sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det svenska bostadsbeståndet har i allmänhet en hög standard. Under har dock frågor om bristande inomhusklimat och bristande luftkvalitet i icke-industriella inomhusmiljöer fått ökad aktualitet. De faktorer som man särskilt har betonat är förekomst av radon, fukt och otillräcklig ventilation samt utsatthet för passiv rök- ning. Radon är en radioaktiv gas som kommer från marken och från vissa byggnadsmaterial. Radongashalterna har ökat i bostäderna under som en följd av att luftomsättningen minskat när husen har tätats för att spara energi. uppskattades att radon- halten i 70 000–120 000 småhus och i 20 000–80 000 lägenheter låg över riktvärde (/m3 luft).2 har hus åtgärdats, men långt ifrån i en omfattning som är tillfredsställande. 1Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Enhetschef , , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. 106 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Generellt sett har luftomsättningen i våra bostäder minskat på grund av att hus har tätats för att spara energi. Hälften av skolorna, förskolorna och lägenheterna i flerbostadshus bedömdes ha en ventilation som inte uppfyller och normer. I fyra av fem småhus uppfylls inte ventilationsnormerna. av bostadsbestån- det bedöms ha fuktskador som omgående borde åtgärdas. Bristfällig ventilation är den viktigaste riskfaktorn för uppkomst av fuktiga bygg- nader. Fukt gynnar tillväxt av mögel och andra mikroorganismer samt ökar förekomsten av husdammskvalster. Enligt en undersökning som genomförts av Miljömedicinska enheten vid exponeras av invånare för passiv rökning.3 Även om detta är en otill- fredsställande hög siffra kan det konstateras att den visar på en kraftig minskning jämfört med motsvarande undersökning i . De sjukdomar och besvär som är aktuella till följd av exponering för radon, otillräcklig ventilation, fukt och passiv rökning är främst astma och andra luftvägsbesvär (tobaksrök, fukt, dålig ventilation), lungcan- cer (radon, passiv rökning), hjärt- och kärlsjukdom (passiv rökning) samt allmänna symtom till följd av bristfälligt inomhusklimat. Cirka 400 000–500 000 svenskar upplever sig vara så besvärade av inom- husklimatet att de får symtom.4 En förklaring till så kallade sjuka-hus- symtom kan vara förhöjda halter av vissa kemiska ämnen i inom- husluften samt fuktiga och dåligt ventilerade byggnader. Symtomen hos de som påverkas är irritation från ögon, näsa, svalg och de nedre luftvägarna, hudreaktioner, överkänslighet, trötthet, huvudvärk, illa- mående och yrsel. 3Stockholms läns landsting, Miljöhälsorapport . Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 107 Faktorer i den yttre miljön Tillgången till dricksvatten i är god, men det finns fortfarande en del problem med vattenkvaliteten. Mikrobiella föroreningar i dricksvatten förekommer i viss omfattning med utbrott av mag- och tarmsjukdomar som följd. Förhöjda nitrathalter i jordbruksbygder samt radon i borrade brunnar är andra exempel på hälsorisker. Vårt dricks- vatten kan också vara en bärare av olika kemiska ämnen. Cirka 1,3 miljoner glesbygdsboende och 1,2 miljoner fritidsboende personer har vatten från enskilda brunnar. Det har uppskattats att av de enskilda brunnarna i glesbygdsboende har en vattenkvalitet som är otillfredsställande. De vanligaste problemen är förhöjda halter av nitrat, nitrit, mikroorganismer, fluorid eller radon.5 –registrerades i 26 större utbrott av smittsamma sjukdomar orsakade av kommunalt vatten och 13 utbrott från enskilda brunnar. Ett flertal studier, både svenska och utländska, har undersökt vattenkvali- tetens betydelse för förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar. Mycket talar för att hårt vatten är en skyddsfaktor mot hjärt- och kärlsjuk- dom. Enligt nya bedömningar kan även förtäring av radonhaltigt vatten vara en hälsorisk. Tillgången till frisk luft är en väsentlig naturresurs som är av stor