sou · GOB3103d2 · 2001-01-01 00:00:00 — De snabba handläggningstider som krävs av bland annat EG-regler innebär dock att beslutanderätten i vissa fall måste delegeras till olika avdelningar och enskilda tjänstemän. Kontroll – en Bioteknikinspektion etiska granskningen bör ske genom att en etisk expert alltid skall granska ett ärende innan det avgörs. Inspektionen bör dessutom ha möjlighet att – tillsammans med fackmyndigheterna men även självständigt – utöva tillsyn genom att företa inspektioner. Vi menar att inspektionen och fackmyndigheterna bör ha ett omfattande samarbete, vilket naturligtvis inte innebär att fack- myndigheternas nuvarande samarbete skall minska i omfattning. Samarbetet mellan inspektionen och fackmyndigherna kan avse till exempel att upprätta mål och policy för verksamheten på respektive område och vidareutbildning av personalen. Bioteknikinspektionen skall som arbetsfält ha ett område som () ligger under flera departement. Detta område utgör dessutom ett av de områden som har en särskilt stor utveck- lingspotential och med all sannolikhet kommer att vara föremål för ett särskilt intresse från statsmakternas sida. Bioinformatiken har ett mycket nära samband med andra IT-frågor, som genom IT- beredningen ligger under Statsrådsberedningen. Enligt vår mening talar detta för att Bioteknikinspektionen bör ligga under Statsråds- beredningen. Vi anser att styrelseformen är den mest effektiva för Bioteknik- inspektionen. Ansvaret för myndighetens ledning bör således ligga på ett kollektivt organ i stället för på en enrådig myndighetschef. Ett viktigt skäl för detta är att allmänheten genom företrädare i styrelsen därigenom kan få ett inflytande på inspektionens verksamhet. Styrelsen skall ha ett totalt ansvar för verksamheten. Myndighetschefen, det vill säga Bioteknikinspektionens general- direktör, bör ingå i styrelsen. I styrelsen bör därutöver finnas företrädare för olika veten- skapliga discipliner som omfattas av den moderna biotekniken. Också två etiskt sakkunniga bör finnas i styrelsen. Vidare bör allmänheten företrädas av ledamöter från samtliga riksdagspartier. Vi anser att producent- eller konsumentintressen däremot inte bör företrädas i styrelsen. Deras medverkan i arbetet och möjlighet till Kontroll – en Bioteknikinspektion information bör tillgodoses dels genom att allmänheten kan till- frågas i vissa tillståndsärenden (något som föreslås bli infört i EG- direktivet om avsiktlig utsättning), dels genom att ett Teknologiråd inrättas (se nedan). Vår uppfattning är att den verksamhet som bedrivit måste utvidgas väsentligt. Det bör finnas kanslipersonal som är sakkunnig när det gäller bioteknikens användning på män- niska. Vidare bör finnas personer som behärskar områdena växter, djur och mikroorganismer. Bioteknikinspektionens utåtriktade verksamhet föreslås få en central ställning, varför även informa- tionskunniga personer bör finnas. Personal kan också anställas för vissa projekt och anlitas på konsultbasis. En uppskattning av antalet anställda skulle ligga kring tio-tolv personer. Utöver de personer som angetts är det vår uppfattning att betydande kompetens kan hämtas från olika vetenskapliga råd, särskilt när det gäller medicinsk sakkunskap. Vi beräknar att kostnaden för den verksamhet som Bio- teknikinspektionen skall bedriva uppgår till 15–. har en budget om . Vi anser att inspektionen bör ses som ett tillskott till den kontroll som finns, varför fackmyndigheternas budget inte bör påverkas. Den ökning av statens utgifter som förslaget innebär är liten. Vi avstår därför från att ge förslag till finansiering av kostnads- ökningen. Vi har inte haft möjlighet att lägga fram ett mer detaljerat förslag till omorganisation av . En Bioteknikinspektion bör dock inrättas . Vi anser därför att det bör tillsättas en särskild organisationskommitté för att förbereda och genomföra omorganisation. Kontroll – en Bioteknikinspektion Vi har under vårt arbete från olika håll fått kännedom om frågor som