sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — En regional vattenplanering för hela avrinningsområden ger möjlig- heter att arbeta förebyggande, vilket långsiktigt ger betydligt lägre kostnader än om man måste restaurera skadade vattentäkter. Åtgärderna handlar om att upprätta vattenförsörjningsplaner och att inrätta vattenskyddsområden med skyddsbestämmelser. Det kan också finnas anledning att göra en översyn av redan beslutade områden och skyddsbestämmelser. För olika samhällssektorer, i första hand jordbru- ket, kan kostnader därutöver uppstå för anpassning till skyddsbestäm- melser (t.ex. vad gäller restriktioner för användning av bekämpnings- medel). Intrångsersättning enligt 31 kap. kan dock göra att en del av dessa kostnader får bäras av kommunerna. Ansvariga för genomförandet är i första hand kommuner och läns- styrelser. Bl.a. jordbrukssektorn påverkas av skyddsbestämmelserna och har ett stort ansvar för att verksamheten bedrivs så att skador på vattentäkterna inte uppstår. Av bl.a. transportsektorn krävs särskild Levande sjöar och vattendrag 413 hänsyn inom vattenskyddsområden eller andra områden som har bety- delse för vattenförsörjningen. Förorenade områden behöver saneras i känsliga områden (se Giftfri miljö). Kommunerna har ansvar för att avfallsdeponier anläggs och sköts på sådant sätt att inte läckage av gifter sker till yt- eller grundvatten (se vidare God bebyggd miljö). sker utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur på sådant sätt att den biologiska och genetiska mångfalden inte påverkas negativt. Målet innefattar utsättning både i sjöar och vattendrag och i havet. I de fall utsättning sker i havet gäller det dock oftast kompensationsutsättning av vandrande fiskarter som inte längre naturligt kan reproducera sig på grund av vandringshinder i vattendragen. I målet innefattas också rymning av främmande arter och stammar från vattenbruk. Fis- keriverket kommer att fastställa en strategi och därefter ta fram regler för utsättning av främmande arter och stammar. Strategin bör grundas på försiktighetsprincipen. För att kompensera för de hinder vattenkraftsutbyggnaden utgör för lax att vandra upp i vattendragen sker en omfattande utsättning av laxsmolt (enligt vattendom). I är av laxarna odlade och utsatta. Det sker också en omfattande stödutsättning av ål i . I och sker utsättning av lax. I många näringsfattiga och ofta tidigare rotenonbehandlade insjöar finns inplan- terad ädelfisk. Inplantering av främmande arter är inte förenligt med strävan att sjöar ska ha ett så nära naturligt miljötillstånd som möjligt. I sjöar som redan förlorat de naturliga fiskarterna genom tidigare rotenonbehandling kan ändå fortsatt inplantering av ädelfisk vara ett alternativ för att tillgodose ett sportfiskeintresse. Inga ytterligare sjöar bör dock komma ifråga för denna verksamhet. I naturligt fisktomma sjöar bör utsättning inte ske. Upprepad utsättning av stora mängder odlad fisk kan leda till för- ändring av de lokalt anpassade populationerna av vild fisk. Det finns dessutom alltid en risk för spridning av sjukdomar och parasiter i sam- band med utsättning av fisk. Utsättning av signalkräfta utgör ett hot mot kvarvarande populationer av flodkräfta. Vid utsättningar av fisk måste hänsyn tas till vattnets skyddsvärde. För att bevara den genetiska mångfalden bör företrädesvis lokala stammar användas. Ett program för analys av den genetiska variationen och för ekologiska konsekvenser behövs för att klarlägga effekterna av utsättningar. Utsättning av genmodifierad fisk förekommer inte i . Vi bedömer sådan utsättning vara så riskabel att den inte bör äga rum. 414 Levande sjöar och vattendrag Åtgärderna handlar framförallt om att tillämpa policy och regler för utsättningar. Dessutom behövs för beslut om utsättning ett bättre underlag om skyddsvärden i olika vattensystem (se etappmål 1 i detta avsnitt samt motsvarande etappmål under Hav i balans). Förutom myndighetsarbete (prövning och tillsyn) bedöms kostnaderna för att nå målet vara små. Ansvariga myndigheter är och länsstyrelserna samt fiskevattenägare, yrkesfiskare, vattenbrukare och fritidsfiskare. har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fiskstammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Målet syftar till att värna om den biologiska mångfalden och särskilt de arter som är så sällsynta och tillbakaträngda att de inte kan åter- hämta sig på egen hand även om miljön förbättras. Med hotade arter avses främst de arter som i rödlistan