sou · GOB395d2 · 2001-01-01 00:00:00 — SKB är en så stor förening att det i praktiken inte är möjligt att genomföra föreningsstämman utan en ordning med fullmäktige. Naturligtvis kan fler sådana föreningar upp- stå. Det gäller inte minst mot bakgrund av att vi inte har ställt upp det krav på närhet mellan husen som, enligt 1 kap. 5 § tredje stycket BRL, gäller för bostadsrättsföreningar. Man skulle kunna tänka sig en ordning där ett förbud mot fullmäkti- gerepresentation var huvudregeln, men undantag gällde för större före- ningar. Den typen av regler ger dock alltid olyckliga tröskeleffekter. Vi bedömer inte riskerna särskilt stora för missbruk om man gene- rellt tillåter representation genom fullmäktige. Vi föreslår därför att nå- got särskilt förbud inte ställs upp för kooperativa hyresrättsföreningar. Skulle det senare visa sig att fullmäktige används på ett olämpligt sätt får begränsningar övervägas. Inledningsvis kan konstateras att många bestämmelser om ändring av stadgar finns där föreningslagen och BRL inte skiljer sig åt. I de avse- endena anser vi att föreningslagens bestämmelser bör gälla. Det rör t.ex. huvudregeln om krav på total enighet eller två tredjedels majoritet vid den andra stämman samt möjligheten för föreningar att i sina stad- gar sätta upp ytterligare krav utöver vad lagen föreskriver. Vi tog i avsnitt 17.1.2 ställning för att insatser och eventuella av- gifter, i enlighet med föreningslagen, skall anges i stadgarna. Över hu- vud taget har vi beträffande insatser och avgifter anslutit till förenings- 226 Föreningens organisation... I sammanhanget bör framhållas att insatserna, bl.a. eftersom nå- gon fast koppling mellan andelsrätt och nyttjanderätt inte skall finnas, saknar det samband med nyttjanderätten som insatser för bostadsrätter har. En annan skillnad är att insatser i kooperativa hyresrättsföreningar kommer att kontinuerligt återbetalas till utträdande medlemmar och in- betalas av nya medlemmar. Något skäl för att avvika från föreningslagens regler om ändring i stadgarna beträffande insatser och avgifter ser vi därför inte. Det är en- ligt vår mening naturligt att ansluta till föreningslagen och inte till BRL. Därmed behövs inte heller någon motsvarighet till de särskilda bestämmelserna om ändring av insats som medför rubbning av det in- bördes förhållandet i 9 kap. 16 § första stycket 1 BRL. Vi ser inte något skäl till att göra ett särskilt undantag från före- ningslagen beträffande beslut om ändring av medlems rätt till årsvinst. Inte heller ser vi skäl för att göra avvikelser från föreningslagen beträf- fande beslut som inskränker rätten att återfå insatserna vid utträde eller som försvårar medlemmens utträde. Som nämnts bygger vårt för- slag om vad som skall gälla vid utträde, se avsnitt 4.2.4, i allt väsentligt på föreningslagen. Principerna avviker därför i väsentliga avseenden från vad som gäller för bostadsrätter. När det gäller de bestämmelser som finns i BRL om ändring av stadgar och som saknar motsvarigheter i föreningslagen bör först näm- nas beslut om ändring av de grunder enligt vilka årsavgifter skall be- räknas. I avsnitt 17.1.2 föreslog vi att en kooperativ hyresrättsförening, på motsvarande sätt som en bostadsrättsförening, i sina stadgar skall ange de grunder enligt vilka hyrorna skall beräknas. Vi anser därför att man bör ansluta till även när det gäller ändring i stadgar- na av dessa grunder. I sammanhanget skulle kunna hävdas att kravet på tre fjärdedels majoritet kan bli något uttunnat i kooperativa hyresrättsföreningar jäm- fört med bostadsrättsföreningar. Tanken är då att det normalt inte före- kommer andra medlemmar i bostadsrättsföreningar än bostadsrättsha- vare medan man inte kan räkna med en sådan överensstämmelse avse- ende kooperativa hyresrättsföreningar. Exempelvis kan kösystem leda till att medlemmarna är klart fler än hyresgästerna. Men här kan för- hållandena komma att variera. Särskilt mot bakgrund av att föreningar- na kommer ha möjlighet att ställa upp ännu hårdare krav än vad lagen föreskriver, jfr 7 kap. 14 § andra stycket föreningslagen, anser vi att man i författning kan nöja sig med de krav som BRL ställer upp. Som nämndes i det föregående avsnittet gäller för bostadsrättsför- eningar skärpta krav också beträffande beslut som inskränker medlems rätt att överlåta bostadsrätten och beslut om att införa hembudsklausul Föreningens organisation... 