sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Att vid upprepade tillfällen försökt förbättra sin konkurrenskraft genom devalveringar och depreciering av kronan har troligen påverkat inriktningen av varu- och tjänsteproduktionen. När de svenska varorna blev relativt billiga på världsmarknaden ökade incitamenten till priskonkurrens, vilket kan ha hämmat utvecklingen från arbetsintensiv till mer kunskapsintensiv produktion.86 För att ska kunna konkurrera i den allt mer kunskapsintensiva produktionen av varor och tjänster krävs en generell höjning av utbildningsnivån. Resultaten innebär att behöver öka satsningarna på utbildning för att komma i kapp övriga . De satsningar som genomförts i syfte att öka antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor är ett steg i denna riktning. I vilken riktning har då utvecklingen gått ? I tabell 5.2 kan vi närmare studera hur andelen anställda med minst tre års universitetsstudier har förändrats i jämfört med genomsnittet i OECD4- och OECD8-aggregaten. Det finns inte något samband med den distinkta nivåskillnaden som vi såg mellan OECD8, OECD4 och i tabell 5.1. Ökningstakten är i stället högst inom de europeiska OECD- länderna inom flertalet sektorer. 7DEHOO cUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ DY DQWDOHW DQVWlOOGD PHG PLQVW WUH nUV XQLYHUVLWHWVXWELOGQLQJ XQGHU HQ WLRnUVSHULRG VHNWRUVYLV L 6YHULJH 2(&' RFK 2(&' 2(&' 2(&' -RUGEUXN VNRJVEUXN RFK MDNW (O JDV YlUPH RFK YDWWHQ )LQDQV RFK XSSGUDJ $QP $WW WLGVDQJLYHOVHQ lU ´HQ WLRnUVSHULRG´ EHURU Sn DWW nUWDOHQ VNLOMHU VLJ QnJRW PHOODQ OlQGHUQD cUWDOHQ DQJHV L SDUHQWHV EDNRP UHVSHNWLYH ODQG L XSSUlNQLQJHQ VRP I|OMHU 6YHULJH RFK 'DQPDUN RFK )LQODQG RFK 6WRUEULWDQQLHQ RFK 7\VNODQG RFK $XVWUDOLHQ RFK -DSDQ RFK .DQDGD RFK .lOOD 2(&' 'LUHFWRUDWH IRU (GXFDWLRQ (PSOR\PHQW /DERXU DQG 6RFLDO $IIDLUV ,QNRPVWSUHPLHUQD KDU |NDW XQGHU WDOHW För att enskilda individer ska välja att avsätta ytterligare tid i utbildning räcker det inte att konstatera att högre utbildning har en stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Det måste finnas andra drivkrafter för individer att utbilda sig. En av de viktigaste drivkrafterna är naturligtvis den ekonomiska avkastningen och i detta avsnitt kommer vi att visa att utbildning betalar sig och att avkastningen på utbildning är högre inom 86 Se till exempel och internationell specialisering i svensk industri (NRQRPLVN 'HEDWW nr. privat sektor än i offentlig sektor. 87 Vi avser här att analysera hur den ekonomiska avkastningen skiljer sig åt mellan olika utbildningsinriktningar mellan 1990 och 1995.88 Syftet är framförallt att diskutera om dessa LQNRPVWSUHPLHU ger oss information om förändringar i ekonomiska drivkrafter till högre utbildning i allmänhet och teknisk i synnerhet. Det tidiga 1990-talets kris innebar att ställdes inför det strukturskifte som i andra länder påbörjades samt under 1980-talet.89 Detta strukturskifte innebar en minskad efterfrågan på arbetskraft med lägre utbildning. Skiftet kom relativt obemärkt i , bland annat beroende på den höga ekonomiska aktivitet som delvis skapats genom den avreglerade finansmarknaden och som medförde en ökad sysselsättning. I den fulla sysselsättningens var det lätt att få arbete även för personer med relativt låg utbildning. I efterhand kan vi märka struktur- skiftet genom till exempel att utvecklingen av utbildningslönepremierna för högre utbildade ökade under den senare halvan av . Samma utveckling kunde noteras i tidigare. 