behöver besvaras. Således har det framkommit vissa svårigheter med gränsdragningen avseende den nuvarande uppdelningen myndigheter emellan. En diskussion har uppstått om gränsdragningen mellan , Arbetarskyddsstyrel- sens och Kemikalieinspektionens ansvarsområden när det gäller de genetiskt förändrade virus som används som vektorer vid genterapi. En annan fråga är huruvida så kallade funktionella livsmedel (functional foods) skall anses som livsmedel eller läkemedel. Vi menar att dessa frågor bör lösas genom tillägg till aktuell förordning, för att därigenom undanröja rådande oklarhet och för att minska risken för att fattade beslut och utfärdade föreskrifter blir verkningslösa. Därvid bör beaktas hur frågorna har lösts utomlands. Det kan tilläggas att också detta är en fråga som Bioteknikinspektionen bör följa. Ett flertal förslag på bioteknikens område har lämnats . Vad som därvid sagts om till exempel etiska forsknings- kommittéers lagreglering, xenotransplantation och biobanker påverkar den kontroll som vi anser vara nödvändig. Vårt förslag bör därför koordineras med andra förslag som finns på området. När det gäller avgifter menar vi att Bioteknikinspektionen inte skall finansiera sin verksamhet på detta sätt. Vidare bör fack- myndigheterna även själva bestämma storleken på de avgifter de tar ut. Att avgifternas storlek därvid kommer att bli olika är en naturlig följd av att biotekniken kan avse vitt skilda verksamheter och att myndigheterna finansierar sin verksamhet på olika sätt. I förslaget till lag om användning av bioteknik på människor har angetts att det krävs en prövning i en etisk kommitté. Detta gäller även forskning på människor och har föreslagits beträffande bio- bankerna. Även xenotransplantation skall föregås av en liknande prövning. Vi menar att denna verksamhet bör kunna samordnas i en enda organisation, där nuvarande struktur för etikprövning av forskningsanslag kan utgöra en utgångspunkt. Den som skall vara huvudman för kommittéerna bör få vara med om att utforma organisationen. Kontroll – en Bioteknikinspektion Av direktiven till denna kommitté framgår att gränsdragningen mellan och inte är helt klar när det gäller genteknik använd på människor. Som angetts ovan kommer Bioteknikinspektionen att ha ett stort ansvar också för frågor inom hälso- och sjukvården. Inspektionen måste därvid komma att uttala sig i en rad etiska frågor på området. Däremot är det inte tänkt att den verksamhet som bedrivs av skall påverkas av vårt förslag. Teknikvärdering – ett Teknologiråd Det har ofta framhållits att teknikutvecklingen, inte minst när det gäller den moderna biotekniken och IT-tekniken, går så snabbt att det är svårt för såväl politiker som övriga medborgare, som inte är verksamma inom området i fråga, att hålla sig informerade. Den kunskap som behövs för att kunna delta i en diskussion om konsekvenserna av utvecklingen på ett sådant område är oftast svårtillgänglig. Den diskussion som förs är till stor del förbehållen berörda forskare och andra experter. Medborgarna i gemen ute- stängs från inflytande över en utveckling som i hög grad kan få konsekvenser för dem och för samhället, den kan till och med vara livsavgörande för enskilda personer. Detta är ett demokratiskt problem. De bristande möjligheterna att hålla sig informerad och det bristande medinflytandet kan skapa ett misstroende mot forskare, när det gäller hur de bedriver sin forskning och vilka syften de har med den. Förhållandena kan resultera i en negativ hållning till stora delar av utvecklingen inom till exempel bioteknikområdet och också i en likgiltighet inför politiken på området. Det är därför angeläget att det skapas former för en levande dialog mellan forskare, politiker och övriga medborgare när det gäller teknikutvecklingen. En förutsättning för en sådan dialog är att politikerna och övriga medborgare kontinuerligt får tillgång till lättillgänglig information om planerad och pågående forskning, syftet med den, möjliga tillämpningsområden