sou · GOB328d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Utöver dessa två huvudvarianter finns en tredje där kommunen ge- nom en form av kommunanställning fått introduktionsersättningen att mer likna en lön. Bland annat i har man valt denna form. Ut- bildningstiden är fördelad mellan å ena sidan teoretisk utbildning i samhällskunskap och svenska och å andra sidan arbetspraktik. På detta sätt har deltagarna nått stora språkliga framsteg. Under introduktionen har man också kunnat kvalificera sig för a-kasseersättning. Endast nå- got fåtal (ett 10-tal) kommuner har valt denna form. I syfte att få lite mer information än vad som finns utifrån tillgänglig statistik, har nedanstående kommuner valts ut för Att just dessa kommuner valts ut beror på att de av bedömts vara representativa och typiska exempel för den variation som finns (, 1999). I har man tillämpat regler om intro- duktionsersättning för flyktingar och invandrare. Totalt handlar det om drygt 1 300 personer . Den modell man tillä mpar liknar på flera sätt socialbidraget på så sätt att individuell behovsprövning görs och hyreskostnader täcks på liknande sätt som inom systemet för soci- albidrag. man deltar i introduktionen får individen ut en summa motsvarande försörjningsstödet plus . Utöver detta får man tjäna innan det blir aktuellt med avdrag på ersättningen. Själva introduktionen innehåller undervisning i sfi, dock utan möjlighet till andra utförare än kommunen och utan det inslag av praktik som annars brukar ingå. Inom kommunen håller man på att utveckla en introduktion på heltid med öppen undervisning och där samhällsinfor- mation ska ingå. Utförarna ska kunna hämtas utifrån och praktik ska ingå i undervisningen. Om allt går enligt plan ska denna nya typ av in- troduktion kunna införas . av dem som börjar sfi bedöms ha uppnått god- känd nivå efter de som introduktionsersättning utgår. Därmed är det antal personer som kan hinna läsa på grundskole - eller gymnasie nivå inom introduktionsperioden lågt. I har man –1998 tagit emot ca 930 invand- rare med utländskt medborgarskap. Av dessa räknades drygt hälften, 475 st, som flyktingar. Alla vuxna flyktingar erhåller introduktionser- sättning . Av dessa var eller äldre. Efter ankomst läser alla friska vuxna personer sfi som en del av kommunens heltidsintroduktion. Äldre personer, handikappade och sjuka erbjuds en introduktion med svenskundervisning och samhällslära utan någon inriktning mot att personerna ska kunna bli aktivt arbetssökande. Personer som är sjuka vid ankomsten, men sedan tillfrisknar, övergår till att delta i introduktionsprogrammet. Den nivå som man i har valt på introduktionsersättningen ligger endast något ovanför socialbidraget. Det finns inga uppgifter på hur många som efter avklarad sfi-nivå går vidare till fortsatta högre teoretiska studier. Det måste dock röra sig om en liten del. Ofta behövs en extra påbyggnad av svenska språket inför högskolestudier eller annan nivå där godkänd sfi-nivå inte är till- räcklig. Ganska många behöver också läsa engelska och andra ämnen inom vuxenutbildningen i samma syfte. I åldersgruppen gäller detta ca hälften. Av dem som slutade introduktionen (innan förflutit) gjorde det på grund av att de fått arbete. flyttar från kommunen . Några är föräldralediga eller långtidssjukskrivna. Resten går in i praktik, arbetsmarknadsåtgärd eller gör ingenting under det att de väntar på utbildning/arbete. Handläggaren i bedömer att det endast kan handla om ett fåtal som hinner bli aktuella för vuxenutbildning med bibehållen introduktionsersättning eftersom det oftast tar att uppnå sfi-nivå (för en person med skolunderbyggnad). –1998 tog emot 278 flyktingar varav 158 var vuxna. Alla vuxna har fått introduktionsersättning och introduktionsprogrammet har bestått av sfi och grundläggande svenska samt samhällsinformation, arbets- och studieorientering. De krav man ställt på invandraren för att kunna uppbära introduktionsersättning är närvaro i sfi-undervisning och introduktionsprogrammet. Det