sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Ö utmä rker sig genom att ha hö ga testresultat fö r grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden, t ex arbetslö sa och barn till lå gutbildade. Sammantaget må ste utbildningsnivå n i betecknas som god i ett internationellt perspektiv ä ven om andelen med lä ngre efter- gymnasial utbildning ä r lä gre ä n i andra jä mfö rbara lä nder. Slutsatsen av ä r att tillgå ngen på grundlä ggande fä rdigheter i ä r mycket god, vilket också torde ge goda fö rutsä ttningar fö r fortsatt humankapitaluppbyggnad. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 195 Tabell 7.2 Genomsnittliga testresultat från efter utbildningsnivå –1995 Anm: Rangordning efter sammanvä gt testresultat. 1 Avser 16-65 å ringar. Kä lla: [1998f]. 7.2.2Fler deltar i utbildning Tillskottet av utbildade, bå de kvantitativt och kvalitativt, på verkar ekonomins framtida produktionsmö jligheter och dä rmed fö rut- sä ttningarna fö r att klara framtida å taganden inom vä lfä rdssystemen. Den grundlä ggande utbildningen i grundskola och gymnasium spelar hä r en sä rskild roll, eftersom god tillgå ng på grundlä ggande utbildning ger fö rutsä ttningar fö r utbildning senare i livet. Nä r det gä ller den grundlä ggande utbildningen har debatten på senare å r frä mst handlat om skolans inre effektivitet, dvs om sambandet mellan resurser och resultat samt valet av driftsform.7 Denna debatt speglar delvis det faktum att det frä mst ä r utbildningskvaliteten som stå r i fokus och inte tillgå ngen till utbildning. Den grundlä ggande utbildningen i har successivt byggts ut och 1998 gick av en ungdomskull vidare till gymnasiet. Nä r det gä ller insatser inom grund- och gymnasieskolan 7 Se t ex Bjö rklund, A. [1999]. 196 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Lå ngtidsutredningen handlar det så ledes inte i fö rsta hand om en fortsatt utbyggnad utan om att se till att utbildningssystemet minimerar fö rtida avhopp och ser till att eleverna ges adekvata kunskaper fö r fortsatt lä rande. Så vä l svensk som utlä ndsk forskning har identifierat ett antal insatser som ter sig viktiga fö r att sä kra en god grund fö r framtida lä rande. Fö r det fö rsta tycks insatser som riktar sig till individer som har sä rskilda problem i skolan, och dä rfö r riskerar att fö rr eller senare lä mna skolan i fö rtid, ge en hö g avkastning fö r så vä l de offentliga budgetarna som fö r samhä llsekonomin. Så dana insatser kan t ex inbegripa hö gre lä rartä thet i de tidiga skolå ren8 eller en fö rlä ngning av skolå ret.9 Med tanke på att fler elever har utlä ndsk bakgrund kan det ä ven behö vas ytterligare stö djande insatser fö r att dessa grupper lä ttare skall kunna fullfö lja en gymnasieutbildning. Fö r det andra tycks kunskaper i matematik betyda mycket fö r framtida lö ner och dä rmed framgå ng på utbildningsnivå .10 Det finns dä rfö r anledning att vidta insatser stimulerar elevernas intresse fö r matematik redan i unga å r. Fö r det tredje krä vs tillgå ng till bra lä rarkompetens. Det finns ett stort rekryteringsbehov av bå de grundskole- och gymnasielä rare. Bland lä rarna vä ntas en mycket stor andel gå i pension . Utvecklingen uppvisar delvis motsatta utvecklings- tendenser nä r det gä ller tillskottet av humankapital. fullfö lja en gymnasieutbildning och i en till hö gskolan. Å andra sidan har så vä l intresset mö jligheterna till hö gre utbildning ö kat. Fä rre