och tänkbara konse- kvenser av forskningsresultaten för den enskilde och för samhället. Detta gäller inte bara för bioteknikområdet. Teknologiska aspekter är ofta involverade också inom andra politikområden, till exempel när det gäller trafik, energi och utbildning, för att nämna några. I finns det ingen organisation som arbetar med enbart teknikvärdering. Dock skall varje myndighet följa utvecklingen på Teknikvärdering – ett Teknologiråd sitt område, sprida information och rapportera till regeringen när så behövs. Inom finns Föreningen riksdagsmän och forskare () för utbyte av kunskap och erfarenheter. Föreningen har ett tiotal möten för sina medlemmar (bland annat riksdagsledamöter, före detta riksdagsledamöter och omkring 400 forskare), varvid forskare från ett visst område bjuds in till diskussion och utfrågning. Allmänheten deltar inte i diskussionerna. , som drivs som en offentlig stiftelse och finansieras genom anslag från , arbetar utifrån ambassader och konsulat och rapporterar hem om olika tekniska företeelser. I en delrapport från för Ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering anges att det så kallade som föreslås, som en av sina uppgifter har att främja kontakt och dialog mellan forskare, forsk- ningsfinansiärer, avnämare, den offentliga sektorn, föreningsliv, fackliga organisationer och allmänhet. Forum bör därför samla olika organisationer till forskningsdebatt. Det praktiska genom- förandet skall skötas av de olika myndigheterna och intresse- organisationer, där forskningsråden har viktiga uppgifter. Nöd- vändiga studier, undersökningar, seminarieserier skall finansieras av genom och/eller andra finansiärer. Internationellt förekommer teknikvärdering på flera håll. I och har särskilda teknologiråd inrättats . Frågorna diskuteras också inom övriga och på global nivå. Det danska Teknologirådet1 är en oberoende institution som upprättades av . Rådet ersatte , som startades , och har fyra huvuduppgifter: 1) att utföra självständiga teknologivärderingar, 2) att genomföra hel- hetsvärderingar av teknologins möjligheter och konsekvenser, 3) att förmedla resultaten till , till samhällets övriga 1 Mer information kan fås på rådets hemsida: Teknikvärdering – ett Teknologiråd politiska beslutsfattare och till allmänheten samt 4) att ge råd till och regeringen. är alltså inrättat för att sprida kunskap om teknologi och dess möjligheter och konse- kvenser för människor, samhälle och miljö. Rådet skall därför främja debatten om teknologi, värdera teknologin och ge råd till och regeringen i teknologiska spörsmål. utövar tillsyn, och Forsknings- utskottet är dess fasta kontakt med . redovisar rådet sin verksamhet till och regeringen. består av en styrelse, ett representantskap och ett sekretariat. Styrelsen består av tio ledamöter samt rådets ord- förande. Forskningsministern utser ordföranden och tre ledamöter. De övriga utses efter förslag från olika organisationer i samhället, till exempel LO, Kommunernes och de statliga forskningsråden. Representantskapet består av 50 medlemmar. Det fungerar som ett forum för en öppen debatt om aktuella ämnen med anknytning till teknologivärdering. Till uppgiften hör att komma med förslag och idéer till nya initiativ och att diskutera de initiativ som rådet har genomfört. Sekretariatet tar egna initiativ och har till uppgift att genomföra och förmedla aktiviteter. Det är tolv personer fast anställda, vartill kommer projektmedarbetare och konsulter. Rådgivningen till och regeringen består bland annat i att besvara konkreta frågor från medlemmar av och att arrangera hearings för utskott. Sådana hearings har sin utgångspunkt i en förfrågan från ett eller flera utskott i . Förfrågningarna har ofta sin grund i en aktuell teknologisk debatt, som kräver ett politiskt ställningstagande. väljer politikerna vilka experter som skall kallas in och frågas ut av dem. Rådet kan också vända sig till ett statsråd i samband med en aktuell teknologisk fråga. Även övriga