90 Någon större tillströmning till universitet och högskolor i kunde dock inte observeras. I Produktivitetsdelegationens betänkande poängterade man uttryckligen att drivkrafter för att öka investeringarna i humankapital var utomordentligt viktiga. Detta skrevs den drastiska ökningen av arbetslösheten som inträffade . Tillströmningen till universitet och högskolor har ökat med anledning av den uppkomna arbetslösheten och lärosätena har fått ökade anslag för att kunna utöka antalet utbildningsplatser. I en tidigare studie har och med hjälp av data studerat förändringen i löneskillnader för olika utbildningstyper . 91 De erhöll det något förvånande resultatet att inkomstpremien92 för längre tekniska utbildningar var lägre 1992 än 1986. Då omfattningen av teknisk utbildning har stor betydelse för utvecklingen av den konkurrensutsatta delen av näringslivet så har vi valt att genomföra en analys som liknar och Elmviks för att se om 87Detta har emellertid påpekats förut av bland annat på utbildning i privat och offentlig sektor ),() $UEHWVUDSSRUW QU 1994. 88Med ekonomisk avkastning menar vi här den del i löneskillnader som kan relateras till utbildningstypen när man standardiserar för tid i förvärvslivet samt kön (så kallade löneekvationer av Mincertyp) För närmare beskrivning se till exempel $UEHWVPDUNQDGHQ av , och . Ett antal begrepp finns som är kopplade till avkastning på utbildning för diskussion se , och i Utbildningsnivå och utbildningsavkastning , 6WXGLHU DY VYHQVN XWELOGQLQJ, Se till exempel artiklar i -RXUQDO RI (FRQRPLF 3HUVSHFWLYHV VSULQJ för en och (1993) Avkastning och efte rfrågan på högre utbildning, (NRQRPLVN GHEDWW Nr. 1. och och (1992) Changes in relative wages 1963- 1987: supply and demand factors, 4XDUWHUO\ -RXUQDO RI (FRQRPLFV Vol. Elmvik och , -Utbildningspremien i (NRQRPLVN GHEDWW, 1995:5. Vi kommer att följa och i att använda begreppet inkomstpremie på vår uppskattning av avkastningen av utbildning då dessa baseras på inkomst utan hänsyn till nedlagda antalet arbetstimmar. detta resultat står sig vid en jämförelse av löneskillnader . I analyser av avkastning på utbildningsinvesteringar tar man oftast bara hänsyn till hur som en individ har utbildat sig. eller aldrig diskuteras skillnader i utbildningar med samma utbildningslängd. Härvidlag skiljer sig vår analys (och Elmvik och ) från andra analyser som gjorts på området. Vi är alltså intresserade av inkomstpremien som en drivkraft för individens val av utbildning. Vårt datamaterial består av ett urval från en population av sysselsatta94 i i åldersintervallet . bestod denna population av cirka 4,4 miljoner individer och hade den minskat till att omfatta ungefär 3,7 miljoner individer. Tabell 5.3 ger information om inkomstnivåer för olika utbildningsinriktningar, både före och efter skatt. Lönenivån anges i form av medianer och relateras till lönenivån för sysselsatta med grundskoleutbildning. Vi ser att skillnaderna mellan inkomsterna blir mindre efter skatt och att effekten var större 1990 än 1995, vilket beror på att marginalskatterna var högre 1990. Längre utbildningar ger högre lön, vilket knappast förvånar. Vad som är anmärkningsvärt är att den procentuella förändringen för respektive utbildningsinriktning visar att förutom utbildade med yrkesinriktat gymnasium är det tre eftergymnasiala utbildningar som har haft den sämsta löneutvecklingen . Dessa har fått en försämrad position i jämförelse med grundskoleutbildade. 