bety- delse för folkhälsan. (SOU 1996:124) betonade att de två stora globala miljöhoten är utsläppen av koldioxid från för- bränning av fossila bränslen, som ger upphov till växthuseffekten, och utsläppen av främst freoner, som påskyndar uttunningen av det skyd- dande ozonskiktet. Hälsoriskerna med luftföroreningar är dock i högsta grad ett tätortsproblem med många lokala källor som trafiken, energi- försörjning, uppvärmning och industriell verksamhet. Vedeldning är en annan viktig källa till hälsofarliga föroreningar i luften. De viktigaste riskfaktorerna för påverkan på luftvägarna är kvävedioxid, ozon och partiklar. Kvävedioxid är den kväveoxid som har störst betydelse från hälsosynpunkt. De mest utsatta grupperna är boende i tätorter, särskilt storstäder. Känsliga grupper är bl.a. barn och astmatiker. Personer med allergisk astma löper en ökad risk för att få mer besvär i tätort och i 5 SOU 1995:45. 108 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet trafikmiljö jämfört med vistelse i renare luft. Luftföroreningarna i lan- dets tätorter uppskattas orsaka ca 100 lungcancerfall . Buller är kanske den miljöfaktor som berör störst antal människor. De största källorna till bullerstörningar är trafiken, störande grannar och buller från olika tekniska installationer i byggnader som t.ex. fläkt- motorer och ventilationssystem. beräknar att ungefär 1,5 miljoner människor i landet utsätts för bullernivåer från trafiken utanför sin bostad som överstiger , vilket är det långsiktiga målet för högsta värde för buller utomhus. Besvärsstudier uppskattar att ungefär 5–av landets befolkning är mycket störda av tra- fiken och ungefär 2–är mycket störda av buller från grannar. Buller från restauranger och nattklubbar och buller från verkstäder, industrier och byggarbetsplatser ger upphov till betydande störningar. Kontinuerligt lågfrekvent ljud från verksamheter utanför bostaden kan också utgöra ett problem i boendemiljön. Höga ljudnivåer för besökare av t.ex. konserter och diskotek kan leda till skador på hörseln. Buller är också en stor arbetsmiljöfråga. Studier av yrkesmässigt exponerande tyder på att buller kan vara en riskfaktor för högt blodtryck. En potentiell risk för hälsan, t.ex. genom påverkan på immunförsvar och hormonsystem, reproduktionsstörningar, njurskador, skador på nervsystem och cancer, är upplagringen av svårnedbrytbara ämnen i miljön och i människokroppen. Det gäller tungmetaller som kadmium och kvicksilver samt olika klorerade eller bromerade organiska ämnen. Metylkvicksilverhalterna i fet ostkustfisk och i insjöfisk, främst gädda, gös, lake, abborre och ål är så höga att gravida eller ammande kvinnor samt kvinnor som planerar att snart skaffa barn helt bör avstå från att äta dessa fiskarter. Trenden är att situationen har förvärrats på grund av den pågående försurningen. uppskattade att av landets befolkning äter insjöfisk en gång eller oftare. Om kvicksilverhalterna är höga i den fisk som denna grupp konsumerar är säkerhetsmarginalerna små avseende fos- terskador. Kadmiumhalterna i svenskt spannmål är höga och ligger nära de nivåer där hälsoeffekter kan uppstå. Trots erfarenheterna av de miljö- och hälsorisker som klorerade och bromerade föreningar för med sig, har man i allt större utsträckning börjat framställa och använda Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 109 bromerade föreningar som flamskyddsmedel i t.ex. textilier och elek- tronisk utrustning. Den trend man nu kan se, att förekomsten av brome- rade flamskyddsmedel ökar i bröstmjölk, är mycket allvarlig. Några tydliga effekter på svenska folkets hälsa som en följd av exponering för dessa ämnen kan i praktiken inte ses men vi ligger mycket nära de nivåer där hälsoeffekter befaras kunna uppstå och de potentiella effek- terna är mycket allvarliga. Befintliga mål och strategier I den miljöpolitiska propositionen, Miljö för ett hållbart (prop. 1997/98:145) anges 15 övergripande miljökvalitetsmål