projekt väljs och genomförs så att de är relevanta för beslutsfattare. ger också ut ett nyhetsbrev, Fra Rådet til Tinget, som redovisar aktuella tekno- logiska förhållanden, utifrån utländsk forskning och teknik- värdering. Rådets teknikvärdering baseras på de danska, demokratiska traditionerna, på vetenskap samt på medverkan från medborgare i deras roll som användare, arbetare, konsumenter och intressenter som berörs av den aktuella teknologin. Rådet använder därför olika arbetssätt för att värdera teknologi. Ett av de mest kända är konsensuskonferenser, det vill säga en dialog mellan experter och Teknikvärdering – ett Teknologiråd medborgare på medborgarnas premisser. Ett annat är scenarie- verkstad, där politikers, tekniska experters, företagares och med- borgares visioner om ett givet teknologiskt ämne undersöks. använder sig också av andra arbetssätt, som involverar både "vanliga" medborgare, intresseorganisationer, politiker och experter. När rådet bestämmer vilka ämnen som skall tas upp läggs särskild vikt vid att belysa samspelet mellan teknologi, samhälle och människa, det vill säga ämnet skall vara väsentligt (från demo- kratisk, ekonomisk eller miljömässig synpunkt) för många män- niskor eller ha avgörande betydelse för en mindre del av befolk- ningen. har rådet startat projekt avseende till exempel trafik (tunnelbana), energi (rollspelet PowerPlay), lantbruk (ett helt ekologiskt lantbruk), hälsa (tele- medicin), utbildning (folkskolan i förändring), kultur (framtidens bibliotek), forskning (klonade djur), information (IT-politiken), miljö, näring (teknologisk framsyn) och bioteknik (genetiskt för- ändrade livsmedel). koordinerar och deltar aktivt i åtskilliga internationella nätverk och i internationell metodutveckling. ,2 som startade sin verksamhet , är ett oav- hängigt, rådgivande organ för teknologivärdering. Rådet skall värdera den teknologiska utvecklingen på alla samhällsområden och främjar en offentlig teknologidebatt. uppgifter är att följa den teknologiska utvecklingen, hämta in förslag till relevanta problemställningar, starta utredningar och göra helhetsvärderingar av teknologins möj- ligheter och konsekvenser, stimulera till en offentlig teknologi- debatt samt förmedla resultatet av sitt arbete till , regeringen, övriga myndigheter och samhället i stort. Rådet väljer självt sina frågeställningar och vilka arbets- och värderingsmetoder som skall användas samt lägger vikt vid metoder som involverar allmänheten. Rådet samarbetar med andra organ med angränsande arbetsuppgifter och kommer överens om lämplig arbetsfördelning. Rådet följer den teknologiska utveck- lingen både nationellt och internationellt och förmedlar upplys- 2 Mer information kan fås på rådets hemsida: SOU 2000:103 Teknikvärdering – ett Teknologiråd ningar om andra länders metoder och aktiviteter vad gäller teknologivärdering. Medlemmarna i utnämns av Kungen åt gången, med möjlighet till fortsatt förordnande en gång. Utnäm- ningen sker fritt, men intresserade parter kan komma med förslag. Första utnämningen skedde , ledamöterna var då nominerade av kyrko-, utbildnings- och forskningsdepartementet. Rådet är administrativt knutet till forskningsråd. Det drivs dock med egna, öronmärkta medel; forskningsrådet styr inte heller inriktningen. har tolv ledamöter och ingen rådgivande församling. Rådet planeras ha fem personer i sekretariatet och en projektkoordinator. är samlokaliserat med de tre nationella forskningsråden och Bioteknologinemnda i . Rådet har lagt vikt vid att finna en långsiktig strategi för verk- samheten. Det har bland annat anordnat en lekmannakonferens angående Äldre och informations- och kommunikationstekno- login. ligger rådet under Närings- och . Den ansvarige ministern har uttryckt en önskan om ett råd som arbetar offensivt i förhållande till närings- livet. Flera länder har organ som arbetar med samma frågor som de danska och norska teknologiråden. Här kan nämnas i , Parliamentary Office of Science and Technology