227 Vi har i avsnitt 4.2.6 tagit ställning för att hyreslagens reg- ler om överlåtelse och andra övergångar av hyresrätt bör gälla även för kooperativa hyresrätter. Något förenklat kan sägas att vid vanliga överlåtelser är det upp till föreningen att godkänna överlåtelsen. Men sedan finns vissa till hyresgästens förmån tvingande undantag, bl.a. vid byte. Redan av vårt förslag att hyreslagens bestämmelser skall gälla följer att föreningen inte kan göra inskränkningar i de för hyresgästen generösare tvingande reglerna. Då skulle de urholkas. Och i övrigt är det upp till föreningen att godta överlåtelser. Något behov av motsva- righeter till bestämmelserna i om inskränkningar i överlåtelserät- ten och om hembudsklausuler finns alltså inte. Sammanfattningsvis anser vi således beträffande ändring av stadgar att föreningslagens bestämmelser bör gälla. Därutöver bör särskilda krav gälla för beslut om ändring av de grunder enligt vilka hyrorna skall beräknas. 17.5Föreningens hus, lägenheter och verksamhet Genom BRL infördes nya bestämmelser om föreningens hus och lägenheter. Dessa bestämmelser har av rätt självklara skäl inte någ- ra motsvarigheter i föreningslagen. Beslut som innebär väsentliga förändringar av föreningens hus eller mark skall fattas på en föreningsstämma, 9 kap. 15 § BRL. Annat kan dock bestämmas i stadgarna. Särskilda bestämmelser finns för beslut om att en lägenhet som har upplåtits med bostadsrätt skall förändras eller i sin helhet tas i anspråk av föreningen med anledning av en om- eller tillbyggnad, 9 kap. 16 § första stycket 2 BRL. Beslutet skall ha fattats på föreningsstämma. Bo- stadsrättshavaren skall ha gått med på beslutet. Alternativt skall två tredjedelar av de röstande ha gått med på beslutet och detta dessutom ha godkänts av hyresnämnden. Kriterier för när hyresnämnden skall godkänna beslutet finns i 9 kap. 17 § BRL. Där finns också bestämmel- ser om inlösen. Slutligen gäller särskilda krav för beslut om utvidgning av förening- ens verksamhet, 9 kap. 16 § första stycket 3 BRL. Minst två tredjedelar av de röstande vid en föreningsstämma skall ha gått med på beslutet för att detta skall vara giltigt. 228 Föreningens organisation... Vårt förslag: Skärpta krav för beslut om förändring av föreningens hus, mark eller lägenheter skall inte finnas. Särskilda krav skall gälla för beslut om utvidning av föreningens verksamhet. De skall dock inte gälla om beslutet är av mindre betydelse för föreningens ekonomi. Förändring av föreningens hus, mark eller lägenheter Införandet av reglerna om förändring av föreningens hus hade samband med dem om förändring av lägenheten. De motiverades i korthet på följande sätt (prop. 1990/91:92 s. 99). En bostadsrättshavare intar i många avseenden en ägarliknande ställning med avseende på lägenhe- ten. Bostadsrättshavaren svarar för det inre underhållet. Han kan också inom rätt vida ramar för- ändra lägenheten. Enligt vår mening bygger BRL i rätt stor utsträckning på en tanke att man så långt möjligt bör försöka säkerställa någon lättare form av en motsvarighet till fastighetsbildning. Följande exempel kan ges. Lä- genheterna skall beskrivas i den ekonomiska planen, 2 § bostadsrätts- förordningen (1991:630). Lägenheten skall anges i upplåtelseavtalet, 4 kap. 5 § BRL. En förteckning skall finnas över bostadsrättslägenhe- terna (lägenhetsförteckning), 9 kap. 8 § BRL. Lägenhetsförteckningen skall för varje lägenhet ange bl.a. beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen, 9 kap. 10 § BRL. Den relevanta ekonomiska