sou · GOB385d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett konsekvent användande av som det regi- onala statliga organet har stor betydelse för möjligheterna att flytta uppgifter från central till regional och lokal statlig nivå. Förutsättning- arna att flytta centrala myndighetsfunktioner till den regionala nivån kommer därför att studeras närmare. Uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med ändrad regi- onal ansvarsfördelning Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning skapar nya förutsättningar för kommuner, landsting och statliga myndigheter, inklusive länsmyndigheter. Kommittén skall genomföra en allsidig utvärdering av försöksverk- samheten. Det pågår också i flera andra län än de direkt utpekade för- sökslänen ett utvecklingsarbete för att finna lämpliga samarbetsformer mellan stat, landsting och kommuner. Det är angeläget att även erfaren- heterna från denna verksamhet tas till vara i utvärderingen. Kommittén skall utreda om den ändrade regionala ansvarsfördel- ningen mellan staten och den kommunala självstyrelsen har bidragit till att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det re- gionala utvecklingsansvaret. I detta lokala perspektiv ingår att bedöma i vilken utsträckning för- troendevalda i kommuner och landsting, politiska partier och organisa- tioner, företag och enskilda medborgare deltagit i arbetet med att ut- forma regionala utvecklingsstrategier och program. Insatser i och ef- fekter av det regionala jämställdhetsarbetet skall också belysas. Vidare bör kommittén bedöma hur kommunernas intresse, engagemang och möjligheter till påverkan har förändrats i samband med försöksverk- samheten. Kommittén bör så långt möjligt bedöma om medborgarnas möjlig- heter att utkräva politiskt ansvar för det regionala utvecklingsarbetet har förändrats till följd av den ändrade ansvarsfördelningen. Den utvärdering som kommittén skall göra skall även utgå från ett nationellt perspektiv. Kommittén skall utreda i vilken utsträckning den nationella politiken har fullföljts inom de verksamhetsområden som försöksverksamheten omfattar. Kommittén skall följa upp och utvärdera hur länsstyrelserna har fun- gerat i sin nya roll i försökslänen. Konsekvenserna av att de berörda länsstyrelserna inte har någon styrelse skall re- dovisas. I den mån styrelsen ersatts av råd, nämnder eller motsvarande skall konsekvenserna av detta analyseras. Kommittén skall utvärdera de erfarenheter som uppkommit i sam- band med försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i . Kommittén skall också göra en utvärdering av hur resursutnyttjandet har påverkats av försöksverksamheten med ändrad regional ansvars- fördelning. Det kan t.ex. handla om mobilisering av resurser, samarbete inom länet och mellan länen och utnyttjandet av de anställdas kompe- tens. Kommittén skall undersöka hur den ändrade ansvarsfördelningen har påverkat handläggningen av förvaltningsärenden när det gäller bl.a. handläggningstider, rättssäkerhet, offentlighet och sekretess. Kommittén skall redovisa erfarenheterna hos de anställda som med- verkar i försöksverksamheten. Om möjligt bör problem och erfarenheter som har direkt samband med inledande svårigheter med att påbörja försöksverksamheten redo- visas särskilt. Den statliga länsförvaltningens struktur och uppgifter Försöksverksamheten åskådliggör också vissa generella frågor om den statliga länsförvaltningens framtida struktur och uppgifter, vilka behö- ver belysas genom principiellt inriktade studier och överväganden. Hur än formerna för det lokala och regionala inflytandet utvecklas finns behov av en stark statlig länsförvaltning med möjligheter att säkra en samordning av statlig verksamhet, stå för avvägning mellan olika sam- hällssektorer samt följa upp samhällets insatser för att nå bästa möjliga resultat. I detta sammanhang bör kommittén också överväga vilka upp- gifter som även framgent kan ligga inom , t.ex. inom ra- men för en statlig regional näringspolitik. Syftet med försöksverksamheten med vidgad samordnad läns- förvaltning i är att vinna erfarenheter av en mer samman- hållen statlig regional förvaltning i ett län, där arbetet bedrivs med del- vis nya förutsättningar. Kommittén skall utifrån sin utvärdering av för- söket förutsättningslöst pröva formerna för den statliga samordningen. Det är angeläget att vidareutveckla sådana organisations- och arbets- former som så väl som möjligt svarar mot kraven på en effektiv och kompetent statlig länsförvaltning. Frågan om mer samordnade insatser för att effektivisera tillsynen och uppföljningen