i , Office Parlementaire dEvaluation des Choix Scientifiques et Technologiques i , das Büro für Technikfolgen-Abschätzung (TAB) beim Deutschen Bundestag i och Scientific Technological Options Assessments i . Inom EU samarbetar dessa organ genom Assessment, EPTA, där företräds av dess teknologiråd. är inte representerat inom EPTA. Något teknologiråd som motsvarar de i och finns inte i . Däremot har det finska Handels- och industri- ministeriet utarbetat en plan för den finska teknologipolitiken, men någon värdering av teknologin motsvarande den i till exempel , är det inte fråga om. Teknikvärdering – ett Teknologiråd parlamentarisk framtidskommitté (), som är representerad inom EPTA. På global nivå verkar Assessment and Forecasting institutions (IATAFI), skapat genom FN:s försorg. Sammanslutningen startade med ett sekre- tariat i Bergen, . Målet är att utveckla det internationella samarbetet mellan institutioner som arbetar med värdering och förutsägelser av ny teknologi. Detta sker genom att samman- slutningen delar med sig av kunskap, metoder, data och annan väsentlig information. Genom att bygga upp lokala möjligheter till teknikvärdering och förutsägelser vill sammanslutningen få bättre beslut för varaktig utveckling i utvecklingsländerna. Sammanslut- ningen har etablerat ett elektroniskt nätverk i Bergen. har ingen representant i dess styrelse. Det är angeläget att de enskilda medborgarnas möjligheter att få insyn, vara delaktiga och utöva inflytande när det gäller teknik- utvecklingen i samhället förbättras väsentligt. Behovet av en dialog mellan dessa, experter och politiker måste också tillgodoses. Varken existerande organisationer eller de nu föreslagna organisa- tionerna ionom forskningsområdet har till uppgift att göra hel- täckande teknikvärderingar på samma sätt som teknologiråden i och . Således kommer inte att ta upp konsekvenser av redan existerande teknik som inte kräver ytterligare forskningsinsatser. Vi menar att bör inrätta ett teknologiråd av den modell som finns i . Rådet bör ha ett brett arbetsområde omfattande olika typer av teknologier. Rådet skall främja debatten om teknologi, det vill säga teknik och dess användning. Rådet skall också värdera teknologin – alltså peka på teknologins problem och möjligheter, på behov av ställningstaganden och på lösningar – och ge råd till och regeringen i teknologiska frågor. Sammantaget kan sägas att skall organisera och bedriva teknikvärdering på ett nationellt plan. bör bestå av en styrelse, ett representantskap och ett sekretariat. I styrelsen ingår lämpligen omkring tio ledamöter, som utses av regeringen på förslag från olika intressenter som forskningsråd och arbetsmarknadens parter. Teknikvärdering – ett Teknologiråd Representantskapet kan bestå av omkring 50 ledamöter och fungera som ett forum för en öppen debatt om aktuella ämnen med anknytning till teknologivärdering. Representantskapet bör ha en betydligt bredare anknytning till samhället än styrelsen, bland annat genom företrädare för konsumenter, producenter och miljörörelsen och olika ungdomsorganisationer. Sekretariatet bör ha både fast anställda samt projektledare och konsulter. En viktig fråga för kansliet är att nå ut med information och att kunna beställa relevanta utredningar. Informations- och beställar- kompetens bör således finnas inom kansliet. Rådet bör självt bestämma vilka frågor som skall tas upp. Såväl regeringen och dess organ som har möjlighet att ge förslag på arbetsuppgifter. Även organisationer och enskilda har naturligtvis denna möjlighet. Rådet kan också självmant ta upp områden där arbete bör utföras. Dess arbetssätt måste vara sådant att det skapar en brygga mellan medborgare, forskare eller andra experter och politiker. bör ha kontakter med sina systerorganisationer i andra länder och följa vad som händer på teknologiområdet, inte bara i utan även internationellt. bör vara en myndighet under och löpande lämna rapporter till , regeringen och allmänheten. Lämpligen