anges som akut eller starkt hotade. arbetar och med åtgärdsprogram för tio arter knutna till sjöar och vattendrag (främst fiskarter). Med ledning av underlag från Artdatabanken bedömer vi att mellan 2 och 10 hotade arter knutna till sjöar och vattendrag behöver särskilda insatser (i konsekvensanalysen har vi utgått från medianvärdet, 6 arter). Särskild hänsyn bör tas till arter i EU:s fågel- och habitatdirektiv som förekommer i denna miljö. Målet innebär inte enbart att program ska finnas utan också att de ska initieras och genomföras. I vilken utsträckning åtgärdsprogram behövs beror på hur fram- gångsrika de åtgärder är som beskrivs under övriga delmål. Merparten av den biologiska mångfalden måste säkras genom hänsynstagande från olika samhällsverksamheter, samt genom områdes-/biotopskydd. Endast i fråga om arter vilka ej kan förmodas överleva utan speciella åtgärder, och som kan befaras försvinna bör åtgärds- program utarbetas. Särskilda åtgärder krävs också för att bevara vilda stammar av vissa fiskarter som varit föremål för odling och utsättning. Det gäller särskild vilda stammar av lax. Ansvariga för genomförandet är , , Artdatabanken, länsstyrelser och kommuner. Det behövs också med- verkan från markägare, fiskevattenägare, ideella organisationer m.fl. Levande sjöar och vattendrag 415 12.6.2Beskrivning av ambitionsnivåer med konsekvenser I utredningen har tre olika ambitionsnivåer, låg, medel och hög, prövats. I tabell 12.2 beskrivs nivåerna samt skillnader i miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser mellan nivåerna. Beskrivning av tre ambitionsnivåer för Levande sjöar och vattendrag med jämförande konsekvensbedömning. ambitionsnivå anges med fetstil för varje etappmål. [endast en nivå] 416 Levande sjöar och vattendrag innan de blir skyddade. för skador och goda Hotade arter/stammar råden inom en genera- kan slås ut, liksom mycket goda förut - arter i vattendrag som sättningar för att slut- Risken för skador på inom en generation. Risken för skador på risken för skador på Offentlig utgift ca 70 Offentlig utgift ca 80 Offentlig utgift ca 100 Mkr/år. Mkr/år. Mkr/år. sning som kan kvan- tifieras uppgår till ca till ca /år. till ca /år. ning inom transport - ligare här ej kvanti- kan beröra jord- och kan beröra jord- och ring av vattendrag. tids- och resursbrist. Levande sjöar och vattendrag 417 ter på rekrea-tion, tion, friluftsliv och friluftsliv och fiske. Fördelning av åtgärdskostnader för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag uppdelat på offentliga utgifter och kost- nader för sektorernas anpassning. Vi har prövat de alternativa ambitionsnivåerna enligt ovan och funnit angivna nivåer vara de rimligaste ( blandning mellan alternativ låg och medel). Här redovisas vår bedömning av konsekvenserna av föreslagen nivå. Med etappmål 1 och 2 tas betydande steg mot ett långsiktigt skydd av sötvattenmiljöer med höga natur- och kulturvärden. Målet på lång sikt är 418 Levande sjöar och vattendrag att samtliga dessa miljöer ska vara skyddade, vilket bör ge ett tillräckligt skydd för den biologiska mångfalden i och omkring sjöar och vattendrag och de kulturvärden som är knutna hit. För att bevara den biologiska mångfalden krävs också att etappmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter genomförs. Till halvtid 2010 kommer hälften av de skyddsvärda miljöerna att vara skyddade och en fjärdedel av de skyddsvärda vatten- drag som behöver restaureras vara åtgärdade. Eftersom en hel del initialt inventerings- och planeringsarbete måste göras är det rimligt att en något större andel av genomförandet sker efter 2010. Det gäller främst restaurering av vattendrag, där förordat den lägre ambitionsnivån. Det finns dock alltid en risk med att skjuta upp åtgärder. Arter och miljöer kan gå förlorade innan skydds- eller restaureringsåtgärder kommit till stånd. Vi bedömer därför att det inte är möjligt att välja en långsammare takt i genomförandet än vad vi föreslår. För att skydda vilda stammar av bl.a. lax är ett snabbt genomförande av etappmål 4 och 5 nödvändigt, dvs. målen måste nås till 2005. Utsättning av fisk som sker utan att den biologiska och genetiska mångfalden påverkas negativt har många positiva effekter. Förstärkningsutsättning av hänsynskrävande eller hotade arter (och stammar) kan bidra till dessa arters fortlevnad. Upprättandet av vattenförsörjningsplaner med skyddsområden för alla större ytvattentäkter till 2010 enligt etappmål 3 bör garantera framtida generationer tillräckligt med