sou · GOB3119d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Om arbetstagaren inte ensam tillagts rätten att avgöra vilka belopp han vill spara, skulle han kunna drabbas av ofördelaktiga skattekonsekvenser. 58 a kap. 4 § Stadgandet innebär att den som till någon del uppbär ålderspension inte längre får teckna ny kompetenssparförsäkring. Det föreligger dock inget hinder att delta i kompetensutvecklingsåtgärder bekos- tade av ett tidigare sparande. Alternativt kan spararen föra över försäkringen till pensionsförsäkring utan kostnad. Detta framgår 13 §. 58 a kap. 5 § Stadgandet i paragrafen är infört efter förebild i 58 kap. 4 § och säkerställer att den befrielse från inkomstskatt på kapitalinkomster som beviljats för sparandet motsvaras av avkastningsskatt hos för- säkringsbolaget. 58 a kap. 6 § Reglerna har sin förebild i 58 kap. 6 §. De innebär att utbetalning kan ske till samma personkrets som avseende pensionsförsäkring. Kompetenssparandet har införts för att tillgodose kompetensspara- rens behov av kompetensutveckling. När kompetensspararen upp- bär ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension, har regler införts som innebär att det sparade kapitalet kan överfö- ras till pensionssparande. Det finns därför ingen anledning att behandla kompetenssparandet på annat sätt än pensionssparandet i detta avseende. 58 a kap. 7 § Skälen för stadgandet framgår av kommentaren till 4 § ovan. 58 a kap. 8 § Stadgandet innebär att kompetenssparmedlen inte kan tillfalla kollektivet, utan måste utbetalas till försäkringstagarens dödsbo, om inget förmånstagarförordnande utställts. 58 a kap 9 § Paragrafens första stycke innehåller begränsningar i rätten att fort- sätta en annans kompetenssparförsäkring. Kompetenssparandet är avsett för kompetensspararens egen kompetensutveckling. Andra stycket innehåller begränsningar av vilken personkrets ett förmånstagarförordnande kan riktas till. Skälen till begränsningarna har berörts i kommentaren till 6 §. 58 a kap. 10 § Paragrafen innehåller begränsningar i försäkringsavtalets utform- ning. Den har utformats efter förebild i 58 kap. 16 §. 58 kap. 11 § Paragrafens stadgande om lägsta minimigräns som får sättas upp för premien har tillkommit för att inte utesluta dem som har ett lågt sparutrymme från kompetenssparandet. Det föreligger inga hinder för försäkringsgivaren att acceptera lägre belopp. 58 a kap. 12 § I paragrafen regleras under vilka förutsättningar försäkringen får överlåtas. Kompetenssparandet är avsett för spararens personliga kompetensutveckling. Det finns inget lagligt hinder att ta ut med- len för annat ändamål än för kompetensutveckling, men om det sker får spararen betala en uttagsavgift. Det har inte bedömts att det sparade beloppet, som kan uppgå till icke oväsent- liga belopp, från spararens borgenärer eller från bodelning. 58 a kap. 13 § Syftet med kompetenssparandet är att bereda spararen eller försäk- ringstagaren möjligheter att utveckla sin kompetens. Genom para- grafen stipuleras hur resterande kompetenssparmedel skall behandlas när spararen upphör med sitt yrkesverksamma liv. En möjlighet har införts för den som uppbär ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension att utan skattekonsekvenser föra över sitt sparande till pensionssparande. Det föreligger inga hinder för kompetensspararen att i stället välja att utnyttja medlen för kompetenssparande. 58 a kap 14 § Paragrafen innehåller regler om avskattning i vissa speciella fall när försäkringen på ett icke avsett sätt upphör att vara kompetens- sparförsäkring utan att medlen utbetalas. Regeln har sin förebild i 58 kap. 19 §. 58 a kap. 16 § Reglerna om kompetenssparkonto återfinns framförallt i lagen (0000:000) om individuellt kompetenssparande. Förevarande para- graf hänvisar också till den lagen för definitioner av begrepp som rör kompetenssparkonton. 