planen skall anges. Slutligen gäller särskilt höga beslutskrav om lägen- heten skall förändras till det sämre, 9 kap. 16 § första stycket 2 BRL. Den utformning av kooperativ hyresrätt som vi har föreslagit avvi- ker från bostadsrätter i här väsentliga avseenden. I sina grundläggande drag skall den kooperativa hyresrätten vara utformad som en vanlig hy- resrätt. Nyttjanderätten skall upplåtas i stället för på obegränsad. En kooperativ hyresgäst skall, liksom en vanlig hyresgäst, kunna säga upp sin hyresrätt. Och föreningen skall kunna säga upp den kooperative hyresgästen på i stort sett samma grunder som en vanlig hyresvärd kan säga upp en hyresgäst. Bl.a. på grund av detta skall en kooperativ hyresgäst inte ha större möjligheter än en vanlig hyresgäst att göra sådana förändringar av lägenheten som inte är att hänföra till underhåll. Vi har också valt en från bostadsrätter avvikande lösning beträffan- de överlåtelse och den därmed sammanhängande möjligheten att återfå erlagda insatser. Det normala beträffande bostadsrätter är att det är upp Föreningens organisation... 229 till bostadsrättshavaren att hitta en köpare. En försäljning är bostads- rättshavarens sätt att få tillbaka erlagda insatser. Det normala beträf- fande kooperativa hyresrätter skall i stället vara att hyresgästen säger upp sig och återfår erlagda insatser. Det här sagda menar vi medför att man inte bör föra över de aktuella bestämmelserna från BRL om särskilda krav på beslut om förändring av föreningens hus, mark eller lägenheter. De bygger på en syn på bo- stadsrätten som något som ligger nära äganderätt och där man gör nå- gon form av enklare fastighetsreglering. Men i de här aktuella avse- endena ligger en kooperativ hyresrätt betydligt närmare en vanlig hy- resrätt. Möjligheten till uppsägning och återfående av erlagda insatser menar vi vidare medför att en lösning utan särskilda krav på beslutet inte är oskälig. Det bör också framhållas att vi ser det som en fördel att man kan undvika regleringen från BRL. Den är nödvändig i det sammanhanget men inte okomplicerad. Reglerna är rätt svåra att tillämpa i praktiken. Inte minst finns ett antal gränsdragningsproblem, t.ex. vad som utgör om- eller tillbyggnad och vad som i sammanhanget avses med lägenhet. Nämnas bör slutligen att, i de fallen en förening hyr sitt hus, förändringar kan komma till stånd genom fastighetsägarens försorg. Utvidning av föreningens verksamhet Kravet på kvalificerad majoritet vid utvidgning av föreningens verk- samhet har funnits sedan 1930 års BRL. Varken i förarbetena till den lagen eller senare har närmare utvecklats vilka typer av vidgningar som avses. I litteraturen har anförts följande (Melz m.fl., Bostadsrätt, 3 uppl., 1996, s. 65). Utvidgningen kan avse olika typer av verksamhet. Är det fråga om en utvidning som kräver ändring av stadgarna gäller naturligtvis reglerna för ändring av stadgarna dessutom. I andra fall kan det gälla en verksamhet som inte är typisk för en bostadsrättsförening, t.ex. om en fjällby börjar driva en skidlift. De fall som lagstiftaren har haft i tankarna är emellertid främst att föreningen införskaffar eller börjar bygga nya hus och på så sätt utvidgar verksamheten. Något sådant är inte typiskt för en bostadsrättsförening. Ur lagstifta- rens synpunkt har det setts som riskfyllda projekt. Enligt vår bedömning är den återgivna uppfattningen riktig om vad be- stämmelserna i BRL om utvidgning av verksamheten innebär för bo- 230 Föreningens organisation... Det innebär alltså bl.a. att förvärv eller byggande av nya hus kräver ett beslut på föreningsstämma med kvalificerad ma- joritet. Bör ett motsvarande krav på kvalificerad majoritet införas för ko- operativa hyresrättsföreningar? Mot kan sägas tala att upplåtelseformen är tidsbegränsad och att den kooperative hyresgästen vid uppsägning har rätt att återfå sina insatser. Men tanken med kravet i BRL är att skydda mot riskfyllda projekt. Och i en situation att ett projekt