nuvarande systemet i är helt och hållet förknippat med sfi-undervisning och introduktionsprogram. Om eleven klarar sitt sfi-test och går in i annan utbildning ska det ordinarie studiefinansieringssystemet gå in i stället för introduktionsersättningen. Kommunens erfarenhet är att flyktingen sällan klarar att läsa andra ämnen innan sfi-testet är gjort och betyg erhållits. Ersättningen ligger på motsvarande ca och är inte kopplad till nivån på försörjningsbidraget. Detta leder till att den enskilde i större utsträckning kan påverka sin ekonomiska situation genom att t.ex. bo billigare. Familjer med barn som är i behov av extra ekonomisk komplettering har möjlighet att få det via socialbidraget. 11 .3 .3 Utvecklingsgaranti för ungdomar i åldern 20–24 år Syftet med utvecklingsgarantin för ungdomar mellan är att fånga upp dem som är minst attraktiva på arbetsmarknaden och minst motiverade att försöka förändra sin situation och få dem att söka arbe- ten eller utbildningar. Målet är att de ska kunna försörja sig själva (SFS 1997:1268). Drygt 220 kommuner har valt att teckna avtal med staten om att ta på sig ansvaret att aktivera unga i åldrarna 20–. De flesta kommuner som har avstått är små med endast ett fåtal långtidsarbetslösa ungdomar (Statskontoret, 1999d). Av de cirka 10 000 ungdomar i hela landet som var registrerade som öppet arbetslösa deltog drygt 6 900 ungdomar i utvecklingsgarantin (SOU 1999:97). av deltagarna är män, vilket är samma andel som bland alla långtidsarbetslösa ungdomar (Statskontoret, 1999d). Garantin innebär att kommunerna frivilligt avtalar med arbetsförmedlingen om att ta över ansvaret för de ungdomar som har varit öppet arbetslösa . Därefter ska kommunerna ordna någon form av sysselsättning . Målet är att ingen individ ska vara öppet arbetslös längre än . Ersättningstiden är 12 månader. Programdeltagarnas ersättning beror på deras bakgrund. Individer som är kvalificerade för arbetslöshetsersättning får utbildningsbidrag från på motsvarande summa. De som är berättigade till kommunalt försörjningsstöd (socialbidrag) får en utvecklingsersätt- ning av kommunen. Övriga får en statligt finansierad utvecklingsersätt- ning på , vilket motsvarar bidragsdelen i det nuvarande Studiemedlet. Kommunerna har möjlighet att dra in ersätt- ningen för de ungdomar som vägrar att delta i åtgärden. av ungdomarna har a-kasserelaterad ersättning, har ersättning motsvarande socialbidrag medan har statligt finansierad utvecklingsersättning (, 1999c). Statens kostnader för utvecklingsgarantin består i finansieringen av det a-kasserelaterade utbildningsbidraget och den statligt finansierade utvecklingsersättningen samt en kostnad på per deltagare per dag vilket ges till kommunerna för verksamhetskostnader. Kravet för att få ersättning är att den enskilde är aktivt arbetssö- kande eller deltar i någon kompetenshöjande åtgärd i form av utbildning eller praktiktjänstgöring eller annan arbetslik sysselsättning. Det finns relativt få regler som styr verksamheten och vilka aktiviteter som kan ingå. Åtgärden bör emellertid utformas med skälig hänsyn till individens önskemål och förutsättningar. Kommunerna erbjuder i första hand ungdomarna praktik eller praktik varvad med utbildning. Bland utbildningarna erbjuds företrädesvis kurser i kärnämnen och IT men också en del praktiska utbildningar – såväl traditionella yrkeskurser som mer specifika kurser för att bli skidlärare och hästfysioterapeut. Andra verksamhetstyper är arbetsträning, datortek och jobbsökaraktiviteter (, 1999). Bakgrunden till utvecklingsgarantin kan spåras till det faktum att lång- tidsarbetslösheten bland unga ökade dramatiskt . Många i den här åldersgruppen hade inte arbetat i sådan utsträckning att de kva- lificerade sig till arbetslöshetsersättning vilket ledde till att ett omfat- tande socialbidragsberoende växte fram. Det är allvarligt eftersom ris- kerna med en långvarig arbetslöshet är att den enskilde ofta passivise- ras men också att hon eller han har svårt att