som vägledning för landets miljöpolitik. I direktivet till anges att betänkande och det handlingsprogram med mål och åtgärdsinriktningar som föreslog skall beaktas i genomförandet av de 15 miljökvalitetsmålen. Enligt den miljöpolitiska propositionens mål för God bebyggd miljö skall städer, tätorter och annan bebyggd miljö utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Män- niskor skall inte utsättas för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsris- ker. Lagstiftning med avseende på inomhusmiljön De lagstiftningar som står till buds för att åstadkomma en bättre inom- husmiljö är främst plan- och bygglagstiftningen och . Plan- och bygglagstiftningen gäller vid nybyggnad och den ställer krav på att byggnaders skick och egenskaper skall upprätthållas. I övriga fall kan bygglagstiftningen inte tillämpas. började gälla den 1 ja- nuari 1999 och kan användas både i fråga om brukande av byggnad och för sådana frågor som rör byggnadsrelaterade hälsorisker som inte kan hanteras med stöd av bygglagarna. Enligt ligger ansvaret fullt ut på fastighetsägaren eller t.ex. lägenhetsinnehavaren när det gäller att se till att man inte orsakar olägenheter för människors hälsa. föreslog ett övergripande mål att Ingen skall bli sjuk av vatten från allmänna anläggningar eller enskilda vattentäk- ter. I de nya nationella miljömålens (prop. 1997/98:145) mål för giftfri 110 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet miljö anges att Miljön skall vara så fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av ämnen som före- kommer naturligt i miljön skall vara nära bakgrundsnivåerna. Halterna av naturfrämmande ämnen skall vara nära noll. Av de nya nationella miljömålens mål för frisk luft framgår att Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvär- den inte skadas. Halterna av luftföroreningar överskrider inte fast- ställda lågrisknivåer för cancer, överkänslighet och allergi eller sjuk- domar i luftvägarna (prop. 1997/98:145). I sammanfattningen av rege- ringens proposition 1997/98:56 om transportpolitik för en hållbar utveckling, framhålls att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. I propositio- nen förs det fram att man skall använda ekonomiska styrmedel för att uppnå de transportpolitiska målen. I de nya miljömålen anges att följande delmål bör gälla: Trafikbullret i tätorter bör minska så att det underskrider gällande riktvärden. I den handlingsplan mot buller som antogs av är det över- gripande målet att bullerstörningarna i samhället skall begränsas kraf- tigt avseende såväl ljudnivåernas höjd som antalet människor som utsätts för buller. En byggherre/beställare har ansvar för att kraven i byggreglerna på god ljudisolering infrias i nya hus. gäller strängare byggregler för bullerdämpning vid nybyggnad. föreslog som övergripande mål att Bullerstör- ningarna i samhället skall kraftigt begränsas. Som miljökvalitetsmål föreslogs att Bullernivåer i tätorter bör understiga som ekvi- ljudnivå utomhus och som ekvivalent ljudnivå inom- hus. Dessa värden motsvarar mål för buller utom- hus och riktvärde för buller inomhus. För att nå de nya nationella miljömålens mål för giftfri miljö föreslås bl.a. att all användning av bly avvecklas, att användningen av kvick- silver inom kloralkaliindustrin avvecklas och att Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 111 användningen av kvicksilver i övrigt avvecklas . Vidare föreslås att PCB-haltigt material i samhället skall kartläggas och så långt som möjligt omhändertas, att användningen av bromerade flamskyddsmedel begränsas samt att all användning av ftalater och andra mjukgörare med skadliga eller misstänkt skadliga hälso- eller miljöeffekter avvecklas på frivillig väg. föreslog som miljö- kvalitetsmål att Halten av miljöföroreningar i föda skall minska till en nivå där kostrekommendationer inte är nödvändiga. Vidare föreslogs långsiktiga mål på kvicksilverhalt i fisk (0,/kg färskvikt) och