äventy- rar föreningens ekonomi är den teoretiska rätten att återfå erlagda in- satser betydelselös. Då finns kanske inga medel att ge tillbaka. Det är just risken att förlora erlagda kapitaltillskott som motiverar särskilda krav på beslutet. är det viktigt att onödiga hinder inte ställs upp för en ra- tionell förvaltning. Därför anser vi att särskilda krav bör gälla endast i fall där man kan tala om riskfyllda projekt. I det sammanhanget bör uppmärksammas att en bostadsrättsförening har möjlighet att, om förändringar i föreningens ekonomi i övrigt krä- ver det, upplåta enstaka, nya lägenheter med bostadsrätt utan någon särskild beslutsprocess och utan att ny ekonomisk plan upprättas, se 3 kap. 4 § BRL. Mot den angivna bakgrunden anser vi att kvalificerad majoritet bör krävas för utvidgning av föreningens verksamhet. Men ett undantag bör gälla för fall där vidgningen är av mindre betydelse för föreningens ekonomi. Vi återkommer i författningskommentaren till vad som skall avses med det. När det gäller byggnation eller förvärv av nya lägenhe- ter menar vi att man bör relatera antalet lägenheter till föreningens storlek. En stor förening bör utan särskild beslutsordning kunna bygga eller köpa fler lägenheter än en liten förening. Det bör nämnas att särskilda krav finns även för beslut om överlå- telse av föreningens hus. Dessa har emellertid samband även med lik- vidations- och ombildningsfrågor. Vi tar därför upp detta i avsnitt 18.4.2. Föreningens organisation... 231 17.6Revision och särskild granskning Bestämmelser om revision och särskild granskning finns i 8 kap. före- ningslagen. För ekonomiska föreningar gäller, enligt 8 kap. 5 § före- ningslagen, att minst en revisor skall vara auktoriserad om 1.tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring som gällde under av respektive räken- skapsår, eller 2.antalet anställda hos föreningen under vart och ett av i medeltal har överstigit 200. Enligt 9 kap. 26 § BRL gäller bestämmelserna om revision och särskild granskning i tillämpliga delar även för bostadsrättsföreningar, dock med ett undantag. Bestämmelserna i 8 kap. 5 § föreningslagen om skyldighet att utse auktoriserad revisor när föreningen är av viss storlek gäller inte för bostadsrättsföreningar. hade i uppdrag att överväga om kraven på kvalificerad revisor i bostadsrättsföreningar bör skärpas. Utredningen, som presenterade sina överväganden i slutbetänkandet Olika bostads- rättsfrågor (SOU 2000:2), kom till slutsatsen att reglerna om utseende av revisor inte bör ändras (betänkandet s. 258 ff.). Vårt förslag: Bestämmelserna i 8 kap. 5 § föreningslagen om skyldig- het att utse auktoriserad eller godkänd revisor skall inte gälla för ko- operativa hyresrättsföreningar. Ett generellt krav på kvalificerad revisor Som redogjordes för i det föregående avsnittet hade Bostadsrättsutred- ningen i uppdrag att överväga skärpta krav på auktoriserad revisor. Bakgrunden till uppdraget var att ett stort antal bostadsrättsföreningar hade gått i konkurs . föreslog alltså ingen motsvarighet till bestämmelserna om auktoriserad revisor i 232 Föreningens organisation... ekonomiska föreningar av viss storlek. Utredningen förde utförliga re- sonemang (betänkandet s. 258 ff.). Utredningen ställde först frågan om ett generellt krav på kvalifice- rad – auktoriserad eller godkänd – revisor bör ställas upp. Ett sådant krav finns för aktiebolag. Det infördes som ett led i bekämpningen av ekonomisk brottslighet och andra oegentligheter som kan förekomma i samband med näringsverksamhet (prop. 1981/82:171 s. 1). Frågan har övervägts för ekonomiska föreningar. Då gjordes bedömningen att be- hov saknades av en sådan skärpning för ekonomiska föreningar (prop. 1986/87:7 s. 68). uttalade att inget hade fram- kommit som tyder på ett behov av kvalificerade revisorer i alla bostads- rättsföreningar av de skäl som anfördes för aktiebolag. övervägde också om andra skäl talade för ett generellt krav, men fann att ett sådant