få anställning . Mot bakgrund av detta har regeringen formulerat följande arbetsmarknads- politiska mål för ungdomar : Alla – – – skall erbjudas ar- bete, lämplig utbildning, praktik eller sysselsättningsskapande åtgärd senast inom 100 dagars arbetslöshet (Statskontoret, 1999d). Statskontoret har, på regeringens uppdrag, utvärderat utvecklingsga- rantin för ungdomar. Rapporten som lades fram är över- vägande positiv. Kommunernas och arbetsförmedlingarnas ökade insat- ser har inneburit att de dåligt motiverade ungdomarna fångas upp tidi- gare , vilket har resulterat i att den långa arbetslösheten bland ung- domar har sjunkit. Även den totala arbetslösheten bland ungdomar har sjunkit . Det beror emellertid framför allt på att ung- domskullarna har minskat. (Däremot har sysselsättningsgraden bland unga inte ökat.) Ungdomar som har deltagit i aktiviteter inom utvecklingsgarantin har till stor del positiva referenser till programmet. Många har uppskattat kontakterna med kommunens handläggare och deras engagemang. Flertalet ungdomar anger att de efter programmet har en klarare bild av vad de vill göra. Flera har börjat eller fortsatt studera och rapporten visar att ungdomar som deltagit i programmet har brutit sin arbetslöshet snabbare än ickedeltagande långtidsarbetslösa ungdomar. Studien kan dock inte visa vilken verksamhet inom programmet som bäst ökar ungdomars chanser att bryta arbetslöshet. Det enda riktiga missnöjet med programmet – bland såväl ungdomar som kommuner – har varit att man ogillar att ersättningsnivån inte är den samma för alla ungdomar. 11 .4 Socialförsäkringar vid sjukdom och funktionshinder Olika stöd i kronologisk ordning vid sjukdom och skada Lagen (SFS 1962:381) om allmän försäkring är en mycket viktig lag i sammanhanget. Den allmänna försäkringen består av sjukförsäkring (inklusive frågor om rehabilitering), folkpensionering och försäkring för tilläggspension. Personer som är svenska medborgare och personer som är bosatta i landet utan att vara svenska medborgare är försäkrade enligt lagen om allmän försäkring. När en anställd person blir sjuk ska arbetsgivaren betala sjuklön som uppgår till av anställningsförmånerna efter en karens- dag. med sjuklön, övertar försäk- ringskassan ansvaret för en sjuk individs finansiering (SFS 1991:1047). Sjukpenning om av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) betalas ut så länge rätten till sjukpenning föreligger (SFS 1962:381). Om bedömer att det tar innan den försäkrade kan återvända till sitt arbete och arbetslivsinriktad rehabili- tering inte är aktuell inom den närmast tiden, rekommenderar Riksför- säkringsverket att sjukpenningen övergår till sjukbidrag. Om det före- faller som om arbetshindret är varaktigt och inte bara långvarigt kan förtidspension bli aktuell (RFV, 1998b). Den som skadar sig i sitt arbete och är tvungen att stanna hemma berörs av Lagen (SFS 1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Den lagen hänvisar den arbetsskadade till lagen om allmän försäkring som den arbetsskadade räknas som sjuk. Detta innebär att den försäkrade då erhåller sjukpenning på samma sätt som den som är sjuk. När läkningsprocessen är över och det inträtt ett mer permanent tillstånd av arbetsskada blir det aktuellt att bedöma om den skadade är berättigad till arbetsskadelivränta. Den kan liksom förtidspension kvar- stå tills det blir aktuellt med ålderspension vid . 11 .4 .1 Sjukpenning Det primära syftet med sjukpenning är att ge ekonomisk trygghet under (kortare) perioder av nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Er- sättningens syfte, att stödja ekonomiskt under tid av sjukdom, illustreras av att man även kan – i förebyggande syfte eller för att förkorta sjukdomstiden – få sjukpenning för medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering (RFV, 1999e). Gruppen sjukpenningmottagare är liten , varifrån det stadigt ökar för att nå en topp vid gruppen 50–54-åringar. Att antalet sjukpenningmottagare följer den här kurvan är relativt