kad- miumhalt i spannmål (0,/kg). Målförslag om inomhus- och yttre miljö i kapitel 6 i SOU 1999:137 Antalet sunda hus skall öka Kriterier bör utarbetas för vad som kännetecknar sunda hus. Funktions- och emissionskrav för byggnader och byggmaterial bör Bristfällig ventilation, fuktiga byggnader och höga radonhalter bör Byggmaterial som inte avger hälsofarliga ämnen bör användas. Kunskaper om brister i inomhusmiljön skall öka Utbildning, information, opinionsbildning och forskning bör ut- Bostäder bör miljödeklareras. Exponeringen för passiv rökning skall minska Information och opinionsbildning bör förstärkas. Tobakslagen bör skärpas och tillämpas mer kraftfullt. Hälsofarliga luftföroreningar skall minska Kollektivtrafiken skall förbättras så att fler väljer att åka kollektivt. Kraven på vedpannor och vedeldning skall höjas. Nya fordonsbränslen och avgasrening skall utvecklas liksom alter- energikällor. Hälsofarliga svårnedbrytbara ämnen skall minska Användningen av de hälsofarligaste svårnedbrytbara ämnena bör avvecklas helt. Skadliga ämnens förekomst i samhället skall kartläggas. Områden som är förorenade av skadliga ämnen skall saneras. 112 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Exponeringen för buller skall minska Tystare trafik skall utvecklas. Kraven på bullerisolering av byggnader skall höjas. Remissinstansernas synpunkter avseende inomhusförslagen anser att det är viktigt att poängtera de psykologiska och stressrelaterade faktorerna i målen och strategierna för yttre miljö samt inomhusmiljö. påpekar att det behövs mer forsk- ning och utvecklingsarbete för att på ett brett sätt kunna utveckla en sund inomhusmiljö. Stiftelsen pekar på egna erfarenheter kring att skapa Det kontoret. Även påtalar behovet av ytterligare forskning och vill speciellt lyfta fram insatsområdet Det . ser positivt på att kommittén föreslår förbättringar vad gäller inomhusmiljön och att de fyra faktorerna radon, fukt, venti- lation och passiv rökning uppmärksammas speciellt. Verket föreslår en försiktigare formulering i strategin om hälsovådliga ämnen i byggmate- rial, eftersom ämnen som är helt utan fara knappast förekommer. Slut- ligen välkomnar verket initiativet till en gemensam miljödeklaration av bostäder. anser att det är hög tid för ett nytt sätt att se på planering, byggnation och förvaltning av såväl bostadsområ- den som enskilda fastigheter. Förbundet efterlyser större medinflytande från de boende och en tydligare anknytning till . Här pekar man på kommunernas ansvar. Även i tar upp problemen med att använda begreppet hälsovådliga byggmaterial. Även bra material kan bli hälso- vådliga genom att de hanteras fel. Det är därför viktigare att fokusera på hela byggprocessen, anser . Hyresgästernas riksför- bund vill göra kommittén uppmärksam på de deklarationer av bygg- material som förekommer . Dessa baseras ofta på facktermer och kemiska namn, vilket gör det omöjligt för en lekman att ta ställning till eventuell hälsovådlighet. Även från HSB lyfter man fram exempel på utvecklingsarbete i syfte att förbättra miljön, exempelvis genom att använda färre kemikalier. har i princip inget att invända mot de föreslagna målen, men anser att läkemedel bör beaktas särskilt. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 113 pekar på de speciella problem som hör ihop med radon, och vill göra kommittén uppmärksam på att regeringen till- satt en speciell utredning för att analysera problemen med radon i bostäder. Det är viktigt att kommitténs förslag samordnas med såväl denna utredning, som med det arbete som bedrivs av Miljömålskom- mittén. Behovet av att stämma av mot framhålls även av läns landsting och i , som föreslår att kommittén tar initiativ till ett samarbete. anser att mål, mått och riktlinjer inom detta område är begränsade, och behöver ses över. Bland annat saknar kom- munen en diskussion om hur jämlikhet i hälsa skall uppnås. föreslår ett antal tillägg när det gäller att