93 (1994) eller och (1993). har man också blivit alltmer intresserad av om effekten av utbildning på lönens storlek uppskattas fel på grund av att individer med stor talang för att tjäna pengar systematisk väljer att utbilda sig längre. Om så är fallet så är de uppskattade utbildningslönepremierna här (och i texten refererade studier) överskattade. För en diskussion om detta se (1997). 94 Sysselsatt är här ett begrepp som är knutet till en viss minimiinkomst och avser att täcka samma population som arbetskraftsundersökningarna () gör med sitt begrepp sysselsatt. 7DEHOO ,QNRPVWVNLOOQDGHU PHOODQ ROLND XWELOGQLQJDU RFK 0HGLDQHU L WXVHQWDO NURQRU RFK UHODWLY VNLOOQDG L I|UKnOODQGH WLOO JUXQGVNROHXWELOGDGHJUXQGVNROD 8SSJLIWHUQD JlOOHU I|U V\VVHOVDWWD UHVSHNWLYH nU *\P \UN *\P VWXGLHI|UEHUG ( J\P NRUW WHNQ QY ( J\P NRUW |YULJ ( J\P OnQJ WHNQ QY ( J\P OnQJ |YU )RUVNDUH WHNQLN QY )RUVNDUH |YULJD .lOOD 187(. Vi har emellertid inte tagit hänsyn till att antal år i arbetslivet samt kön har betydelse för inkomstnivån. En mer nyanserad bild får vi med hjälp av en regressionsanalys där standardisering med avseende på dessa variabler kan göras. I tabell 5.4 redovisas sådana standardiserade relativa inkomstskillnader.96 95För närmare information om datamaterialet, se appendix H. 96Standardiseringen har gjort med hjälp av en regressionsmodell där den beroende variabeln är logaritmerad nettoinkomst och de förklarande variablerna består dels av interaktioner av indikatorer för respektive utbildningstyp och respektive sektor dels av variabeln tid i arbetslivet och en indikator för om individen är en kvinna. Beräkning är gjord med en metod som innebär att extremvärden inte skall ha stort inflytande på resultaten. 7DEHOO 6WDQGDUGLVHUDGH UHODWLYD ´LQNRPVWSUHPLHU´ RFK I|U V\VVHOVDWWD PHG ROLND XWELOGQLQJDU -lPI|UHOVHJUXSSHQ lU JUXQGVNROHXWELOGDGH LQGLYLGHU VRP lU DQVWlOOGD LQRP RIIHQWOLJ VHNWRU 3ULYDW VHNWRU S RFK RIIHQWOLJ VHNWRU R 6WXGLHLQULNWDW J\PQDVLXP .RUW HIWHUJ\PQDVLDO XWE PHG WHNQLVN QDWXUYHW LQULNW 6WXGLHLQULNWDW J\PQDVLXP gYULJD NRUWD HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU .RUW HIWHUJ\PQDVLDO XWE PHG WHNQLVN QDWXUYHW LQULNW gYULJD NRUWD HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU /lQJUH HIWHUJ\PQDVLDO XWE WHNQLVN QDWXUYHW gYULJD OlQJUH HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU gYULJD OlQJUH HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU /lQJUH HIWHUJ\PQDVLDO XWE WHNQLVN QDWXUYHW $QP *\PQDVLHLQJHQM|UHU KDU SODFHUDWV LQRP NRUWD HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU PHG WHNQLVN LQULNWQLQJ I|U DWW |ND MlPI|UEDUKHWHQ LQRP GHQQD XWELOGQLQJVW\S $QP $OOD YlUGHQ L WDEHOOHQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQWD L I|UKnOODQGH WLOO MlPI|UHOVHJUXSSHQ 'HVVXWRP lU VNLOOQDGHU PHOODQ GH ROLND XWELOGQLQJDUQD VRP XSSJnU WLOO PLQVW IHP SURFHQWHQKHWHU RFNVn VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQWD .lOOD 187(. Notera att skillnad i inkomstpremie PHOODQ olika utbildningar under något av de två åren endast kan hävdas om differensen är . Att arbeta inom privat sektor med studieinriktat gymnasium lönar sig med andra ord lika bra som att ha satsat på en kortare eftergymnasial utbildning om personen valt att arbeta inom offentlig sektor. Det framgår tydligt att en person tjänar bättre i privat sektor än i offentlig sektor, oberoende av utbildning. I den ovan nämnda studien av Elmvik och framfördes resultatet att utbildningar med inriktning mot teknik och naturvetenskap haft en sämre löneutveckling