dricksvatten av god kvalitet. överensstämmer med tidsplanen för EU:s kommande ramdirektiv för vatten (åtgärdsprogram ska finnas till 2010). Den samhällsekonomiska nyttan av att etappmålen genomförs är stor. En långsiktigt säkerställd vattenförsörjning är en grundläggande funktion i ett modernt samhälle vars värde inte får underskattas. En bevarad mångfald av fiskarter och -stammar behövs för att säkerställa en lång- siktig produktion av fisk, och därmed i förlängningen kommande gene- rationers möjlighet att fiska. Restaurering av vattendrag ger förutsätt- ningar för fiske i en större andel av vattendragen, vilket har stort värde för den stora andel av befolkningen som är fritidsfiskare. Insatserna för att vårda vattenanknutna kulturmiljöer kommer att gynna kulturturism. Nyttan av bevarad biologisk mångfald och ett natur- och kulturlandskap är stor och kan svårligen kvantifieras. Med forskning och teknikutveckling bör inskränkningarna i pågående verksamheter bli begränsade. Energisektorn kan påverkas av restaureringsåtgärder i utbyggda vattendrag, men en rimlig ambition bör vara att med ny och effektivare teknik upprätthålla energiproduktionen. Levande sjöar och vattendrag 419 Ombyggnader av vägtrummor påverkar transportsektorn. Likaså kan jord- och skogsbrukssektorn påverkas i viss utsträckning. Det kan bl.a. gälla skyddszoner med restriktioner för markanvändning kring sjöar och vattendrag och samt restriktioner för byggande av skogsbilvägar. De offentliga utgifterna har beräknats till ca /år. Kvantifierbara kostnader för sektorernas anpassning uppgår till ca /år. Restriktioner med anledning av skyddsområden för vattentäkter kan ge kostnader för skogs- och jordbruket, särskilt om krav ställs som innebär att pågående markanvändning avsevärt försvå- ras. Under Grundvatten av god kvalitet (etappmål 3) redovisas en del av dessa kostnader. Skyddsbestämmelsernas krav vad gäller bekämp- ningsmedel och läckage av näringsämnen inom skyddsområden måste dock på lång sikt i hög grad gälla generellt för att nå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning och Grundvatten av god kvalitet. Vård av kulturhistoriska anläggningar är beroende av att tillräckliga medel avsätts. Det går dock ej att säga vilka summor det handlar om. De högre ambitionsnivåer som prövats i utredningen har inte bedömts vara realistiska att genomföra. För ekonomiska beräkningar hänvisas till bilaga V. Generellt gynnas friluftsliv, fiske och rekreation av en god närmiljö. Natur- och kulturupplevelser kommer fortsatt att kunna erbjudas längs våra sjöar och vattendrag. Genomförandet, särskilt restaurering av vattendrag, kan ge något ökad sysselsättning. Utsättningar av fisk och kräftdjur av fiskevårdsskäl, som sker utan att den biologiska eller gene- tiska mångfalden skadas, är positivt för yrkes- och fritidsfiskare. 12.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Vi bedömer att den valda nivån i huvudsak ger förutsättningar för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås inom en generation. Genom bristande kunskapsunderlag om skydds- och restaureringsbehovet råder dock en viss osäkerhet om vad som exakt måste göras. Etappmålens nivåer kan behöva omprövas vid kommande revideringar. Vid revidering bör hän- syn tas till behovet av restaurering av de för energiändamål utbyggda vattendragen. Genom etappmålet om att vattenförsörjningsplaner ska finnas till 2010 ges goda förutsättningar för ett samordnat genomförande av EU:s kommande ramdirektiv för vatten. Vi bedömer att vinsterna med att inrätta skyddsområden med skyddsbestämmelser för alla ytvattentäkter, dvs. att långsiktigt säkra vattenförsörjningen, är större än 420 Levande sjöar och vattendrag de samhällsekonomiska kostnader som kan uppstå inom bland annat jord- och skogsbrukssektorerna. bör de insatser som ovan beskrivs under etappmålen vara tillräckliga. kan i mindre utsträckning förvaltnings- och skötselkostnader finnas för skyddade områden enligt etappmål 1. För att nå miljökvalitetsmålet inom en generation kommer efter hand nya etappmål behöva ställas upp som bl.a. slutför skydds- och restaure- ringsarbetet enligt etappmål 1 och 2. I restaureringsarbetet bör man efter 2010, med förbättrat kunskapsunderlag, prioritera de större utbyggda vattendragen och älvarna. Vi bedömer att befintlig lagstiftning, främst och fiskerilag- stiftningen, i stort sett är tillräcklig för att genomföra målen (se dock kap. 19 vad gäller generella förändringar av ). Efterhand som större erfarenhet har vunnits