naturligt eftersom förvärvsfrekvensen ökar som sjukbi- drag samt del- och förtidspensioner ökar vid . fick när- mare 450 000 individer totalt i sjukpenning och ökade till . Antalet dagar ersatta med sjukpenning var vilket är mer än 1997. Kostnaderna uppgick till . Kostnadsökningarna beror huvudsakligen på förändringar i ersätt- ningens regelverk och på det förbättrade konjunkturläget, vilket har påverkat löneutvecklingen. har de långa sjukfallen – mellan ett halvt och – blivit fler, speciellt bland kvinnor (RFV, 1999e). Minskad aktivitet inom rehabiliteringsområdet med längre sjukskriv- ningar som följd kan vara en bidragande orsak till den här utvecklingen (prop. 1999/2000:1). Sjukpenningreglerna har förändrats . fungerar emellertid systemet så att med sjuklön, vilken arbetsgivaren betalar, övertar ansvaret för finansieringen och man får sjukpenning istället. De individer som inte har en anställning kan få sjukpenning direkt från . Om man får sjukpenning för utebliven arbetsinkomst kan man få hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning. Formellt sett finns det inte någon gräns för hur ersättningen kan betalas ut, men om bedömer att situationen kommer att bestå längre än prövar man om personen kan få sjukbidrag eller förtidspension istället. är det lägsta belopp beräknar SGI på och det högsta , vilket innebär att inkomster inte renderar någon högre ersättning. Även individens årsarbetstid påverkar ersättningens storlek. Rubriken implicerar två olika saker: (1)Vilket försäkringsskydd har studerande vid sjukdom under studierna? (2)Kan man studera under tid med sjukpenning? (Exempelvis gruppen anställda som har något annat än studier eller liknande som huvud- saklig sysselsättning när de inte har sjukpenning.) Sjukpenning för studerande – Syftet med sjukpenning är, som nämnts tidigare, att ge ekonomisk trygghet vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Det gäller även studerande, vilka kan ha rätt till sjukpenning vid sjukdom. Möjligheterna till ersättning varierar lite om man har studiestöd eller inte, men oftast innebär studier låg eller ingen sjukpen- ning alls. Det motiveras med att försäkringen ska täcka det inkomst- bortfall individen lider av , och har man inga förvärvsinkomster så har man inget inkomstbortfall och är därmed inte berättigad till något sjukförsäkringsskydd. Under studiemedelsstödda studier ligger en eventuell gällande SGI från tiden före studier vilande, dvs. studierna är SGI-skyddad tid. Vid behov av sjukpenning under studierna beräknas en temporär SGI, en s.k. studietids-SGI. Den baseras på eventuella sidoinkomster – extraarbete under terminerna eller ferieinkomster. De som har mycket låga eller inga inkomster alls, utöver studiemedlet, har därmed i princip inte rätt till någon sjukpenning under själva studietiden. Därför finns en frivillig sjukpenningförsäkring som alla individer med en dagpenning kan teckna. Avgiften betalar de själva. Studiestödstagare kan få ersättning från den här försäkringen som de får studiestöd. De flesta studenter avstår emellertid från den frivilliga sjukpenning- försäkringen. Frånvaro på grund av sjukdom med missade tentamens- tillfällen eller icke godkända resultat som följd påverkar inte studie - medlen under själva sjukfrånvaron eller den innevarande terminen. Det som istället påverkas är studiemedel för nästa termin. Ej uppfyllda stu- diekrav i form av ett specificerat antal poäng berättigar normalt inte individen till fortsatt studiemedel. CSN har emellertid möjlighet att ta hänsyn till särskilda skäl. Särskilda skäl kan vara sådant som hänt den studerande och som har påverkat studieresultaten negativt. Det kan till exempel vara sjukdom. Det ska man i princip styrka med läkarintyg. CSN föreskriver att de problem som låg till grund för de negativa stu- dieresultaten måste vara överspelade för att individen ska vara berätti- gad till nya studiemedel. Studerande utan studiestöd, däremot, kan under vissa omständigheter behålla sin SGI och få sjukpenning