än andra längre utbildningsalternativ. Det spekulerades i om detta kunde vara en delförklaring till den ofta påtalade bristen på tekniker och naturvetare i . Vi kan konstatera att detta förhållande inte gäller i vårt material. Våra resultat visar att utbildningar med inriktning på teknik och naturvetenskap tillhör de utbildningar med störst positiv förändring i inkomstpremien. Vetskapen om detta förhållande bör locka fler till denna typ av utbildning. Slutsatsen av tabell 5.4 är att alltså att för de sysselsatta har inkomstpremierna med avseende på utbildning utvecklats i positivt. Det ekonomiska incitamentet att söka sig till utbildning har därmed ökat. Tabell 5.5 återger antalet universitetsutbildade inom naturvetenskap och teknik inom åldersgruppen för några . Urvalet av länder kan tyckas godtyckligt men avsikten har varit att inkludera de länder vi idkar mest handel med. Anledningen till att finns med i urvalet är att deras FoU-struktur liknar den svenska.97 Om vi hade tagit med länder som exempelvis och , där antalet universitetsutbildade ökat mycket kraftigt , så hade position försämrats. 7DEHOO $QWDO XQLYHUVLWHWVXWELOGDGH LQRP WHNQLN RFK QDWXUYHWHQVNDS L DUEHWVNUDIWHQ L nOGHUVJUXSSHQ nU VDPW 6YHULJHV SRVLWLRQ L I|UKnOODQGH WLOO PHGHOYlUGHW I|U OlQGHUQD RFK WLOO GHQ OHGDQGH QDWLRQHQ .lOOD 2(&' (GXFDWLRQ DW D JODQFH RFK Vid en jämförelse med dessa blir det tydligt att har en lägre andel naturvetare och tekniker i åldersintervallet . Vi ser i tabellen att endast hade två tredjedelar av det genomsnittliga antalet tekniker och naturvetare för de utvalda länderna . har den svenska positionen förbättrats något, både gentemot medelvärdet för länderna och i förhållande till ledaren. Framtiden får utvisa om ytterligare kommer att närma sig de övriga länderna i detta avseende. 97En anledning till att har låga andelar är att utbildar många av sina ungdomar i andra länder, framför allt i . 98Andelen tekniker/civilingenjörer i arbetskraften har tidigare beräknats på alla åldrar och medfört lägre siffror för på gr und av att vid tidigare mätningar har fler lågutbildade i arbetskraften och högre kvinnlig förvärvsfrekvens (nämnaren blir relativt större vid beräkningen. När man enbart tittar på kohorten blir jämförbarheten större mellan länderna vad gäller nämnaren och eftersläpning vad gäller naturvetare/tekniker är fortfarande slående. Betydelsen av just naturvetare och tekniker poängteras på många ställen. Inte minst Produktivitetsdelegationen betonade att En fortsatt satsning bör ske för att öka examinationen av civilingenjörer och naturvetare. 99 Detta har också gjorts men det ligger i utbildningssatsningarnas karaktär att det tar tid innan vi märker dess effekter. Uppmärksamheten kring naturvetare och framförallt tekniker och civilingenjörer motiveras framför allt av att svenska exportprodukter har ett högt teknikinnehåll. Vidare talas det om att både innovationsbenägeheten, det vill säga förmågan att ta fram nya produkter eller produktförbättringar, och produktionsprocessen är kopplat till tek- nikerintensiteten.100 Hur har då utbildningsintensiteten förändrats . I tabell 5.6 återges andelen individer som deltog i högre utbildning . Länderurvalet är detsamma som i tabell 5.5. Eftersom skol- systemen är olika i länderna och bland annat skiljer sig åt med avseende på skolstart så redovisar vi två åldersgrupper, 18-21-åringar och 22-25- åringar. 