fullfö ljer gymnasiet På senare å r har det skett en kraftig nedgå ng i andelen som fullfö ljer en på bö rjad gymnasieutbildning. Andelen elever som fullfö ljer en gymnasieutbildning inom fyra å r och få r slutbetyg har minskat frå n till 1998. Det finns ett flertal tä nkbara fö rklaringar till denna utveckling. Gymnasiereformen innebar en nivå hö jning av kunskapsmå len i fö rhå llande till tidigare gymnasie- utbildningar. Samtliga utbildningar i gymnasieskolan har också blivit treå riga. En tredje fö rklaring ä r att nä r i princip alla ungdomar gå r vidare till gymnasieskolan tillkommer nya elevgrupper som har svå rare att klara av studierna till fö ljd av ofullstä ndiga kunskaper frå n 8Bjö rklund, A. [1999]. 9Krueger, A. [1998]. 10Bjö rklund, A. [1999]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 197 En indikation på detta ä r att det s k individuella programmet ä r det tredje stö rsta programmet i gymnasieskolan.11 Det individuella programmet skall ge eleverna mö jligheter att inhä mta kunskaper så att de kan gå vidare till ett nationellt program. En ytterligare fö rklaring till att fä rre fullfö ljer gymnasieskolan kan vara att fler elever ä n har invandrarbakgrund med de språ kproblem som kan fö lja av det. Ö kad tillströ mning till hö gre utbildning har andelen av dem som slutfö rt sina gymnasiestudier och som inom tre å r gå tt vidare till hö gskolestudier nä stan fö rdubblats, frå n av dem som gick ut gymnasieskolan lä så ret 1983/av dem som lä mnade gymnasieskolan 1993/94.12 har en kapacitetsutbyggnad skett inom den hö gre i antalet helå rsstudenter. studenter ä r så ledes ett må tt på stocken av studerande på universitet och hö gskola varje å r. I diagram 7.2 redovisas utvecklingen av antalet helå rsstudenter och nybö rjare . Den totala dimensioneringen ä r så gott som ä nda bö rjan. ligger antalet helå rsstudenter genomgå ende på drygt 125 000. Mellan lä så ren 1988/89 till 1993/94 sker en kraftig expansion av den hö gre utbildningen, då antalet helå rsstudenter ö kar med . har antalet helå rsstudenter fortsatt att stiga. gå r det allt fä rre nybö rjare på varje helå rsstudent, vilket kan ses som ett tecken på fö rlä ngda studietider. De fö rlä ngda studie- tiderna innebä r alltså ett minskat utflö de, vilket dels kan fö rklaras av att må nga utbildningar har fö rlä ngts (t ex har mö jligheten att ta ut magisterexamen infö rts), dels har det svaga arbetsmarknadslä get medfö rt att må nga kan ha valt att studera framfö r att ge sig ut på arbetsmarknaden. Av dem som på bö rjade sin utbildning hö var kvar efter å tta terminer jä mfö rt av dem som bö rjade 1985.13 11I gick av alla elever i å rskurs 1 i gymnasiet på det individuella programmet. var motsvarande andel . [1999b]. 12SCB [1998b]. 13SCB [1998c]. 198 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Diagram 7.2 Nybörjare och helårsstudenter vid högskolan 1978–1998 Anm: Begreppet helå rsstudenter infö rdes frå n och med lä så ret 1993/94 och ersatte det tidigare begreppet å rsstudieplatser. Kä lla: Hö gskoleverket. Vid en internationell jä mfö relse ä r deltagandet i eftergymnasiala studier bland personer under 30 å r genomgå ende lä gre ä n i andra lä nder, vilket framgå r av tabell 7.3. Det innebä r att den totala andelen av befolkningen som har eftergymnasial utbildning kommer att falla relativt omvä rlden. I de nordiska lä nderna sker inträ det i eftergymnasial utbildning nå got senare jä mfö rt med må nga andra lä nder. Deltagande i eftergymnasiala studier ligger trots detta på en lä gre nivå i ä n i , och . Enligt statistik ö ver examinationsfrekvensen frå n hö gskolan i OECD-lä nderna, som presenteras i bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen, hamnar på 14:e plats av 21 lä nder. Jä mfö relser av utbildningsdata mellan lä nder ä r dock behä ftade med tolkningsproblem eftersom det finns stora skillnader i utbildningens lä ngd och innehå ll, regler fö r examina, de studerandes å lder etc. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 199 Tabell 7.3 Andel av befolkningen i eftergymnasial utbildning per åldersgrupp i ett urval av 1985, 1990 och 1996 18–21 å r 22–25 å r 26–29 å r Kä llor: [1996a] och [1998c]. Sammanfattningsvis innebä r en hö gre andel som inte fullfö ljer sina studier i kombination med ö kade mö jligheter till kompletterande vuxenstudier att det tar lä ngre tid att avsluta gymnasiestudierna, vilket i sin tur leder till att arbetsmarknadsinträ de eller vidare studier senarelä ggs. Mycket talar fö r att gymnasieutbildning ä r en inträ desbiljett fö r unga på arbetsmarknaden, och ä ven om det finns goda mö jligheter till kompletterande studier inom vuxenutbildningen leder en grundlä ggande utbildning i unga å r i sig till bä ttre fö rutsä ttningar fö r fortsatt lä rande och en god inkomstutveckling. Den på gå ende expansionen av hö gskoleutbildningen har resulterat i att fler studerar, men att effektiviteten inte har hö jts, vilket resulterat i att antalet nybö rjare inte ö kat i motsvarande grad. I den utsträ ckning de lä ngre utbildningstiderna beror av att utbildningsprogammen fö rlä ngts ä r detta sannolikt bra ur ett tillvä xtperspektiv, fö rutsatt att arbetsuppgifterna verkligen krä ver en hö gre formell utbildningsnivå . Det finns dock andra tä nkbara faktorer som kan fö rklara det lå ga utflö det, t ex arbetsmarknadslä get, studiemedelssystemets konstruktion och fö rkunskaperna hos dem som kommer in på hö gskolan. Att andelen yngre som på bö rjar en hö gskoleutbildning har ö kat torde vara positivt ur tillvä xtsynpunkt, eftersom yngre har lä ngre produktiv tid kvar i arbetslivet. Vidare ä r det ö nskvä rt att utbildning sker så tidigt som mö jligt mot bakgrund av den å ldrande befolkningen, eftersom en ö kad fö rsö rjningsbö rda krä ver ett hö gre totalt arbetsutbud. 200 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 7.2.3Goda kunskaper hos svenska gymnasieelever Kvalitetsaspekter på den utbildning som tillhandahå lls i lå ter sig inte enkelt få ngas i jä mfö rbar statistik ö ver tiden eller mellan lä nder. Resultat frå n olika tester kan dock ge viss vä gledning. Resultat frå n militä rtester fö r å ren 1980, 1987 och 1993 uppvisar mycket små variationer i medeltal ö ver tiden, men andelen 18-å ringar med svaga resultat har minskat.14 Detta skulle tyda på att fö rkunskaperna hos potentiella hö gskolestuderande i varje fall inte minskat ö ver tiden. Ett problem med militä rtesterna ä r dock att –fö rutom att de endast avser mä n –de inte mä ter kunskaper utan fö rmå gor, vilket innebä r att alla de kunskaper och kompetenser som vä rdesä tts på arbetsmarknaden inte få ngas upp. Resultat på individnivå tyder dock på att betyg i matematik har betydelse fö r framtida lö ner oberoende av formell utbildningsnivå .15 Ett annat problem ä r att testerna inte heller sä ger nå got om kvaliteten hos dem som verkligen sö ker sig till hö