utvecklas dess verksamhet successivt för att få fram en bra arbetsmetodik. Rådet behöver inte bli särskilt kostsamt, så till exempel har, som nämnts, det danska rådet en årlig budget på . Rådet bör självständigt få avgöra hur pengarna skall användas. Vi har inte haft möjlighet att lägga fram ett mer detaljerat förslag till organisation av ett Teknologiråd. Rådet bör dock, liksom Bioteknikinspektionen, inrättas . Vi anser därför att det bör tillsättas en särskild organisationskommitté för att förbereda och genomföra organisationen av rådet. Reservation och särskilda yttranden Reservation av Per () Kommittén har enigt slagit fast att alla människors okränkbara värde och mänskliga fri- och rättigheter skall ligga till grund för svensk bioteknisk lagstiftning och verksamhet. Denna människo- syn, där alla människor oavsett ras, kön, ålder och ställning har samma värde och rättigheter, går i vår kulturkrets tillbaka på den kristna traditionen i kombination med judendomen och delar av det klassiska kulturarvet. Samma människosyn och etik har sina mest kärnfulla uttryck i tio bud, , Den gyllene regeln och de senaste 250 årens olika deklarationer om mänskliga fri- och rättigheter. Genom sin rationella natur har människan friheten och möj- ligheten att göra moraliska val. Hon är ett moraliskt subjekt och därmed ansvarig för sina handlingar. Hon har rättigheter såväl som skyldigheter. Det absoluta människovärdet innebär att människan är ett mål i sig. Ingen annan människa får äga henne eller på ett kränkande sätt använda henne som ett medel. Det faktum att människan i olika skeden av sitt liv och i olika situationer inte kan handla rationellt upphäver inte hennes rationella natur. När en vuxen människa sover eller när barnet utvecklas i moderlivet är människan lika fullt rationell till sin natur, även om det inte då kommer till fullt uttryck. Denna människosyn brukar beskrivas som att människan är en person. Hennes människovärde är knutet till hennes existens, inte till olika stadier eller situationer i hennes livscykel. Denna kristna och humanistiska människosyn är grundläggande och nödvändig för en rättsstat och ett i övrigt civiliserat samhälle. Enligt min mening borde således texterna under rubrikerna Genetisk embryo- och fosterdiagnostik, Användning av vävnad från och av stamceller i avsnittet Etik och moral haft en annan ordalydelse med ett väsentligen annorlunda innehåll. Reservationer och särskilda yttranden I sina nuvarande lydelser harmonierar inte de nämnda utrednings- avsnitten med den deklarerade etiken. Eftersom människovärdet är knutet till människolivet borde kommittén med en logisk etisk argumentation utifrån människovärdesprincipen samt försiktig- hetsprincipen sagt nej till sånt som utsorterande fosterdiagnostik inklusive utsorterande kromosomundersökningar och utsorterande preimplantatorisk genetisk diagnostik (PGD), nej till användning av vävnad från människofoster och nej till forskning på mänskliga stamceller från embryon samt formulerat lagtexter utifrån dessa klara ställningstaganden. Detta innebär inte ett nej till diagnostik i sig, utan ett ja till terapeutisk inriktning i linje med människo- värdesprincipen. Utifrån uppfattningen att människovärdet följer av människans existens reserverar jag mig även mot de övriga skisserade lagförslag som strider mot detta. Ökade möjligheter till tidig utsorterande detektion av sjukdomsanlag kan leda till att vi värderar människor olika. Det gäller inte bara det anlagsbärande mänskliga embryot eller fostret utan även dem som lever i samhället med just dessa sjukdomar eller funktionshinder. Kommittén refererar i avsnittet Hälso- och sjukvård helt korrekt att och riksdag enhälligt manade till stor restriktivitet, när frågan om PGD senast behandlades i ett lag- förslag (prop. 1994/95:142 och socialutskottets betänkande 1994/95:SOU18). I ett interpellationssvar i frågan menade dessutom socialministern att det inte finns skäl att frångå det tidigare ställningstagandet.