förbättra inomhusmiljön; att vid projektering av byggnader skall en hälsokonsekvensbeskriv- ning avseende allergiker vara obligatorisk nationella minimikrav på städning mål, råd och riktlinjer för att komma till rätta med pälsdjursallergen information, forskning och riktlinjer för att komma till rätta med överkänslighet för starka dofter. efterlyser ett särskilt kapitel som tar upp elöverkänslighet, och att detta ges samma dignitet som radon, buller och tobak. Liknande åsikter framförs även från ett mindre antal privatpersoner. vill uppmärksamma kommittén på det miljöhot som man anser att de tunga metaller som används inom tand- vården är. anser att skrivningen Antalet sunda hus skall öka bör ersättas av Antalet osunda hus skall minska. föreslår ytterligare ett delmål, nämligen Ingen skall bli sjuk eller få symtom av brister i produkter och varor som används i hushåll och i fritidsaktiviteter. Arbetarskyddsstyrelsen finner det angeläget att ventilationen i bostäder och arbetsplatser förbättras, för att bl.a. förebygga allergier. kommun efterlyser riktlinjer för godtagbar ventilation. trycker på värdet av ventilation och städning i miljöer där barn och ungdomar vistas, och vill att kommittén speciellt uppmärksammar detta. vill uppmärksamma kommittén på ett utvecklingsarbete som förbundet driver tillsammans med och , där man tillsammans arbetat fram en metod för att inventera inomhusmiljön. Metoden, MIBB, bygger på 114 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet aktivt deltagande från de boende och innebär att förutom kartläggning får de boende större kunskap och möjligheter att påverka inomhus- miljön. anser att målet i strategikapitlet Ingen skall bli sjuk eller få symptom till följd av brister i inomhusmiljön inte stämmer överens med innehållet i betänkandets kapitel om innemiljö och utemiljö. föreslår därför att målet formuleras om till Ingen skall bli sjuk eller få symptom på grund av brister i miljön. Remissinstansernas synpunkter avseende yttre miljö menar att det finns ett stort antal föreskrifter som reglerar de verksamheter som behandlas i detta avsnitt. Mycket kan vinnas om dessa föreskrifter följs, att den redan existerande verksam- heten kvalitetssäkras, samt genom en omfattande kunskapsspridning. Verket anser vidare att kommitténs skrivningar är alltför onyanserade, och inte tar hänsyn till modern teknikutveckling. anser också att kommittén bör överväga betydelsen av samhällsplaneringen inom detta målområde. Bland annat finns behov av metodutveckling inom plan- och bygglagstiftningens tillämpning. Att genomföra sociala och hälsomässiga konsekvensanalyser inom detta område vore önskvärt. Dessutom bör kommittén fundera över möjligheterna att koppla sam- man detta målområde med det pågående miljömålsarbetet. Även i län anser att de frågor som behandlas inom detta avsnitt på ett tydligare sätt måste kopplas till det arbete som redan pågår inom kommunerna, såväl Agenda 21-arbete, som arbetet med plan- och bygglagstiftning. har svårt att finna ett systematiskt angreppssätt till avsnittet, och önskar att kommittén valt att utgå från den struktur som presenterades i miljöpolitiska propositionen (prop. 1997/98:145). Ver- ket anser att följande miljökvalitetsmål bör behandlas mer utförligt: kommun pekar på att en del av målen handlar om miljöbal- kens efterlevnad, och att kommunerna i stor utsträckning saknar medel till denna typ av verksamhet. Kommunen anser också att miljöarbetet Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 115 försvåras genom en kombination av samhällets tröghet och individernas begränsade ekonomi. pekar också på svårigheterna att efterleva den lagstiftning som faktiskt finns. För att den lokala tillsynen skall fungera krävs resurser och organisation av en omfattning som kommunerna ofta saknar. Förbundet efterlyser ett klargörande av den lokala tillsynens roll. Även tar upp denna fråga och anser att miljö- och hälsoskyddsarbetet måste få