58 a kap. 17 § Paragrafen innehåller motsvarande regler för kompetenssparinstitut som i 5 § införts för försäkringsbolag avseende kompetenssparförsäkringar. 58 a kap. 18 § Lagrummet har utformats efter förebild i 58 kap. 30 §. Förbud mot villkor att rätten enligt kompetenssparavtalet får pantsättas eller belånas har införts i 3 kap. 2 § lagen (0000:000) om individuellt pensionssparande. 58 a kap. 19 § Paragrafen innehåller regler om avskattning i vissa fall av kompe- tenssparkonto. Reglerna har sin förebild i 58 kap 33 §. 59 a kap. 1 § I kapitlet finns närmare bestämmelser om avdrag för inbetalningar till kompetenssparförsäkringar och till kompetenssparkonton. Att avdraget medges som allmänt avdrag framgår av 62 kap. 8 a §. 59 a kap. 2§ Avdrag medges endast för inbetalningar till den skattskyldiges eget kompetenssparande. Det föreligger dock inget krav på att det rent faktiskt är den skattskyldige som verkställer inbetalningen. Det är tvärtom möjligt att den skattskyldige och dennes arbetsgivare kommer överens om att en del av lönen skall betalas till den skatt- skyldiges kompetenssparande i stället för direkt till den skattskyl- dige. Sådan utbetalningar premieras genom att arbetsgivaren får lägre arbetsgivaravgifter på sådana utbetalningar 2 kap. 31 § social- avgiftslagen (2000:980). Avdraget enligt denna paragraf är begränsat med hänsyn till storleken på sparandet. I andra stycket har intagits en regel om att inget avdrag får medges om den skattskyldiges totala behållning inom kompetenssparandet vid utgången av året före inkomståret översteg 12 gånger inkomstbasbeloppet enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Här inkluderas den behållna avkastningen av sparandet i gränsbeloppet. 59 a kap. 3 § Paragrafen reglerar det maximala avdraget. Oavsett hur mycket pengar den skattskyldige satt in i kompetenssparandet, kan avdraget aldrig överstiga ett inkomstbasbelopp enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. 59 a kap. 4 § I paragrafen regleras att avdraget skall göras som allmänt avdrag och mot vilka inkomster avdraget får göras. 59 a kap. 5 § Det skattesubventionerade sparandet är avsett för dem som är obe- gränsat skattskyldiga i . I paragrafen regleras även hur avdraget skall beräknas för dem som obegränsat skattskyldiga här bara under en del av året. 62 kap. 1 § Genom tillägget i paragrafen förklarats att kapitlet numer innehål- ler bestämmelser om allmänt avdrag för kompetenssparande. 62 kap. 8 a § Paragrafen, som är ny, föreskriver att allmänt avdrag skall göras för kompetensutvecklingssparande i den utsträckning som framgår av 59 a kap. 65 kap. 10 § I paragrafen stadgas att skattereduktion skall medges med belopp som svarar mot fastställd kompetenspremie. Det är IKS-styrelsen som fattar beslut om kompetenspremie och meddelar skattemyn- digheten detta. Premien är beroende av uttagets storlek och läng- den på den godkända kompetensutvecklingsåtgärden som beloppet används till. Reglerna finns kommenterade i kommentaren till 3 kap. 10–11 §§ lagen (0000:000) om individuellt kompetensspa- rande. 65 kap. 12 § I paragrafens andra stycke har stadgats i vilken ordning skattere- duktion för kompetenspremie skall medges. 12.17Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen reglerar uttryck- lingen att uttag som görs enligt lagen om individuellt kompetens- sparande och sparpremie enligt samma lag inte skall räknas som inkomst. 12.18Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) 2 kap. 31 § Systemet med kompetenssparande skall subventioneras genom en nedsättning av socialavgifterna på de belopp som betalas för ända- målet. I den nya paragrafen stadgas att avdrag får göras av avgiftsunderlaget till den del det avser avgifter till anställdas kompetenssparförsäkringar eller inbetalningar till deras kompe- tenssparkonton. Någon begränsning av avdraget har inte ansetts behövas. Efter- som arbetsgivaren inte kan öppna kompetenssparförsäkringar eller kompetenssparkonton för sina anställdas räkning, innebär den begränsningen som ligger i att den anställde endast får avdrag med som mest ett inkomstbasbelopp per kalenderår, medan alla uttagna belopp inkomstbeskattas som inkomst av tjänst, tillräckligt hinder mot att systemet missbrukas. Avdraget får göras även av utländska arbetsgivare som skall betala arbetsgivaravgifter i . 