gskolan. I tabell 7.4 redovisas resultat frå n en internationell studie av kunskaper i matematik och fysik fö r elever i sista å rskursen i gymnasieskolan i 21 lä nder.16 De svenska gymnasieeleverna presterar i allmä nhet ö ver genomsnittet fö r de lä nder som ingå r i studien. Ä ven studenter som studerar på program med stort fysikinnehå ll presterar ö ver genomsnittet, medan elever som valt avancerad matematik presterar som genomsnittet. Enligt en rapport som utarbetats på uppdrag av Hö gskoleverket, har fö rkunskaperna i matematik hos blivande civilingenjö rer fö rsä mrats de senaste 10-15 å ren som antalet nybö rjare på civilingenjö rs- utbildningarna ö kat kraftigt.17 I rapporten konstateras också att liknande problem finns i andra jä mfö rbara lä nder, varfö r problemen inte behö ver vara specifikt svenska. En tolkning av resultaten kan så ledes vara att fö rsä mringen i fö rkunskaper sammanhä nger med den utbyggnad av ingenjö rsutbildningarna som ä gt rum i flera lä nder. Utbildningspremierna fö r svenska ingenjö rer ä r dock minst lika goda som i andra europeiska lä nder (, , , , och ), vilket tyder på att de svenska ingenjö rerna som examinerats inte ä r mindre produktiva ä n sina europeiska kollegor.18 14Bjö rklund, A. [1999]. 16The Mathematics and Science Study (TIMSS). 17Hö gskoleverket [1999a]. 18Mellander, E. & Skedinger, P. [1999]. Hä r antas att en individs produktivitet få ngas upp i den extra lö n som tillfaller honom eller henne av att studera ytterligare ett å r eller till en viss examen jä mfö rt med att fortsä tta ut i arbetslivet. Detta utesluter inte att lö nerna fö r ingenjö rer kan vara hö gre i andra lä nder ä n i . Utbildning fö r att mö ta framtida behov 201 Tabell 7.4 Resultat i matematik och fysik efter studieinriktning i gymnasiet Kä lla: IEA [1998]. 7.2.4Ö kad tillgå ng på spetskompetens Ett grundlä ggande villkor fö r att ett lands nä ringsliv skall kunna tillskapa sig goda konkurrensvillkor inom kunskapsintensiva verksamheter ä r en god tillgå ng på hö gutbildad arbetskraft i allmä nhet och hö gskoleutbildade med teknisk eller naturvetenskaplig utbildning i synnerhet. Enligt de scenarier fö r nä ringslivets utveckling till å r 2010 som presenteras i bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen kommer den relativt sett stö rsta ö kningen av arbetskraftsefterfrå gan att ske fö r tekniker (framfö r allt hö gskoleingenjö rer) och IT-utbildade, men ä ven ekonomer och jurister kommer att mö ta en hö gre efterfrå gan. Enligt statistik som presenteras i kapitel 8 fö r å r 1996, var antalet examinerade frå n naturvetenskapliga och tekniska hö gskoleutbildningar per 100 000 i arbetskraften i å lä gre i ä n i må nga andra OECD-lä nder. Jä mfö rt med har haft en lä gre andel 202 Utbildning fö r att mö ta framtida behov nyutexaminerade civilingenjö rer sedan bö rjan av , men successivt nä rmat sig ö ver tiden.19 Detta gä ller ä ven fö r eftertraktade elektronikingenjö rer och datavetare.20 Av tabell 7.5 framgå r att det totala antalet examinerade frå n hö gskolan har ö kat nå got , och att andelen examina inom teknik och naturvetenskap har ö kat kraftigt. Tabell 7.5 Uttagna examina från högskolan respektive avlagda doktorsexamina vid olika fakulteter 1984/85–1997/98 Antal examina respektive andel i procent Totalt antal examina frå n hö gskolan Andel (%) Teknisk och naturvetenskaplig Andel (%) Matematisk-naturvetenskaplig Anm: Fö rdelningen på