på länsnivå bör därför analyseras och bedömas inom kommittén. Kommittén bör särskilt uppmärksamma de problem – inte minst för länsstyrelserna – som följer av att det inom förvaltningen finns ett stort antal olika regionala indelningar, vilket bl.a. påverkat möjligheterna att samordna och samutnyttja statliga resurser. Kommittén bör också över- väga hur samverkan mellan och andra statliga myndighe- ter bör utvecklas. Möjligheterna att föra över uppgifter och befogenheter från den centrala statsförvaltningen till länsstyrelserna skall prövas av kommit- tén. I sammanhanget bör kommittén uppmärksamma aktuella föränd- ringsförslag samt regerings- och riksdagsbeslut som kan påverka den framtida länsförvaltningens omfattning och inriktning. Regeringen avser att senare ta ställning till den statliga regionala förvaltningsstrukturen i sin helhet, bl.a. i samband med beredningen av den förvaltningspolitiska kommissionens betänkande (SOU 1997:57). De överväganden som kommittén gör om den statliga länsförvaltning- ens struktur skall utgöra ett komplement till dessa förvaltningspolitiska ställningstaganden. Med utgångspunkt från tidigare ställningstaganden från regering och riksdag och vad som ovan sagts om utvärderingens och reformarbetets huvudsyften skall bl.a. följande behandlas. Kommittén skall utifrån resultatet av utvärderingen av försöks- verksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning lämna förslag till hur uppgifterna mellan staten och den kommunala självstyrelsen på regional nivå skall fördelas . I den mån kommittén kommer fram till att uppgifter mer permanent skall föras över till regionala självstyrelseorgan skall kommittén också föreslå i vilka former de tillkommande uppgifterna bör hanteras. I så- dant fall skall kommittén lämna förslag om länsstyrelsernas lednings- funktion. Kommittén skall göra mer generella överväganden om statens egen organisation på regional nivå. I dessa överväganden skall följande ingå –belysa vilka utvecklingsinriktade uppgifter som en samordnad statlig länsförvaltning bör ha –överväga hur samverkan mellan länsstyrelse och andra statliga myndigheter bör utformas för att säkerställa en effektiv samordning –redovisa på vilket sätt man kan få till stånd och utveckla mer sam- ordnade insatser i fråga om bl.a. utvärdering, uppföljning och tillsyn på regional nivå –överväga möjligheterna till ytterligare delegering av uppgifter till länsstyrelserna. Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag . Ekonomiska konsekvenser av förslagen skall redovisas. Förslag till finansiering skall lämnas. I den del av uppdraget som avser generella överväganden om den statliga länsförvaltningens struktur och uppgifter skall en delredovisning ske . Kommittén skall under arbetets gång samråda med (), som har i uppdrag av regeringen att följa och utvärdera den nya ordning för den regionala planeringen av transportinfrastrukturen som föreslagits i prop. 1996/97:53. Kommittén skall beakta vad som sägs i regeringens direktiv till sam- tliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regional- politiska konsekvenser (dir.1992:50), omprövning av offentliga åtagan- den (dir. 1994:23), redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om brottsbekämpning (dir.1996:49). I arbetet bör kommittén ha kontakt med berörda myndigheter och organisationer samt statliga kommittér och utredare som kan komma att beröras. Kommittén skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisatio- ner informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra syn- punkter. 1999, Regionalt reformarbete i , i Regional forvalt- ning i (konferensrapport). Baldersheim, H. 1998, Slik blir fylkeskommunen fornya: Fylkeskom- munane i "Regionernas ", i Baldersheim, H. ), Kan fylkes- kommunen fornyast? : Det Norske Samlaget. Baldersheim, H. & , K. 1998, Fører europeisk integration til økende konkurranse mellom regionene i ?, i , J.P. & Sver- drup, B.O. ), i . Europeisering av nordisk sam- arbeid. , , , J. & , B. 1999, Program för ekonomisk tillväxt: Analys av länens och regionernas arbete med tillväxtavtal. : (stencil). Bullman, U. 1996, The Politics of the Third Level, i Regional and Federational Studies, vol. 6, nr 2. Ds C 1985:16, Fakta om statliga myndigheters ledning. Rapport från sekretariat. Ds 2000:7, Tillväxt i hela . Rapport från en granskningsgrupp för bedömning av länens arbete med regionala tillväxtavtal. 1998, I skärningspunkten. Landshövdingarna och den centrala och regionala samordningen, SOU 1998:168. 