en fristående ställning i förhållande till andra kommunala verksamheter. Svensk Yrkes- och anser att kommittén ytterligare bör belysa riskerna med metaller, främst koppar, aluminium, arsenik och mangan, som kan lösas ut i dricksvatten. önskar att barns och ungdomars exponering för buller uppmärksammas. Såväl fritids- som skolmiljöer blir allt bull- rigare, och många barn och ungdomar söker läkarvård på grund av hörselproblem. Även i län vill uppmärk- samma bullerstörningarna och dess koppling till det ökande antalet tinitusskadade. Även i önskar att kommittén be- handlar tinitusskadorna. kommun önskar att kommittén dis- kuterar flyget som störningskälla och orsak till buller. anser att det finns behov av att klargöra de riktvärden som inrättas för buller, och att hanteringen av buller i samhällspla- neringen måste komma till tydligare uttryck än i kommitténs förslag. i påpekar att om bullerexponeringen skall minskas är det viktigt att tystare trafik utvecklas, och kravet på buller- isolering av byggnader höjs. påpekar att i det transportpolitiska delmålet En god miljö finns fastställda etappmål för utsläpp och buller. Dessa måste koordineras med mål från andra utredningar. Vad gäller förändringar i transportpolitiken anser att en utbyggnad av kollektivtrafiken är önskvärd, något som emellertid kommer att kräva omfattande insat- ser. Detta måste i sin tur ses som en del i ett långsiktigt hållbart trans- portsystem, och bygga på utvecklad samordning mellan aktörer i olika samhällssektorer. Även efterlyser en satsning på bättre kollektivtra- fik. Detta är viktigt i hela landet, även i glesbygden, anser rådet. Många glesbygdsbor tvingas använda bil eftersom inga alternativ finns. anser att trafikmiljö är ett mycket viktigt område, som dock har hamnat mellan stolarna i kom- mitténs diskussioner om miljö respektive skador. Rådet uppmanar kommittén att i slutbetänkandet ge mer utrymme åt trafikmiljö och tra- fikskador. 116 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet i anser att det behövs tydligare centrala rikt- linjer för vedeldning, eftersom bedömningarna skiljer sig åt mellan olika landsdelar och kommuner. vill lägga till ett mål som handlar om att miljön bör vara utformad så att synskadade inte riskerar skador genom trafik eller andra hinder. Andra uppdateringar av sakunderlaget har i betänkandet Framtidens miljö – allas vårt ansvar ( SOU 2000:52) redovisat vad som krävs för att till nästa gene- ration kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Detta betänkande är en precisering av den miljöpolitiska propo- sitionen Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). Kommittén lägger fram en rad förslag som anger vad som skall uppnås till åren 2020-25, dvs. på en generations sikt. Kommittén har också tagit fram ett 70-tal etappmål som skall nås till en viss tidpunkt , oftast . Tre åtgärdsstrategier förs fram för att förverkliga miljömålen. Effektivisering av transporter samt av energiomvandling och ener- gianvändning. Giftfria och effektiva kretslopp. Farliga ämnen skall fasas ut, märk- ning ske av alla varor, producentansvaret utvidgas och varukrets- loppen göras material- och energieffektiva. Övergödningen kräver en rad insatser inom bl.a. jordbruket och fortsatt utbyggnad av avloppsrening. Hushållning med mark, vatten och den bebyggda miljön. Bland annat föreslås utredningar om mer målinriktade ekonomiska styrmedel. Kommittén föreslår att och får en tydligare koppling till miljömålen. Forsknings- och utvecklings- behovet specificeras för att kunskapsluckor inte skall stå i vägen för möjligheterna att uppnå målen. Sektorsmyndigheternas arbete med sektorsmål har granskats. Länsaktörer och kommuner har en viktig roll i genomförandet. Kommittén pekar ut en rad indikatorer i ett väl utvecklat uppföljningssystem. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 117 Skyddet av människors hälsa är en av de grundläggande värden som miljömålen vilar på.