utbildningsinriktningar anges i procent av totala antalet examina. Kä llor: SCB [1998b], SCB [1999f] och SCB []. Det har ä ven ä gt rum en ö kning av antalet avlagda doktorsexamina. Andelen doktorsexamina inom teknisk fakultet har ö kat jä mfö rt med . Andelen examinerade inom matematisk- naturvetenskaplig fakultet har minskat , men var 1997/98 i paritet med nivå n . Ä ven andelen examinerade inom medicin och odontologi har minskat under 1990- talet. I absoluta tal ä r dock antalet examina inom så vä l matematik- naturvetenskap som medicin-odontologi hö gre ä n . Nä r det gä ller val av studieinriktning i hö gskolan tycks de svenska eleverna inte avvika frå n studenter i andra lä nder, ä ven om andelen som lä ser tekniska ä mnen ä r nå got lä gre ä n i och Tyskland.21 Sammantaget tycks utbyggnaden av den hö gre utbildningen ha resulterat i en ö kad tillgå ng på spetskompetens. 19Storesletten, K. & Zilibotti, F. [1999]. 20Jacobsson, S., berg, C. & Wahlströ m, M. [1999]. 21OECD [1998c]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 203 Sö kandetrycket på flera av dessa utbildningar ä r fortfarande hö gt. En fortsatt ö kning av antalet utbildade inom dessa sektorer kan dock begrä nsas av brist på kompetent lä rarpersonal och på att tillskottet av behö riga frå n gymnasiet ä r otillrä ckligt. Som konstateras i avsnitt 7.3 nedan har emellertid lö nepremierna fö r lä ngre tekniska utbildningar ö kat , vilket ä r positivt fö r den fortsatta tillströ mningen. 7.2.5Hö gt deltagande i vidareutbildning Den utbildning och kompetensuppbyggnad som sker efter avslutad reguljä r utbildning har kommit att bli allt viktigare. finns ett antal olika utbildningsformer som skulle kunna inrymmas i det samlande begreppet vidareutbildning . Dessa utbildningsformer har det gemensamt att de vä nder sig till personer som deltar i arbetslivet eller tillfö r kunskaper och kompetens som skall mö jliggö ra ett å terinträ de på arbetsmarknaden, t ex efter en period av arbetslö shet. Fö r dem som arbetar sker vidareutbildning frä mst i anslutning till arbetet i form av personalutbildning medan utbildning som riktar sig till arbetslö sa fö reträ desvis sker i offentlig regi och med offentlig ersä ttning. Hit hö r arbetsmarknadsutbildning men ä ven utbildning inom . Till dessa former av utbildning finns ä ven så dan utbildning som sker, fö reträ desvis , i syfte att byta yrke. En internationell jä mfö relse av deltagandet i vidareutbildning i ett antal OECD-lä nder, som å terfinns i tabell 7.6, ger vid handen att ä r det land dä r deltagandet ä r hö gst bland så vä l sysselsatta som arbetslö sa. Deltagande i vidareutbildning hä nger, enligt jä mfö relsen, ofta samman med arbetslivsrelaterad utbildning. Det ä r också vanligast att arbetsgivaren eller den enskilde svarar fö r finansieringen. Deltagande i vidareutbildning ä r dessutom relaterat till utbildningsnivå , ä ven om denna koppling ä r mindre i ä n i andra lä nder.22 I ä r dessutom deltagandet i vidareutbildning hö gst i de ä ldre å lders- grupperna, vilket kan hä nga samman med att har ett hö gt arbetskraftsdeltagande i hö ga å ldrar. 22 OConnell, P. [1999]. 204 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Tabell 7.6 Deltagande i vidareutbildning för 25-64-åringar 1994–1995 Anm: Rangordnade efter andel som deltar i vidareutbildning av samtliga 25-64- å ringar. 1Lå g svarsfrekvens. 2Data fö r avser den flamlä ndska delen. 