7DEHOO $QGHOHQ LQGLYLGHU L nOGHUVLQWHUYDOOHQ nU RFK nU VRP GHOWDU L K|JUH XWELOGQLQJ ,6&(' RFK RFK VDPW SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ PHOODQ nUHQ .lOOD 2(&' (GXFDWLRQ DW D *ODQFH RFK De utbildningssatsningar som genomfört har ännu inte förändrat rangordningen mellan de båda åren, men vi kan se att studerandeantalet i har ökat i störst utsträckning, efter . En förut- sättning för att den gynnsamma utvecklingen ska fortgå är att det finns ett tillräckligt antal utbildningsplatser, men framför allt att motivationen för individerna att genomföra långa universitetsutbildningar hålls uppe även med lägre arbetslöshet. 99SOU 1991:82 s. 383. 100Se även 7HFKQRORJ\ 3URGXFWLYLW\ DQG -RE &UHDWLRQ 1996) Utbildningsnivån bland sysselsatta stiger Vi har tidigare i detta kapitel jämfört utbildningsnivån hos de anställda i med utbildningsnivån i några i början av 1990- talet. Resultaten visade att andelen anställda med en universitetsutbild- ning som är är lägre i jämfört med genomsnittet för de andra som ingick i analysen. Vi har också konstaterat att löneskillnaderna utvecklats till förmån för högre utbildade . Frågan som vi nu ska studera är hur utbildningsnivån i har förändrats bland de sysselsatta ? För det första bör nämnas att förutsättningarna har förändrats inom flera områden. Den högre arbetslösheten för lägre utbildade och de större löneskillnaderna har förstärkt de individuella drivkrafterna till högre utbildning. har antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor ökat. Dessa förändringar har med all sannolikhet skapat incitament som kommer att leda till en högre utbildningsnivå. I tabell 5.7 redovisas de sysselsattas utbildningsnivå samt den procentuella förändringen och 1993- 1995. Då våra data endast sträcker sig till 1995 kommer vi endast att se början på den utbildningsexpansion som utvecklingen medfört. minskade antalet sysselsatta med nära 680 000 individer, vilket motsvarade av den totala sysselsättningen . När vi studerar förändringar i utbildningsnivån bland de sysselsatta finner vi att det endast är andelen med grundskola som har minskat. Denna minskning är också den största förändringen . För sysselsatta med eftergymnasiala utbildningar har sysselsättningsutvecklingen varit positiv, om än svag. Att andelen lågutbildade bland de sysselsatta kraftigt minskar bidrar i sig till att utbildningsstrukturen förändras och att andelen sysselsatta med längre utbildningar ökar. 8WELOGQLQJVQLYn I|U V\VVHOVDWWD WRWDOW KHOD HNRQRPLQ nU RFK VDPW SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ RFK )|UlQGULQJ L SURFHQW *\PQ \UNHVLQULNWDW *\PQ VWXGLHI|UE ( J\PQ NRUW WHNQLN QDWXUY ( J\PQ NRUW |YULJD ( J\PQ OnQJ WHNQLN QDWXUY ( J\PQ OnQJ |YULJD )RUVNDUH WHNQLN QDWXUY )RUVNDUH |YULJD (M NODVVDGH LQQHElU DWW XWELOGQLQJVNRG VDNQDV $QP 3n JUXQG DY DYUXQGQLQJVIHO XSSJnU SURFHQWVXPPDQ LQWH WLOO H[DNW %DVNRPSHWHQVHQ lU K|J L 6YHULJH I det moderna kunskapssamhället ökar kraven på invånarnas kompetens kontinuerligt. Informationsmängden som den enskilde individen möter i samhället ökar explosionsartat och det ställs allt högre krav på människors läs- och skrivförmåga. I vilken utsträckning individen kan förstå och använda sig av information påverkar både privat- och yrkesliv. En privatperson förväntas klara av en rad uppgifter av olika karaktär. Samhället kräver exempelvis att alla medborgare ska inkomstdeklarera . Olika statliga myndigheter skickar skriftliga förfrågningar och förväntar sig att medborgarna tar ställning till frågan och därefter skriftligen kommunicerar svaret. En