krav skulle föra för långt. Ut- redningen hänvisade till att man inte kunde se någon koppling mellan konkurserna bland bostadsrättsföreningar och revisionen, att ett sådant krav inte gäller för ekonomiska föreningar samt att kravet skulle ha in- neburit en viss kostnadsbelastning för mindre föreningar. De skäl som anförde mot ett generellt krav på auktoriserad eller godkänd revisor är enligt vår mening överförbara på kooperativa hyresrättsföreningar. Risken för ekonomisk brottslighet o.d. bedömer vi inte är större i kooperativa hyresrättsföreningar än i bostadsrättsföreningar. Något skäl att ställa upp ett generellt krav på auktoriserad eller godkänd revisor ser vi alltså inte. Antalet anställda i föreningen ställde därför i stället frågan om ett krav borde ställas upp för större bostadsrättsföreningar. Diskussioner fördes därvid mot bakgrund av bl.a. de kriterier som finns i 8 kap. 5 § före- ningslagen. När det gäller kriteriet som tar sikte på antalet anställda konstaterade utredningen att det troligen inte finns en enda bostads- rättsförening som har fler än 200 anställda. Detta menar vi säkert kommer att gälla också för kooperativa hyres- rättsföreningar. Inget talar för att det kommer att bildas kooperativa hy- resrättsföreningar med fler än 200 anställda. Föreningens organisation... 233 När det gäller rekvisitet i 8 kap. 5 § föreningslagen om föreningens till- gångar ansåg att det skulle kunna slå rätt slumpartat. Utredningen hänvisade till att den stora tillgången regel- mässigt är fastigheten men att denna kan redovisas på olika sätt (betänkandet s. 261). Den pekade därför på andra möjliga modeller som att knyta an till omsättningen, sätta gränsen i förhållande till taxe- ringsvärdet eller låta antalet lägenheter vara avgörande. tog upp de skäl som hade angetts när krite- riet infördes för ekonomiska föreningar (s. 264). Man hade pekat på konsekvenser för samhället i stort, främst arbetslöshet. Skälet hade så- ledes främst tagit sikte på kriteriet om antalet anställda. Enligt har sådant som utbredd arbetslöshet ingen motsvarighet om en bostadsrättsförening går i konkurs. Det skulle närmast varit bostadslöshet. Men de undersökningar Boendeso- ciala beredningen hade gjort av konkurser och rekonstruktioner i bo- stadsrättsföreningar och redovisat i Boendesociala effekter av konkur- ser och rekonstruktioner – bostadsrättsföreningar och egna hem (SOU 1999:72) visade att så inte blev fallet. sammanfattade sin inställning med att de skäl som hade anförts för ekonomiska föreningar inte var överförbara till bostadsrättsföreningar. Kriterierna för ekonomiska föreningar pas- sar, enligt utredningen, dåligt för bostadsrättsföreningar. Slutligen var bristande revision inte en faktor att räkna med beträffande konkurserna . Skäl kan anföras både för och emot krav på kvalificerad revisor i större kooperativa hyresrättsföreningar. Avgörande betydelse anser vi dock likheten mellan bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföre- ningar har. Från revisionssynpunkt är de två typerna av föreningar lik- värdiga. Och de skiljer sig från många andra typer av ekonomiska före- ningar. Det rimliga är därför enligt vår uppfattning att samma regler gäller för kooperativa hyresrättsföreningar som för bostadsrättsför- eningar. Vi föreslår således att samma undantag från kraven i förening- slagen på auktoriserad revisor skall göras för kooperativa hyresrättsfö- reningar som för bostadsrättsföreningar. 234 Föreningens organisation... 