baserad på den. Detta gäller som regel om studierna är kortare än , men också för studier inom den enskildes yrkesområde och för särvux-studerande. studerande utan studiestöd beräknas sjukpenningen på de inkomster de har , och vid låg eller ingen sjukpenning återstår al- ternativet med frivillig försäkring. I utredningen för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) föreslås vissa åtgärder som specifikt rör (vuxen-)studerande. Regeringen föreslår bland annat att förutom de studier som är överhoppningsbara, dvs. studier med vuxenstudiebidrag (SVUX), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA), Studiemedel enligt studiestödslagen, utbildningsbidrag för doktorander ska också studier i en omfattning som berättigar till dessa ersättningar samt även tid på och under arbetsmarknadsutbildning, räknas som överhoppningsbar tid. (Med överhoppningsbar tid menas tid som inte ska räknas med vid beräkningen av ersättningen.) Det här föreslås gälla om det är till fördel för den enskilde, eftersom personen kan ha förvärvsinkomster som skulle ge en högre SGI. Vidare kommer inte studiestödslagens övre åldersgräns för beviljande av studiestöd att ha någon betydelse för rätten till överhoppningsbar tid, utan det är själva studerandet som avgör det. Särskilt utbildningsbidrag, arbetslöshetsersättning och utbildnings- bidrag för arbetsmarknadsutbildning föreslås motsvara förvärvsin- komster. Därmed kommer de att vara SGI-grundande, och bidragsta- garna kommer att kunna få sjukpenning på grund av sjukdom under period med ovanstående eller motsvarande transfereringar. Studera med sjukpenning – Lagen (SFS 1962:381) om allmän för- säkring anger att sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst en fjärdedel (7 §). Ersättning kan även utges för merutgifter för resor till och från arbetet, om det under- lättar återgången till förvärvsarbete. Exempelvis kan man ha brutit be- net och kan inte cykla som vanligt utan måste åka taxi (7 a §). Och, som nämnts tidigare, kan ersättning utges vid medicinsk behandling eller dylik rehabilitering som syftar till att förebygga eller förkorta sjukdomstiden. Sjukpenningen betalas då för den tid man inte kan arbeta på grund av behandling eller rehabilitering (7b §). Det sägs inget om huruvida det är tillåtet att studera som man uppbär sjukpenning. I princip skulle man kunna tänka sig att en förvärvsarbetande, som har sjukpenning , skulle kunna studera med sjukpenning. Men antagligen är det relativt ovanligt att sjukpenning utnyttjas som ett försörjningssätt vid studier, dels måste man veta att sjukdomsperioden blir lång för att det ska vara någon idé att börja en kurs, dels bör kursstarten sammanfalla någotsånär med Dessutom måste det vara en sjukdom som hindrar arbete men inte studier. 11 .4 .2 Rehabiliteringsersättning Syftet med rehabiliteringsersättningen är att täcka inkomstbortfall och eventuella merkostnader i samband med arbetslivsinriktade rehabilite- ringsåtgärder. Åtgärderna ska vara inriktade på att förkorta sjukdomsti- den, förebygga eventuell sjukdom som kan nedsätta arbetsförmågan, eller helt eller delvis häva befintlig nedsättning av arbetsförmåga syf- tande till att individen ska kunna försörja sig själv (RFV, 1999e). beräknar att det årliga produktionsbortfallet till följd av enbart tillfällig sjukdom låg kring 110 000–140 000 årsarbetare . av de lå nga sjukfallen () deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Antalet kvinnor som får rehabiliteringspenning är högre än antalet män. Drygt 21 500 kvinnor och knappt 14 000 män erhöll ersättning 1997. Den relativt största gruppen ersättningstagare finns i åldrarna 35–. De som är får ofta sjukbidrag eller förtidspension istället. Av alla ersättningstagare 1997 hade knappt 27 700 individer i gruppen 16–högst tvåårig gymnasial nivå. I den smalare ålderskategorin 25–är det fortfarande nästan 23 400 personer vars utbildningsnivå är högst tvåårig gymnasial nivå (SCB 2000e). Medelbeloppen är för kvinnor och för män . utbetalades