privatperson behöver dessutom kunna betala sina räkningar, förstå försäkringsvillkor och tolka villkor vid kreditköp. Det blir också allt viktigare för den enskilda individen att kunna sortera informationen och avgöra vad som är aktuellt för att sedan på bästa sätt använda den. Förmågan att förstå och använda skriven information är avgörande, och påverkar dessutom ofta privatekonomin. I yrkeslivet ställs allt högre krav på kompetens och de anställda påverkas på flera sätt. Det sker dels en omstrukturering av arbetsmarknaden. Nya arbeten skapas inom kunskapsintensiv produktion och arbeten inom mer arbetsintensiv produktion, med lägre förädlingsvärde, omallokeras i allt större utsträckning till länder som har relativt billig arbetskraft. Parallellt med denna omstrukturering sker också en förändring av arbetsuppgifter inom yrkesgrupper. Rationaliseringar och omorganiseringar innebär ofta nya arbetsuppgifter och de anställda förväntas dessutom använda olika tekniska hjälpmedel i ökad utsträckning. I takt med dessa förändringar på arbetsmarknaden möter de anställda krav på vidareutbildning. Nya kunskaper efterfrågas och humankapitalet blir en allt viktigare insatsvara i produktionen av både varor och tjänster. Förändringarna på arbetsmarknaden innebär möjligheter för kompetenta och skickliga arbetare men hotas lågutbildad arbetskraft av långtidsarbetslöshet och social utslagning. En kontinuerlig uppgradering av kompetens blir nödvändig för att invånarna i ett land ska kunna anpassa sig till förändrade villkor i samhället och på arbetsmarknaden. En hög kompetensnivå innebär en trygghet för den enskilde individen, högre konkurrenskraft för företaget och ökad ekonomisk välfärd för landet. Det finns flera sätt att mäta kompetens Det vanligast måtten på kompetens är formell utbildning och arbetslivserfarenhet. Båda dessa mått ger endast grov uppskattning av den faktiska kompetensen. Formell utbildning är ett mått som inte tar någon hänsyn till förändringar i kunskapsnivån efter avslutad utbildning. Arbetlivserfarenhet mäts, i bästa fall, enbart med antalet år i förvärvslivet och behandlar därmed inte heller kompetens eller förändring av kompetens explicit. Kompetens är inte ett statiskt begrepp utan påverkas av den vidareutbildning som sker kontinuerligt. har tillsammans med sex andra deltagit i en studie som öppnar vägar för ett helt nytt sätt att mäta människors kompetens. Studien, ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ (IALS), som har letts av 6WDWLVWLFV &DQDGD i samarbete med (GXFDWLRQDO 7HVWLQJ 6HUYLFH i och studerar vuxnas förmåga att läsa löpande text, att tolka dokument och att utföra beräkningar. 101 Ett urval av befolkningen genomförde ett antal uppgifter med varierande svårighetsgrad inom de tre kategorierna. Uppgifterna, som hämtades från situationer i vardagslivet, krävde att personen skulle kunna lokalisera information, sortera den och sedan använda sig av den för att lösa uppgiften. Individerna sorterades därefter in på tre femgradiga skalor där nivå 1 representerar den lägsta kunskapsnivån och nivå 5 den högsta. Bedömare menar att en individ måste prestera på lägst nivå 3 för att på ett tillfredsställande sätt kunna möta de krav som ställs i det moderna samhället, både i det dagliga livet och i arbetslivet.102 Tidigare studier har mätt läskunnighet enligt olika definitioner och redovisat hur stor andel av en befolkning som är läskunnig. Det speciella med IALS är att undersökningen beskriver i vilken