultur- historisk hänsyn vid bebyggelse. I det avseendet har även lagen (1998:950) om kulturminnen m.m. stor betydelse. När det gäller bygg- nader som sådana finns en särskild lag (1994:847) och en till den kopplad förordning (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk, m.m. Dessa författningar innehåller bestämmelser bl.a. om krav på byggprodukter. har föreskriftsrätt bl.a. om energihus- hållning och värmeisolering. En detaljplan enligt kan innehålla bestämmelser som motsvarar miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. . I övrigt när det gäller störningar men även vad avser resursfrågor är det viktigaste lagkomplexet. I balken finns bestämmelser bl.a. om hushållning med naturresurser, om hälsoskydd, skydd för vattentäkter, störningar från miljöfarlig verksamhet (t.ex. störningar från trafik), täktverksamhet, kemikaliehantering, förorenade områden samt om avfall och producentansvar. Kommunerna har i flera avseenden föreskriftsrätt vad gäller hälso- skyddsfrågor enligt 9 kap. och enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Exempel på detta är föreskrifter om tomgångskörning med motordrivna fordon, spridande av naturlig gödsel, slam och annan orenlighet inom eller intill detalj- planelagt område, tillfälligt förbud mot småskalig eldning med vissa fasta bränslen. Även enligt trafikförordningen (1998:1276) har kommunerna, och i vissa fall länsstyrelserna, ett omfattande bemyndigande att meddela föreskrifter i frågor som har relevans för detta miljökvalitets- mål. Till exempel kan kommunerna föreskriva om s.k. miljözoner där endast vissa slags fordon får köra. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som ger vägledning för beslut om hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras. Som underlag kan det finnas kommunala eller regionala natur- och kultur- miljövårdsprogram. En tidigare studie av översiktsplaner ( God bebyggd miljö 579 1992) visade att många kommuner inte integrerat slutsatserna av dessa program i översiktsplanen. Enligt plan och bygglagen skall planläggning, med beaktande av natur- och kulturvärden, främja en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. antog propositionen Framtidsformer – Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Där understryks bl.a. att staten, landstingen och kommu- nerna bör vara ett föredöme i dessa frågor och gå före i sitt byggande och sin förvaltning av egna fastigheter. I en del kommuner pågår arbete med att ta fram handlingsplaner för hur kulturhistoriska och estetiska värden ska tas tillvara. Beslut om verksamheter som kan antas ha betydande miljöpåverkan hanteras enligt . I väglagen och lagen om byggande av järnväg finns grundläggande krav på estetisk och kultur- historisk hänsyn. Det nya EG-direktivet om strategiska miljöbedöm- ningar avses medföra att miljöfrågorna i hela sin bredd kan komma in tidigt i planeringsprocessen. En integration av miljöfrågorna på den strategiska nivån kan ge stora vinster för miljön. Miljökonsekvens- beskrivningar som beslutsunderlag har för funnits och för övriga verksamheter . Utvärderingar som bl.a. har gjort visar dock att det återstår en del ut- vecklingsarbete innan miljöaspekterna kan påverka projekten i veder- börlig omfattning. Ekonomiska styrmedel för att främja ett tillvaratagande av kultur- historiska värden finns i form av bidrag som hanterar. Kommunerna saknar möjlighet att ge motsvarande stöd. Fastighetsäga- ren kan dock begära ekonomisk kompensation om en skyddsbestäm- melse i plan medför inskränkningar i användandet av en fastighet. Målet att nå riktvärdena för trafikbuller uppfylls i de flesta fall för nybyggnad och väsentlig ombyggnad, åtminstone utanför tätortsmiljöer. I tätorter löses ofta bullerfrågan med tyst sida och lägenhetsplanering. Övriga åtgärder mot trafikbuller handlar främst om skyddsåtgärder för de mest exponerade. Trafikverkens pågående åtgärdsprogram (etapp 1) omfattar fastigheter exponerade för vägtrafikbuller motsvarande ekvivalentnivå utomhus, tågtrafikbuller motsvarande maximalnivå inomhus samt flygbuller utomhus motsvarande FBN och maximala flygbullernivåer motsvarande 80–vid olika störningsfrekvenser. är avsatta för bidrag till hälftenfinansering av kommunala miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder 580 God bebyggd miljö Bidraget har främst utnyttjats för trafiksäkerhetsåtgärder. har utarbetat underlag till en väg- ledande handbok kring bullerfrågor i planläggning och byggande för tillämpning av riktvärden för buller från väg- och järnvägstrafik, flyg och skjutfält vid planering och byggande enligt . Teknikutvecklingen bidrar till minskat buller från källan.