1999, Partnerskap och demokrati. Omaka par i nätverks- politikens tid? i Globalisering, forskarvol. IX, SOU 1999:83. & , T. 1998, Flernivådemokrati – en teoretisk såväl som praktisk utmaning. 1999, NOSAM. Nordvästskånska kommuner i sökande efter en ny samarbetsprofil. Gidlund, J. & , S. 1993, Det europeiska kalejdoskopet. Gidlund, J. 1998, Regionalisering & demokratisk legitimitet. 1999, The New Regionalism in the EU: The lessons to be drawn from Catalonia, Rhône-Alpes and West . 2000, Partnerskap i regionalt utvecklingsarbete: lösa för- bindelser eller lösta problem? i , J., , G. & , J., Epokskifte och demokratiparadoxer. Tre essäer om tillväxt, partner- skap och demokrati i den nya regionala utvecklingspolitiken. & , B. 1998, Det ouppklarade partnerskapet. Om svensk regionalpolitik, strukturfonderna och den territoriella ut- maningen. & Stenelo, L-G. 1990, Makt och internationalisering. & Riberdahl C. 2000, Kommunala samverkansformer. : /Kommentus. 1997, och staten, i SOU 1997:30. & , G. 1999, Invävd i . En under- sökning av den svenska statsförvaltningens EU–arbete. Rapport nr 1999:10. & , M. 2000, Regionalisering och flernivådemokrati – och län, i SOU 2000:64, Regional försöksverksamhet – tre studier. 1991, Offentligt och privat i regionalpolitiken. 1999a, Regionreform på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation, SOU 1999:103. 1999b, Regionalisering och internationalisering i . Politik och statsvetenskap i ett epokskifte. Forskning i nr 3. 2000a, Försök med en ny regional samhällsorganisation – demokrati, flernivåpolitik och regional mobilisering, i SOU 2000:64, Regional försöksverksamhet – tre studier. 2000b, Politik i ett epokskifte – regiondemokrati i en differentierad politisk ordning, i , J., , G. & , J., Epokskifte och demokratiparadoxer. Tre essäer om tillväxt, partner- skap och demokrati i den nya regionala utvecklingspolitiken. , S.,1999, Associationsrätten. 1999, Nätverkens , i Globalisering, Demokratiut- redningens forskarvol. IX, SOU 1999:83. 1997, (red. ), Territoriets gränser. , F. 1999, Regionpolitiker i praxis. , 2000, Utvecklingstendenser för hälso- och sjuk- vården i , samt Västra Göta- landsregionen (stencil). , T., Nomden, K. & Petiteville, F. 1999b, (eds), The Inter- mediate Level of Government in European States. Complexity versus Democracy? Ledningskonsulterna, 1999, Ex–ante utvärdering av förslag till tillväxt- avtal för , , , , , och län. Lithener, A. & , A. 1999, Västragötalänningarnas mentala kartor, i , L. ), Region i omvandling. 23, SOM–institutet, . –, A. & , L. 2000, till region. En kartläggning av anställdas erfarenheter inom försöket med ändrad regional ansvarsfördelning. : (stencil). & Wrenne A. 2000, Försöksverksamheten i – utgångspunkter, genomförande och effekter. /- (stencil). Nordregio, 1999a, , L.O., Aalbu, H., , K. & , G. C- FRAMÅT. Att välja regionala framtider för län. Nordregio, 1999b, Ex-ante utvärdering av utkasten till regionala till- växtavtal. Nordregio, Ledningskonsulterna , 2000, Regionala tillväxtavtal. Utvärdering av förhandlingsprocessen i sju län och på central nivå. , 1999, De regionala tillväxtavtalen – en utvärdering av regionernas utkast till förslag. 1999, EU och demokratin – från svensk horisont. 2000a, Regionala partnerskap – utveckling på bekostnad av demokratin? 2000b, Regionförsöken vitaliserar utvecklingsarbetet – en jämförande studie av regionala planeringsprocesser i fyra län. : KPMG/. , I., Riberdahl, C. & , P. 1997, Kommunallagen. Kommentarer och praxis. , O. 1998a, Statsbyggnad. Den offentliga maktens organi- sation. , O. 1998b, Kommunalpolitik (3:e uppl.). : Nord- stedts Juridik. & Ragnemalm, H. 1980, grundlagar och till- hörande författningar med förklaringar. & , P. 2000, Frågan som kom bort. Mass- mediernas rapportering om regionförsökens inledningsskede. , 1999, Utvärdering av den regionala infrastrukturplaneringen 1998–2007. Silenstam, P. 1999, Försöksverksamheten med vidgad samordnad läns- förvaltning på – förslag till utvärdering (stencil). Silenstam, P. 2000, nya roll i , och , i SOU 2000:64, Regional försöksverksamhet – tre studier. –rapporten, 2000, Statliga intressen på regional nivå en kart- läggning. Rapport från SIR-gruppen (stencil, ). , A–K. 1999, A New Policy–Style? A Swedish Region gaining in the EU. SOM–rapport nr 11, 1994, , S. & , L. ), Vägval. SOM–rapport nr 12, 1994, , L. ), i fokus. : SOM–institutet. SOM–rapport nr 23, 1999, , L. ), Region i omvandling. : SOM–institutet. Förvaltning och folkstyre. Betänkande från Länsdemo- kratiutredningen. ekonomi i samhällsekonomisk balans statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya samarbetsformer. Be- tänkande från Kommunalekonomiska utredningen. – region i utveckling. Betänkande från Väst- sverigeutredningen. Betänkande från Regionberedningen. Enklare och effektivare. Om EU:s komplexitet och maktbalanser. Den kommunala självstyrelsen och grundlagen. Be- tänkande från Kommittén om den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd. I medborgarnas tjänst. Betänkande från Förvaltnings- politiska kommissionen. Regional frihet och statligt ansvar – en principiell diskussion. Delbetänkande från Den parlamentariska regionkommittén. Ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. Betänkande från Utredningen om de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. Utgångspunkter –talets regionalpolitik. Be- tänkande från Regionalpolitiska utredningen. Framtidens miljö – allas vårt ansvar. Del 1 och 2. Be- tänkande från . , 2000, Om 2000 världen. Statskontoret 1985:10, Norrbottenförsöket, fyra delrapporter. Statskontoret 1998:19, – gårdagens eller morgondagens förvaltning? Statskontoret 1998:28, Gamla län blir nya regioner? (Lägesrapport). Statskontoret 1999:24, Gamla län blir nya regioner? (Slutrapport). Statskontoret 2000:18, Uppföljning och utvärdering av det regionala utvecklingsarbetet. 1998, Regionala reformer i , i Baldersheim, H. & , K. Perspektiv på regioner i . Åbo: Kommunenes Sentralforbund/. , 1998, Långt borta men nära en intro- duktion till regionfrågan. 1995, European Union: the Challenge for Local and Regional Government, i Political Quartely, vol. 66, nr 1. , E., 2000, Partnerskap – ett modeord eller ett nytt samhälle? Erfarenheter från ett europeiskt forskningssamarbete. Wrenne, A. 1999, Nytänkande kontra tradition En studie av ut- arbetandet av regionala tillväxtavtal i och . /(stencil). Wrenne, A., 2000: Vidgad samordnad länsförvaltning i . /(stencil). en region blir till, 1999, Rapport utarbetad av den danska och . Östhol, A. 1996, Politisk integration och gränsöverskridande regionbildning i . 1998, som överklagningsinstans – , , . : (stencil). 1998, I skärningspunkten. Landshövdningarna och den centrala och regionala samordningen, SOU 1998:168. & , M. 2000, Regionalisering och flernivådemokrati – och län, i SOU 2000:64, Regional försöksverksamhet – tre studier. 1999, Regionreform på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation, SOU 1999:103. 2000, Försök med en ny regional samhällsorganisation – demokrati, flernivåpolitik och regional mobilisering, i SOU 2000:64, Regional försöksverksamhet – tre studier. , 2000, Utvecklingstendenser för hälso- och sjukvården i , samt (stencil). , T., Nomden, K. & Petiteville, F. 1999a, (eds), The Surplus of the Intermediate Level in Europe, : EIPA (stencil). , T., Nomden, K. & Petiteville, F. 1999b, (eds), The Intermediate Level of Government in European States. Complexity versus Democracy? 2000, The internal enlargement of Union. : EIPA (stencil). & , L. 2000, Utvärdering av de anställdas erfarenheter. : (stencil). & Wrenne A. 2000, Försöksverksamheten i – utgångspunkter, genomförande och effekter. /- (stencil). Silenstam, P. 1999, Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på – förslag till utvärdering (stencil). Silenstam, P. 2000, nya roll i , och , i SOU 2000:64, Regional försöksverksamhet – tre studier. Den regionala samhällsorganisationen i vissa europeiska stater. En översättning i urval av antologin mediate Level of Government in European States. Complexity versus Democracy? Statskontoret, 1998, Delstudie 1 A. Regional försöksverksamhet – kraftsamling för en ny regionpolitik? Statskontoret, 1998, Delstudie 1 B. Försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. Statskontoret, 1998, Delstudie 2. Möjligheter till ytterligare delegering av uppgifter till länsstyrelserna. Statskontoret, 1998, Delstudie 3. Länsstyrelsernas utvecklingsinriktade uppgifter. Statskontoret, 1998, Delstudie 4. Länsstyrelsernas roll som över- klagningsinstans – ärendevolymer och resursåtgång. Statskontoret 1998:8, Statens tillsyn över verksamhet i landsting och kommuner. Statskontoret 1998:19, – gårdagens eller morgondagens förvaltning. Statskontoret 1998:28, Gamla län blir nya regioner? (Lägesrapport). Statskontoret 1999:24, Gamla län blir nya regioner? (Slutrapport). Statskontoret 2000:18, Uppföljning och utvärdering av det regionala utvecklingsarbetet. Wrenne, A. 1999, Nytänkande kontra tradition En studie av ut- arbetandet av regionala tillväxtavtal i och . /(stencil). Wrenne, A., 2000: Vidgad samordnad länsförvaltning i . /(stencil). Regional frihet och statligt ansvar – en principiell diskussion.