beträffande tillämpning av nya styrformer, bl.a. vad gäller miljökvalitetsnormer kan vissa kompletteringar av föreskrifter visa sig behövas. Bland annat bör Fis- keriverket komplettera med regler för utsättning. Riksintressen enligt 3 och 4 kap. har en styrande funktion i samband med planering och i prövningsärenden. I genomförda översyn av riksintressena för naturvård ingick inte sjöar och vattendrag på grund av avsaknad av ett nationellt bedömningsunderlag. Det är angeläget att en översyn görs av riks- intressena för naturvården, kulturmiljövården, friluftslivet och fisket. Vi föreslår därutöver att förutsättningar utreds för att kompletteras med regler för att ange områden viktiga för vatten- försörjning som riksintressen (se vidare kap. 19). Som riksintressen kan ej heller hela avrinningsområden med både mark och vatten anges. Också i denna fråga kan en översyn av regler behövas. Det är viktigt att ett omprövningsförfarande av vattendomar kommer till stånd och detta är något som bl.a. underströks i miljöbalkspro- positionen. Det finns därför skäl för att den kommitté som har till uppgift att följa upp tillämpningen av särskilt analyserar omprövningsförfarandet och i förekommande fall lämnar förslag till hur Levande sjöar och vattendrag 421 sådana förfaranden kan underlättas. Den kommittén bör även se över hur inrättandet av vattenskyddsområden genomförs i praktiken och huruvida reglerna om intrångsersättning i praktiken förhindrar att ange- lägna skyddsföreskrifter kommer till stånd. Liksom inom andra områden spelar tillsynen, inte minst tillsyns- organisationens resurser, en viktig roll för genomförandet av målen. Länsstyrelser och kommuner bör därför lägga särskild vikt vid till- synsarbetet. EU:s kommande ramdirektiv för vatten förutsätts att få stor betydelse, bl.a. genom en avrinningsområdesvis administration. Det ger bl.a. för- utsättningar för ett diversifierat brukande som innebär att många öns- kemål om vattenanvändning kan tillgodoses . Bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) i och det plane- rade EG-direktivet om strategiska miljöbedömningar (SMB) är också av intresse i sammanhanget. Information och rådgivning kan behövas för förhindra att utsättning och förflyttning av kräftor, fiskarter och -stammar sker på ett olämpligt sätt. Information och rådgivning behövs också för att förbättra naturvårds- hänsynen inom pågående markanvändning såsom jord- och skogsbruk. Fiskevattenägare och fiskare behöver utbildning för att kunna delta i den regionala och lokala förvaltningen av fiskeresurserna. Ett utvecklat sektorsansvar är nödvändigt för att hitta former för att värna om kulturarvet. Delegationen för industrisamhällets kulturarv bör få i uppgift att närmare studera olika finansieringsformer (se vidare kap. 19, hushållningsstrategin). Det behövs ökad kunskap, och därmed forskning, om sjöars och vattendrags biologiska mångfald, särskilt vad gäller lägre organismer. De påbörjade forskningsprojekten om teknik och miljö för vattenkraften behöver fullföljas. 422 Levande sjöar och vattendrag 12.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljö- arbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer som mark- ägare, vattenvårdsförbund, fiskevårdsföreningar m.fl. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Behovet av och förutsättningarna att genomföra åtgärder för att genomföra miljökvalitetsmålet varierar mellan olika delar av landet. Enligt och målrapporter behövs utvecklad kunskap om natur- och kulturmiljövärden i sjöar och vattendrag. Sådant underlag behövs också för att kunna tillgodose dessa värden bl.a. vid överväganden om mark- och vattenanvändning. Åtgärdsförslagen ovan omfattar flera åtgärder från centrala myndig- heter i samarbete med länsstyrelser och kommuner. Skydd av natur- och kulturvärden i sjöar och vattendrag, restaurering av vattensystem samt utveckling av regler och åtgärdsprogram för skydd av biologisk och genetisk mångfald och hotade arter (etappmål 1, 2, 4 och 5) är i vissa fall åtgärder som kan genomföras av länsstyrelser och kommuner. I andra fall bör åtgärderna genomföras av ansvariga sektorer på regional och lokal nivå. Beträffande etappmål 3 se Grundvatten av god kvalitet. Länsstyrelserna bör utveckla kunskaps- och planeringsunderlag för konkreta åtgärder vad gäller skydd och bevarande i sjöar och vatten- drag, bl.a. 1.förteckningar över biotoper och arter som är särskilt skyddsvärda i ett regionalt perspektiv samt förslag på åtgärder för att långsiktigt säkra en