sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Bilden av den framtida sysselsättningsutvecklingen kan också påverkas av att företagen upplever rekryteringssituationen som delvis besvärlig. Närmare hälften, , uppger att de har svårt att rekrytera kvalificerad arbetskraft i . Även de framtida rekryteringsmöjligheterna uppfattas som svårare i än i utlandet. Drygt en tredjedel av företagen tror att det blir svårare att rekrytera kvalificerad arbetskraft i . Motsvarande andel som tror att det kommer att bli svårare att rekrytera i utlandet . Beroendet av den svenska kapitalmarknaden har minskat En viktig fråga, med tanke på framväxten av en global kapitalmarknad, är om de företag som är verksamma i är beroende av den svenska kapitalmarknaden för att finansiera sina investeringar eller om de kan få sin finansiering ordnad på den internationella kapitalmarknaden. En konsekvens av försvaret av kronan var att det svenska ränteläget pressades i höjden. I relation till konkurrenterna i exempelvis tvingades svenska företag, som var hänvisade till svensk kapitalmarknad, att betala mycket höga räntor. Därefter har en stegvis minskning av räntegapet gentemot flera konkurrentländer skett. Majoriteten av företagen har tillgång till den internationella kapitalmarknaden, men är dock en betydande andel av de svenska företagen beroende av den svenska kapitalmarknaden. Även om räntegapet mellan och andra länder har minskat kan det vara svårt för företag som enbart är hänvisade till den svenska kapitalmarknaden att få lån till internationellt konkurrenskraftig ränta. Flera av företagen som ingår i undersökningen har en stor del av sin verksamhet, både försäljning och produktion, utomlands vilket innebär att de har tillgång till den internationella kapitalmarknaden. Undersökningen som genomfördes visar att det är en mindre andel av företagsledarna som anser att den svenska kapitalmarknaden är viktig för att finansiera investeringar i än . har andelen som är beroende av svensk finansiering minskat från . Internationaliseringen av kapitalmarknaden har minskat företagens beroende av den svenska kapitalmarknaden. Minskat intresse att öka satsningarna på FoU i har stor massmedial uppmärksamhet ägnats åt som bas för företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Det har framförts farhågor att tillgången till personal inom forsknings- och utvecklingsverksamhet, FoU, kommer att bli en trång sektor för många teknikintensiva företags utveckling. 61 Debatten till trots synes den svenska forskningsmiljön fortfarande hävda sig något bättre jämfört med andra länder. Andelen företagsledare som bedömde att förutsättningarna att öka satsningarna på forskning och utveckling var bäst i ökade från 1990 till 1992. I den senaste undersökningen märks dock en attitydförändring till att bedriva FoU i . Andelen som anser att förutsättningarna är bäst i har minskat till en tredjedel . 61Se även NUTEKs rapport 1996:72, Elektronikindustri och iSverige samt Svenskt näringsliv och näringspolitik 1997, kapitel 3.6. 'LDJUDP +XU VHU GX Sn HQ |NDG VDWVQLQJ Sn IRUVNQLQJ RFK WHNQLVN XWYHFNOLQJ LQRP HUW I|UHWDJ" 9DU lU I|UXWVlWWQLQJDUQD ElVW" 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ RFK &ÆWX M ERHVE 6,)2 Vart tredje företag anser således att förutsättningarna för forskning- och utveckling är bäst i . Drygt vart fjärde företag anser däremot att förutsättningarna är bäst i andra länder. Andelen företagsledare som inte uppfattar någon skillnad mellan att öka FoU-satsningarna i och i andra länder, har mer än fördubblats . Å andra sidan anser hälften av de största företagen i undersökningen, det vill säga de företag som svarar för merparten av forskning och utveckling i , att forskningsklimatet är bäst i . Det kan betyda att dessa storföretag har byggt upp bra relationer med universitet och forskningsstiftelser och även investerat så tungt i egna forskningsavdelningar att de ser klara fördelar med