3Data fö r inkluderar ej de italiensktalande delarna. Kä lla: OConnell, P. [1999]. Den arbetslivsrelaterade vidareutbildningen tycks ha ö kat i betydelse . Så vä l antalet deltagare i som utgifterna fö r personalutbildning har ö kat. Inom industrin tycks behovet av kompetensutveckling hä nga intimt samman med investeringar i fysiskt kapital.23 ä r dock personal- och vidareutbildning per anstä lld relativt blygsam i omfattning. Enligt statistik som redovisas av uppgå r arbetslivsrelaterad vidareutbildning i per person i å ldrarna 25-64 å r att jä mfö ras fö r andra eropeiska lä nder.24 Enligt SCB uppgick antalet utbildningsdagar per anstä lld i å ldrarna 16-64 å r under fö rsta halvå ret 1999.25 Sammantaget indikerar denna jä mfö relse att betingelserna fö r vidareutbildning i ä ndå ä r goda och fö rhå llandevis jä mnt fö rdelade mellan olika grupper i fö rhå llande till andra lä nder. 23Carling, A. m.fl. [1999]. 24OECD [1999d]. Jä mfö relsen avser EU15, , och . 25SCB [1999c]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 205 7.3Ö kade drivkrafter fö r Det finns ett antal svenska studier av efterfrå gan på hö gre utbildning.26 Resultaten i dessa studier ö verensstä mmer i allt vä sentligt med resultat frå n studier gjorda fö r andra lä nder, nä mligen att det finns ett positivt samband mellan den privatekonomiska avkastningen och efterfrå gan på hö gre utbildning. Arbetsmarknadslä get tycks också spela en roll i så må tto att en hö g arbetslö shet på verkar tillströ mningen positivt. Slutligen tycks ö kade skatter ha en negativ på verkan på tillströ mningen. En annan slutsats av dessa studier ä r att de ekonomiska variablerna spelar en roll fö r tillströ mningen men att tillgå ngen på platser ä r vä l så viktig. Det begrä nsade tillträ det till hö gre studier sammanfö ll med en kraftig nedgå ng i utbildningspremierna. En rimlig tolkning ä r dä rfö r att enbart en fö rbä ttrad platstillgå ng inte hade rä ckt fö r att kraftigt ö ka tillströ mningen. Hö gskoleutbildningens lö nsamhet har fö rä ndrats kraftigt ö ver tiden. Frå n att ha varit mycket hö g fö ll den kraftigt till bö rjan av , fö r att dä refter ö ka nå got till bö rjan av 1990-talet.27 Orsakerna till att hö gskoleutbildning har blivit mindre lö nsamt har diskuterats flitigt. Nå gra av de fö rklaringar som framfö rts ä r det kraftigt ö kade utbudet av hö gutbildad arbetskraft , den solidariska lö nepolitiken som bidrog till att jä mna ut lö neskillnader mellan utbildningsgrupper, fö rsä mrad kvalitet på inflö det av studenter nä r universitetsutbildning blev massutbildning att fö rekomsten av ett fä rre antal stora arbetsgivare, inte minst inom tillverkningsindustrin, har lett till bildandet av lö nekarteller.28 Den ö kade avkastningen på hö gre utbildning skulle så ledes kunna fö rklaras av att utbudet av hö gutbildade hå llits tillbaka genom tillträ desrestriktioner ( spä rrar ) i kombination med en ö kad efterfrå gan på hö gutbildad arbetskraft.29 har också lö nebildningen decentraliserats, inte minst inom akademikernas avtalsområ de. 26Bornmalm-Jardelö w, G. [1988], , P.-A. & , B. [1993] och , P. [1994]. 27Edin, P.-A. & , B. [1993]. 28Fö r en diskussion av dessa faktorer se Sohlman, Å . [1996]. 29Edin och menar att uppgå ngen i lö nepremierna under andra hä lften av huvudsakligen beror på att utbudet av hö gutbildad arbetskraft avstannade. & , B. [1993]. 