gynnsam bevarandestatus för dessa, 2.tillämpa strategier för urval av sjöar och vattendrag med höga beva- randevärden samt för hur dessa värden långsiktigt skall säkras, 3.inventering och avgränsning av skyddsvärda objekt. Kommunerna kan i sin översiktsplanering bygga upp ett samlat kun- skapsunderlag om mark och vatten som ger vägledning för hantering av frågor som berör natur- och kulturmiljövärden i sjöar och vattendrag. Vattenfrågorna bör lyftas fram tydligare och behandlas på ett samlat Levande sjöar och vattendrag 423 sätt i den kommunala planeringen. Länsstyrelserna behöver underlag i ärenden som berör natur- och kulturmiljövärden i sjöar och vattendrag. Det gäller bl.a. beslut om skydd av områden enligt och om tillstånd till exploateringsåtgärder. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länssty- relser och kommuner, och program och andra kunskaps- och plane- ringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktö- rers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Formerna för ett regionalt och lokalt arbete med fiske- och fiske- vårdsfrågor behöver utvecklas. I det arbetet bör länsstyrelser, kommu- ner, vattenvårdsförbund, fiskevattenägare, yrkes- och fritidsfiskare m.fl. delta. Fiskefrågorna bör i ett sådant arbete integreras med andra åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten, t.ex. med avseende på över- gödning och försurning. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 12.3 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Levande Sjöar och vattendrag med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. För alla delmål utom precisering b om kultur- och naturmiljöer och etappmål 4 om främmande arter finns goda möjligheter att via före- slagna indikatorer på ett acceptabelt sätt följa upp om delmålet uppnås. Indikatorerna 99 om skydd och 101 om restaurering behöver ut- vecklas för att på ett acceptabelt sätt kunna följa upp precisering b) om 424 Levande sjöar och vattendrag bevarande av kultur- och naturmiljöer. Ett sätt att mäta måluppfyllelse för kulturmiljön är att analysera till vilken grad fastlagda åtgärdsprogram genomförts. För etappmål 4 om främmande arter och genmodifierade organismer är det osäkert om det är möjligt att ta fram indikatorer för att kunna följa upp etappmålet. Kanske uppföljningen bäst bör ske på annat sätt än via indikatorer. Tolv av fjorton indikatorer under Levande sjöar och vattendrag finns med i uppföljningssystem för miljökvalitetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i denna rapport. Övriga tre indikatorer, nummer 100 och 101 behövs för att kunna följa upp etappmål 1 om skydd och etappmål 2 om restaurering på ett fullgott sätt. Bägge är till för att mäta resultat av vidtagna åtgärder för att nå delmålen. Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag med tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) Areal vegetabilisk och mängd animalisk produktion inom jordbru- ket fördelat på typ av gröda respektive djurslag (D). Indikatorn finns även i kap 6, 11, 14, 16. Energianvändning per person, per BNP och sektor uppdelat på bild av vattenkraftens andel energislag (D). finns även i kap. 5, 6, 9, 13, Påverkan (P) Nedfall av försurande ämnen och överskridande av kritiska tionellt avtal påskrivet av belastning i skogsmark och sjöar (P). även i kap. 6, 11, 15, 17. Levande sjöar och vattendrag 425 Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Belastning av näringsämnen på sjöar och vattendrag uppdelat på sektorer (P). lysande jordbruk och kom- Andel och areal markyta som är påverkade av vattenreglering (P). som markavvattnas ingår. Indikatorn finns även i kap. Status (S) Antal övergödda sjöar klassade Data från sjöar ej ningsgrunder (S). nog för att bedöma tillstånd i torn finns även i kap. 7. Antal och areal av försurade sjöar och längd av vattendrag att ta fram data för vatten- (S). Indikatorn finns även i Inverkan (I) Relation mellan olika fiskarter vid provfiske samt total mängd fisk vid provfiske (I). Indikatorn finns även i kap. 6, 7, 14, 17. Respons (R) miljöstöd för att begränsa närings- läckage (R). även i kap. 7. Antal skyddade sjöar och Pa, Pb, Pc, Pe, vattendrag och anslutande miljöer E1, E3, E5 fördelat på skyddsform, och typ av biotop och kulturmiljö (R). 426 Levande sjöar och vattendrag Antal och areal kalkade sjöar R, Pd, E2 och vattendragssträcka, samt heter att beräkna kalkad kostnader (R). Indikatorn finns även i kap. 6. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Pc, Pe, E1, E5