att fortsätta att öka forskning och teknisk utveckling i . Flyttar huvudkontoren utomlands? Huvudkontorets lokalisering förknippas med lokaliseringen av andra strategiska funktioner, såsom forskning och utveckling, eftersom dessa funktioner historiskt sett funnits nära varandra. En hotbild är därför att företagen flyttar från och i samband med detta även omlokaliserar sin forskning och utveckling. Var femte tillfrågad företagsledare tror att huvudkontoret kommer att ligga utomlands . Detta är en betydligt större andel än . som redan har huvudkontoret utomlands har nästan fördubblats då andelen uppgick till , vilket kan jämföras . Orsakerna till att fler företag har, eller planerar att utlokalisera huvudkontoret är svåra att uttala sig om. Den ur svensk synvinkel något negativa bilden kan inte enbart relateras till ett bra eller dåligt En del omlokaliseringar av huvudkontor har samband med företagens globalisering och därmed följande omstruktureringar. Den högre andelen företagsledare som gör bedömningen att huvudkontoret kommer att vara placerat utomlands, behöver således inte vara uttryck för att någon aktiv utflyttning kommer att ske som en följd av dåligt näringsklimat i . Det kan i stället vara ett uttryck för att företagsledarna förväntar sig att förvärvs- och fusionsaktiviteterna över nationsgränserna kommer att fortsätta. Det svenska EU-medlemskapet har sannolikt förstärkt dessa tendenser, varvid processen kan gå i båda riktningarna. Å ena sidan kommer i så fall fler produktionsenheter att hamna under huvudkontor i som svenska företag blir produktionsenheter under huvudkontor i andra länder. Den sammantagna effekten av denna process är således oviss. Men om det finns anledning att misstänka att utvecklingen leder till att mindre forskning och utveckling av strategisk karaktär bedrivs i , kan det finnas skäl att redan nu ta signalerna på allvar och utreda frågan närmare. Företagen efterfrågar stabilare närings- och skattepolitik Vi har konstaterat att det endast är en liten andel av företagsledarna som anser att näringsklimatet är bäst i . Allt fler företag planerar att utlokalisera huvudkontoret och riskerar också att förlora annan strategisk verksamhet såsom forskning- och utveckling. Vilka förändringar anser då företagsledarna att det krävs för att investeringarna i ska öka ? 7DEHOO 9LOND DY I|OMDQGH nWJlUGHU VNXOOH In VW|UVW EHW\GHOVH I|U DWW GLWW I|UHWDJ VNDOO |ND LQYHVWHULQJDUQD L 6YHULJH Sn WLR nUV VLNW" 3URFHQWXHOO DQGHO 6WDELODUH QlULQJV RFK VNDWWHSROLWLN 6lQNWD O|QHNRVWQDGHU gNDW XWEXG DY NYDOLILFHUDG DUEHWVNUDIW gNDG WLOOJnQJ Sn NDSLWDO $QP )|UHWDJHQ ILFN OlPQD IOHUD VYDU Sn GHQQD IUnJD 'HW IDQQV lYHQ WLOOIlOOH I|U I|UHWDJHQ DWW VSHFLILFHUD DQGUD nWJlUGHU VRP GH DQVnJ VNXOOH SnYHUND GHUDV LQYHVWHULQJVEHVOXW .lOOD 187(. 6,)2 Som framgår av tabell 3.7 är det främst stabilare närings- och skattepolitik som företagsledarna efterfrågar. Därefter kommer sänkta lönekostnader och ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft. Lägre ränta och ökad tillgång till kapital påverkar också de framtida investeringarna, men i betydligt mindre utsträckning. Det finns i regel inte några avgörande skillnader mellan olika företagskategorier eller branscher. IT-företagen och företagen inom uppdragsverksamhet är det dock tydligt att ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft skulle få störst betydelse för ökade investeringar i . Mer än hälften av företagen bedömer också att ett svenskt deltagande i skulle förbättra förutsättningarna att bedriva verksamhet i . Det är av företagsledarna som är negativa till ett deltagande i . I det här kapitlet har uppgiften varit att beskriva utvecklingen av konkurrenskraft ur olika vinklar. Efter en inledande diskussion om begreppet konkurrenskraft har analyser som jämför konkurrenskraft i förhållande till omvärlden presenterats. Jämförelsen av totalfaktorproduktivitetens utveckling inom verkstadsindustrin i och