206 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 7.3.1Hö gskoleutbildning mer lö nsam I bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen studeras inkomstpremier på olika typer av utbildningar och fö r privat respektive offentlig sektor. I tabell 7.7 har dessa rä knats om till s k internrä ntor fö re respektive efter skatt. Internrä ntor ä r ett vanligt må tt vid berä kningar av investeringars lö nsamhet och anger den rä nta som krä vs fö r att investeringen skall vara lö nsam. I allmä nhet lö nar sig arbete i privat sektor bä ttre oavsett nivå på utbildning. Berä kningarna visar också att internrä ntorna fö r utbildningar inom naturvetenskap och teknik i privat sektor ä r vä sentligt hö gre ä n fö r ö vriga utbildningar, vilket tyder på att incitamenten att skaffa sig en ingenjö rs- eller naturvetarutbildning ä r ganska goda. Slutligen bidrar inkomstskatterna till att minska den privatekonomiska avkastningen på utbildning, men denna på verkan har minskat sedan skattereformen i bö rjan av . Tabell 7.7 Internräntor för olika längre eftergymnasiala utbildningar fördelade på inriktning och sektor 1990 och 1995 Anm: Berä kningarna tar inte hä nsyn till eventuella kostnader fö rknippade med att utbilda sig eller att arbeta. Ingen hä nsyn tas till tillvä xt/lö neutveckling eller studiemedel. Regelsystemen 1990 respektive 1995 antas gä lla livet ut. Individen antas bö rja studera nä r han/hon ä r 20 å r och gå i pension vid 65 å rs å lder. Kä lla: Egna berä kningar baserade på Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen – [1999d]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 207 7.3.2Ö kad arbetslö shet bland lå gutbildade ungdomar Nä r spridningen i lö n mellan olika inkomstgrupper ä r lå g ä r det rimligt att den viktigaste signalen om underskott respektive ö verskott på arbetskraft hä rrö r frå n skillnader i arbetslö shet. arbetslö sheten fö r hö g- respektive lå gutbildade var så gott som ofö rä ndrad (se tabell 7.8). Fö r de yngre å ldersgrupperna har det dock skett en dramatisk ö kning av motsvarande kvot, vilket indikerar att det ä gt rum en uppgradering av de kvalifikationer som krä vs fö r att etablera sig på arbetsmarknaden . Det ä r dock oklart i vilken utsträ ckning detta ä r ett uttryck fö r lå gkonjunkturen eller svarar mot en strukturell fö rä ndring. Tabell 7.8 Arbetslöshet för personer med högst gymnasium relativt personer med eftergymnasial utbildning –1998 Kä lla: SCB [b]. I en lå gkonjunktur ä r det rimligt att kvalifikationskraven hö js eftersom arbetsgivarna till en bö rjan har må nga arbetslö sa med fö rhå llandevis god utbildning att vä lja bland, men att dessa krav successivt minskar i takt med att konjunkturen fö rbä ttras. Fö ljaktligen kan arbetsgivarna fö rvä ntas att anstä lla fler ungdomar utan hö gre formella kvalifikationer nä r efterfrå gan på arbetskraft stabiliserats. En annan fö rklaring till de hö gre utbildningskraven kan vara att utbildningssystemet ligger fö re efterfrå gan, och att kvalifikationskraven inte ä ndrats i samma takt som utbudet ö kat. Risken fö r ö verkvalifikationer tycks dock frä mst gä lla treå rig gymnasieutbildning och kortare eftergymnasial utbildning.30 Sammanfattningsvis har drivkrafterna fö r hö gre utbildning ö kat . De ovan redovisade internrä ntorna tar dock inte hä nsyn till effekterna av studiemedelssystemet. Det studiemedelssystem som infö rdes 1989 tycks också ha bidragit till att hö ja den privatekonomiska 30 Å berg, R. [1999]. 208 Utbildning fö r att mö ta framtida behov