3 kap. 20 § Paragrafen, som är ny, medger motsvarande avdrag vid beräkning av egenavgifterna som enligt 2 kap. 31 § medges från underlaget för arbetsgivaravgifter. Inte heller här är något tak för avdraget nödvändigt, då överinsättningar till kompetenssparande drabbas av en ofördelaktig inkomstbeskattning. Paragrafen avses även vara tillämplig då en arbetsgivare betalat avgifter för den anställdes kompetenssparförsäkring eller satt in pengar på hans kompetenssparkonto, under förutsättning att den anställde själv skall betala socialavgifter i form av egenavgifter på inkomsten. Detta kan bl.a. vara fallet om s.k. omvänt likställighets- avtal enligt 2 kap. 8 § har tecknats, eller om den anställde har åbe- ropat en F-skattesedel. 12.19Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Genom det avdrag som enligt 31 § socialavgiftslagen (2000:980) införs för arbetsgivares betalning av avgift till anställdas kompe- tenssparförsäkring eller inbetalning till anställdas kompetensspar- konton, finns det risk för att arbetsmarknadsavgiften, som för när- varande är av avgiftsunderlaget, inte räcker till för avdraget. Därför har, efter förebild från reglerna i 13 § om egenavgifter, angivits i vilken ordning arbetsgivaravgifterna skall sättas ned. Paragrafen har genom hänvisningen till 20 § utvidgats till att också avse avdrag för kompetenssparande. Huvudsaklig hanteringsordning för IKS-systemet -sparandet i IKS -registrering av kompetensutveckling -uttag från IKS-konto -fastställande av kompetenspremien -rådgivning, information och utvärdering -Spararen öppnar ett IKS-konto hos den bank eller det försäkringsbolag den själv önskar och påbörjar sitt sparande. -Medel till individens IKS-konto kan sättas in av spararen själv eller av individens arbetsgivare och ger rätt till avdrag mot inkomst upp till ett inkomstbasbelopp/år. -(bank eller försäkringsbolag) är kontoförare och lämnar kontrolluppgift till skattemyndigheterna, betalar skatt på avkastningen etc. enligt samma hantering som gäller för individuellt pensionssparande. Hantering av registrering av kompetensutveckling -IKS-styrelsen fastställer och redovisar via IKS-portalen de kurser, den praktik eller annan kompetensutveckling som är IKS-registrerad och anger kompetensutvecklingens omfattning. -Samtliga kurser och utbildningar som berättigar till studiestöd och som finns registrerade hos CSN bör utan annan prövning automatiskt finnas IKS-registrerade. -För övriga kurser, praktikplatser eller motsvarande skall den ansvarige kompetensutvecklingsanordnaren till myndigheten ansöka om att få kompetensutvecklingen registrerad och godkänd för IKS-uttag. En enskild individ som vill genomföra kompetensutveckling som inte finns registrerad kan själv ta initiativ till att anordnaren anmäler praktikplats eller kurs. -Ansökan skall kunna göras via elektroniska blanketter. Ett besked till anordnaren om att den aktuella kompetensutvecklingen är godkänd skall kunna ske i det närmaste automatiskt som den förs upp i IKS- portalen. -Vissa kriterier för att få ingå i registret är utformade så att de via datafiler kan kontrolleras gentemot skattemyndighet och kronofogdemyndighet. -Anordnaren skall för att få ingå/kvarstå i registret redovisa resultatet av en av myndigheten fastställd utvärderingsenkät bland deltagarna. -Kompetensutvecklingsanordnare som önskar få sin kurs, praktik eller motsvarande registrerad skall erlägga en registreringsavgift per verksamhet och kalenderår. Avgiften bör kunna hållas på en låg nivå förslagsvis per kurs eller motsvarande . Hantering av uttag