utsträckning en person kan tillgodogöra sig skrivet material. Medborgarna bör rimligen vara beroende av kombinationen av de tre förmågorna för att kunna möta de ökande kraven som ställs i kunskapssamhället. För att få ett samlat mått på vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skrivet material har vi därför beräknat 101 Urvalsförfarandet har varierat mellan länderna och viss kritik har riktats mot genom- förandet i några av länderna. En viss försiktighet rekommenderas därför vid tolkningen av mindre skillnader i jämförelser mellan länder. 102 /LWHUDF\ (FRQRP\ DQG 6RFLHW\ 5HVXOWV RI WKH )LUVW ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\, , 1995. medelvärdet för de tre skalorna och skapat ett mått som vi kallar EDVNRPSHWHQV.103 Baskompetens mäter kompetensnivån i ett land men indikerar också vilka förutsättningar det finns för fortsatt lärande i länderna. Baskompetens är således inte något mått som kan jämföras med formell utbildning utan utgår ifrån personens färdigheter när det gäller att läsa och förstå text, tolka dokument och utföra beräkningar. Nivån på baskompetens varierar kraftigt mellan länder Finns det då några skillnader mellan de vuxnas förmåga att förstå och använda skriven information i de olika länderna? I diagram 5.3 illustreras baskompetensens fördelning i befolkningen uppdelad på fyra nivåer. 104 Nivå 1 visar andelen med den lägsta baskompetensen och nivå 4/5 den högsta. 'LDJUDP 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ DY EHIRONQLQJHQV EDVNRPSHWHQV L VMX OlQGHU /EREHE 2IHIVPÆRHIV 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPER .lOOD 2(&' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK 187(.V HJQD EHUlNQLQJDU Av diagrammet framgår att det finns tydliga skillnader i fördelningen av baskompetens mellan de olika länderna. För det första varierar andelen på respektive kompetensnivå mellan länderna. I vissa länder är andelen av befolkningen ungefär lika stor på samtliga fyra nivåer men i andra länder är andelen mer koncentrerad till en eller ett par nivåer. Vi kan dessutom notera att det finns betydande skillnader i var tyngdpunkten ligger, det vill säga om huvuddelen av befolkningen har en låg eller hög baskompetens. Det innebär att det finns betydande skillnader i ländernas genomsnittsnivå. Men även om baskompetensen är betydligt högre i några av länderna återstår det faktum att en viss andel av befolkningen återfinns på den lägsta kompetensnivån i samtliga länder. 103 Korrelationen mellan baskompetens och respektive underliggande mått är mycket hög. 104 I IALS delades befolkningen in i femgradiga skalor för respektive förmåga. Eftersom andelen som presterade på nivå 5 är mycket låg i några av länderna, och tillförlitligheten därför skulle kunna bli lidande, har vi valt att samredovisa nivå 4 och 5. Vi kan konstatera att har det bästa resultatet av samtliga deltagande länder. Var tredje vuxen svensk klarar av att lösa uppgifter på nivå 4/5. Det innebär att de kan använda sin läsförmåga för att kritiskt granska texter med komplicerad uppbyggnad och flera tolknings- möjligheter. Inte i något annat land överstiger nivån av befolkningen. De som återfinns på nivå 3 i kan sammanfatta och dra slutsatser av texter utöver det som framgår ordagrant. av den vuxna befolkningen i klarar således de flesta vardagskrav när det gäller att läsa, skriva och räkna. Det innebär dock att var fjärde vuxen i endast klarar av att tillgodogöra sig mycket välstrukturerad skriven information.