17.7.1Särskilda bestämmelser för bostadsrättsföreningar I 10 kap. 1 – 8 §§ föreningslagen finns bestämmelser för ekonomiska föreningar om överskottsutdelning och annan användning av förening- ens egendom. Endast två av dessa paragrafer är tillämpliga beträffande bostadsrättsföreningar. Särskilda bestämmelser finns nämligen för bostadsrättsföreningar om vinstutdelning o.d. De finns i 9 kap. 27 och 28 §§ BRL. Nämnas kan att man i BRL endast talar om vinstutdelning medan termen över- skottsutdelning i föreningslagen är ett vidare begrepp. I 9 kap. första stycket 27 § BRL anges att utdelning får ske endast av vinst som redovisas i fastställd balansräkning för det senaste räken- skapsåret. Motsvarande bestämmelser för ekonomiska föreningar finns i 10 kap. 2 § föreningslagen. Där anges att vinstutdelning inte får över- stiga vad som i den fastställda balansräkningen och, i fråga om moder- förening, i den fastställda koncernbalansräkningen för det senaste rä- kenskapsåret redovisas som föreningens eller koncernens fria egna ka- pital dock med avdrag för vissa, närmare preciserade belopp. Nämnas bör att krav också finns på viss avsättning till reservfond, 10 kap. 6 § föreningslagen. Vinst får, enligt 9 kap. 27 § andra stycket BRL, inte delas ut till andra än bostadsrättshavarna. Vinsten skall fördelas mellan dem efter insatserna för bostadsrätterna, om inte något annat har bestämts i stad- garna. Några liknande begränsningar eller anvisningar finns inte för ekonomiska föreningar. Däremot finns begränsningar beträffande möj- ligheterna att dela ut överskott till andra än medlemmar, 10 kap. 4 § föreningslagen. Som nämndes inledningsvis är två paragrafer i föreningslagen till- lämpliga på bostadsrättsföreningar. Enligt 9 kap. 28 § BRL gäller be- stämmelserna om återbetalning m.m. i 10 kap. 7 § föreningslagen om vinst har delats ut i strid med bestämmelserna i 9 kap. 27 § BRL eller någon bestämmelse i föreningens stadgar. Vidare gäller bestämmelser- na om vissa gåvor i 10 kap. 8 § föreningslagen också för bostadsrätts- föreningar. Föreningens organisation... 235 Vår bedömning: Några från föreningslagen avvikande bestämmelser om överskottsutdelning bör inte införas. Behövs särskilda bestämmelser om tillåtna överskottsutdelningar? Bestämmelsen i 9 kap. 27 § första stycket BRL om att endast vinst en- ligt den senaste balansräkningen får delas ut infördes genom BRL. hade föreningslagen gällt också för bostadsrättsför- eningar och endast avvikande bestämmelser reglerats i en särskild lag. Men genom BRL ändrades systematiken så att en särskild, uttömmande lag finns för bostadsrätterna och föreningslagen endast är tillämplig om en hänvisning görs till denna lag. Även om bestämmelsen till ordalydelsen avvek från den dåvarande bestämmelsen i föreningslagen var avsikten inte att göra någon ändring av rättsläget. Avsikten var endast att på grund av den ändrade systema- tiken införa en bestämmelse om vinstutdelning vilken överensstämde i sak med regleringen i föreningslagen (prop. 1971:12 s. 153 och SOU 1969:4 s. 233). Någon motsvarighet till föreningslagens bestämmelser om gottgörelse infördes inte. De ansågs sakna aktualitet för bostads- rättsföreningar (ibid). Parentetiskt kan nämnas att en särskild bestäm- melse om vinstutdelning inledningsvis hade funnits BRL, som föregick BRL. Men de bestämmelserna togs bort vid in- förandet av föreningslag med motiveringen att bestämmelsen BRL hade fått sin motsvarighet föreningslag (prop. 1951:34 s. 204). Sedan den särskilda bestämmelsen om vinstutdelning infördes i BRL har bestämmelserna i föreningslagen ändrats ett antal gånger. Bl.a. har terminologin med överskottsutdelning införts. Men några ge- nomgripande sakliga ändringar har det inte varit fråga om (se t.ex. prop. 1986/87:7 s. 193 ff. och 1979/80:144 s. 51 f.). Enligt vår bedöm- ning har reglerna inte ändrats på något sätt som gör att de nu är mer olämpliga än tidigare för bostadsrättsföreningar eller kooperativa hy- resrättsföreningar. Med hänsyn till den lagtekniska lösning som vi har valt, se avsnitt 19.1, finns det därför inte skäl för att sätta upp några särskilda bestämmelser för kooperativa hyresrättsföreningar om vilka överskottsutdelningar som får göras i en kooperativ hyresrättsförening. 236 Föreningens organisation... Skall vinst få delas ut endast till kooperativa hyresgäster? Bestämmelsen att vinst inte får delas ut till andra än bostadsrättshavare har funnits sedan 1930 års BRL.