från IKS-konto -Ansökan om att delta i kompetensutveckling sker hos respektive anordnare som också sköter antagning enligt de befintliga rutiner som gäller för respektive verksamhet. -Kompetensanordnaren lämnar besked till spararen att han/hon är antagen och uppger den kod eller motsvarande som kursen/praktiken har i IKS –portalen. -Vid uttag från IKS-konto skall spararen kunna visa kontoföraren detta besked och kontoföraren kan via IKS- portalen se att kompetensutvecklingen är registrerad hos IKS- styrelsen och därmed berättigar till uttag. -Kontoföraren drar preliminärskatt, lämnar kontrolluppgift om uttag till skattemyndigheten och uttaget beskattas hos individen som inkomst av tjänst. -Spararen skall ha möjlighet att få del av kompetenspremien han/hon deltar i kompetensutveckling genom att i samband med uttag begära jämkning hos skattemyndigheten. Det bör underlättas genom att det via IKS- portalen ges möjlighet att räkna ut sin slutliga skatt, inklusive den del som avser kompetenspremien samt finnas möjlighet att direkt göra ansökan om jämkning. -Vid uttag för annat ändamål än kompetensutveckling belastar kontoföraren spararens IKS-konto med den skatt (benämnd uttagsavgift) som gäller i dessa fall och kontoföraren betalar in avgiften till skattemyndigheten. (se kap 3.8) Hantering av utbetalning av kompetenspremien -Anordnaren har i samband med ansökan om att få kompetensutvecklingen IKS-registrerad också angett kompetensutvecklingens omfattning som läggs till grund för kompetenspremiens storlek. -Hur stor kompetenspremie som utgår för respektive kurs, praktik eller motsvarande framgår av informationen via IKS- portalen. -lämnar anordnaren uppgifter till IKS- styrelsen om vilka som genomgått kompetensutveckling samt resultatet av utvärderingsenkäten. -IKS-styrelsen meddelar skattemyndigheten det belopp som individen är berättigad till i kompetenspremie och som läggs till grund för skattemyndigheternas beslut om skattereduktion. Rådgivning, information och utvärdering -IKS-portalen redovisar varje kurs/praktik eller motsvarande som berättigar till uttag samt dess omfattning. Därmed framgår också hur stor kompetenspremie den berättigar till. Dessutom finns uppgifter om ansvarig kompetensanordnare. -Det öppnas möjligheter att via IKS-portalen få tillgång till en rad andra sökfunktioner för ytterligare service och information. Det bör i första hand kunna ske via länkfunktioner till andra myndigheters/intressenters elektroniska informationstjänster. Exempelvis bör individen via IKS-portalen få uppgift om hur man anmäler sig samt hur och var ytterligare information om respektive kompetensutveckling kan inhämtas. Via länkar till kontoföraren bör individen få information om det egna sparandet och hur långt det räcker för att genomföra den kompetensutveckling man tänkt sig. Även länkar till skattemyndighetens hemsida bör finnas som gör det möjligt att räkna ut den egna skatten, skattereduktionen och den disponibla inkomsten man deltar i kompetensutveckling. På motsvarande sätt bör man via CSN kunna få information om hur studiestödet kan komplettera det egna IKS-sparandet. -IKS-portalens kompetensutvecklingsregister bör vara öppet för alla. Det innebär att varje enskild sparare men också kontoförare, vägledare i skolväsendet, på arbetsförmedlingar, vägledningscenter, personal/utbildningsfunktioner i företag och fackliga organisationer m.fl. får tillgång till alla de uppgifter som krävs för att inleda ett kompetenssparande och för att ta del av kompetensutveckling. -Resultatet av den obligatoriska utvärderingen skall via IKS- portalen finnas tillgänglig för alla. -Information om vilka sparinstitut som erbjuder IKS-konton bör också framgå på IKS-portalen och länkar till deras hemsidor. -IKS portalens kompetensutvecklingsregister kommer också att fylla en viktig funktion för rapportering, redovisning och utvärdering av IKS-systemet. (se vidare kap. 11.1)