för rehabiliteringspenning (RFV, 1999e). Behovet av rehabilite- ring är störst bland sjukfall , vilket innebär att denna grupp står för huvuddelen av kostnaderna för rehabiliteringspenning (RFV, 1999f). Rehabiliteringsersättning består av två delar: -rehabiliteringspenning, som uppgår till maximalt av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), och -särskilt bidrag, som ska täcka vissa kostnader (t.ex. resor) som uppstår i samband med rehabiliteringen. I samband med studier lämnas särskilt bidrag för: 1.Ordinarie kursavgifter inom det reguljära utbildningsväsendet, dock inte till den del avgiften avser kostnader för kost eller logi. Om av- giften avser kostnader för handikappanpassat boende ersätts den emellertid. 2.Kostnader för punktskriftsböcker. 3.Merkostnader för läromedel åt handikappade som inte betalas av kursanordnaren till den del kostnaderna överstiger sam- manlagt för kurstiden. 4.Skäliga resekostnader för studieresor och traktamente med 75 kro- nor per dag för sådana resor inom landet som medför övernattning och är obligatoriska för utbildningen. (SFS 1991:1321 4 §) rekommenderar att endast ska betala ut särskilt bidrag om den försäkrade inte får kostnaderna ersatta genom arbetsgivaren eller en annan försäkring (RFV, 1991). Rehabiliteringsersättning kan betalas ut till personer vars arbetsför- måga är nedsatt med minst en fjärdedel, men även halv, tre fjärdedels och hel ersättning finns. Kraven på nedsättning är de samma som gäller för sjukpenning. Ersättning kan också betalas ut i förebyggande syfte, för att individen ska kunna få eller behålla ett arbete. I de fallen behö- ver inte arbetsförmågan vara nedsatt. För den som har sjukpenning gäller att rehabiliteringsersättningen ersätter sjukpenningen under re- habiliteringsåtgärden. Individer med sjukbidrag eller förtidspension erhåller fortsatt sina ordinarie ersättningar under rehabilitering. Rehabiliteringsersättning utbetalas när en sjuk eller arbetsskadad person deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Det kräver alltså en aktiv insats från den enskilde individen, vilket innebär att rehabilite- ringsersättning inte utbetalas vid enbart medicinsk rehabilitering då man istället ersätts med sjukpenning. Åtgärder som kan komma ifråga inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är till exempel arbetsträning i reell miljö, utredning vid arbetsförmedling/, arbetsmark- nadsutbildning hos Ams, utbildning i ordinarie utbildningssystem och arbetsträning inom . Rehabiliteringsersättning är den socialförsäkring som tydligast kan kombineras med studier. Det är av vikt för en stor andel ersättningsta- gare, då siffror visar att 27 698 individer som erhöll rehabi- literingsersättning i gruppen 16–hade högst tvåårig gymnasial nivå. Än mer slående blir det i gruppen 25–där fortfarande 23 393 personer hade högst tvåårig gymnasial nivå (SCB, 2000e). Inriktningen på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ska vara att den försäkrade ska ha återfått sin arbetsförmåga och att en utbildning ska vara avslutad . Ett övergripande mål är dock att en sjuk person verkligen blir rehabiliterad och kan komma tillbaka i arbete. framhåller att utbildningstiden är föremål för bedömningar i det enskilda fallet: Utbildningstiden kan också vara beroende av utbildningsbehovet och om- ständigheterna i det enskilda fallet. Särskilt när det gäller handikappade personer kan det bli nödvändigt med längre rehabiliteringstider. (RFV, 1991) Det finns dessutom vissa specifika krav som endast gäller för den reha- biliterande åtgärden utbildning. Vid utbildning får rehabiliteringser- sättning endast lämnas till den som genomgår: 2.allmänteoretisk eller orienterande utbildning som är en nödvändig förberedelse för yrkesutbildning, eller 3.orienterande utbildning i datateknik för personer med bristfäl- lig/föråldrad skolutbildning. (SFS 1991:1321 2 §) Detta gäller för all utbildning. För eftergymnasial utbildning finns dessutom krav som begränsar valfriheten ytterligare.