G7-länderna visade att totalfaktorproduktiviteten var högre i i början . Delvis förklaras detta av att produktionsnivåerna har kunnat upprätthållas trots att sysselsättningen minskat. Den tekniska utvecklingen i har varit mer stabil än utvecklingen i totalfaktor- produktivitet. Sammantaget har den tekniska utvecklingen i legat nära genomsnittet för G7-länderna . I kapitlet har vi visat att den minskade efterfrågan på svenska verkstadsindustrivaror kan tolkas som en minskning i kvalitet då efter- frågan sjunkit trots en fördelaktig utveckling i relativpriserna. Tillgången till jämförbara data begränsar dock dessa två analyser till . Med hjälp av OECD-statistik kan vi också konstatera att industriproduktionen föll både inom och i . har dock den svenska industri- produktionen vuxit snabbare än såväl OECD- som EU-genomsnittet. Tillväxten har visserligen skett inom några enstaka industribranscher, framför allt teleprodukter och läkemedel. Även undantaget dessa två delsektorer har den svenska industriproduktion vuxit snabbare än i EU och i . Dessutom har haft en högre exporttillväxt än genomsnittet i efter 1993. Mycket talar dock för att tillväxten främst är koncentrerad till nya marknader. I vilken omfattning som utvecklingen har inneburit ett återtagande av tidigare förlorade marknader får framtida studier avgöra. När vi tittar närmare på specialiseringskvoten inom den svenska industrin, finner vi att har komparativa fördelar inom human- kapitalintesiv produktion. Analysen indikerar dock att dessa fördelar kan ha stagnerat . Våra data är emellertid av otillräcklig mängd för att definitivt säkerställa detta resultat. I takt med att lokalisering av produktion blir mindre traditionsbetingad och mer grundad på ekonomiskt överväganden blir företagsledares uppfattning om de förhållanden som tillsammans utgör ett lands näringsklimat allt viktigare. Närmare hälften av företrädarna för de största företagen i upplever att näringsklimatet i varit relativt oförändrat . Drygt hälften av de tillfrågade företagsledarna ansåg dock att näringsklimatet var bättre i andra Allvarligt är att många av företagsledarna upplever att det är svårare att rekrytera kvalificerad arbetskraft i än i utlandet. En majoritet av de större företagen har ändå planer på att utveckla både produktion och sysselsättning i . I detta kapitel ska vi studera hur spelreglerna påverkar konkurrensen i svensk ekonomi. Vi kommer att utgå från fallstudier med tre olika infallsvinklar. Först ska vi studera varför den förväntade konkurrensen inte uppstod vid avregleringar inom transportsektorn. Därefter belyser vi vilka krav de förändrade förutsättningarna i byggsektorn ställer på spelreglerna. Avslutningsvis kommer vi att ta upp miljöregler som är ett område där omprövning av gamla och införandet av nya oprövade spelregler diskuteras. I en perfekt fungerande marknadsekonomi tvingar konkurrens- och omvandlingstrycket aktörerna att anpassa och organisera sig efter förändrade förutsättningar. Genom marknadens mekanismer skapas en balans mellan de olika producenternas utbud och varje enskild konsuments efterfrågan. Det gäller såväl vad och hur mycket som ska produceras som de olika varornas och tjänsternas kvalitet och priser. Så ser den idealiska marknadsekonomin ut. För att den teoretiska modellen ska inträffa i verkligheten krävs att en mängd förutsättningar är uppfyllda. Det måste finnas ett så stort antal företag som konkurrerar med varandra att inget av dem ensamt kan påverka prisbildningen. Det måste dessutom råda fritt in- och utträde på alla marknader för kapital, arbetskraft och produkter. Köpare och säljare ska vara fria att utan begränsningar sluta avtal om priser för byten på marknaderna. Alla konsumenter och producenter har fullständig information om priserna samt om sina preferenser och kostnader. I själva verket finns det många och svåra hinder på vägen mot den ideala teoretiska modellen av marknadsekonomin som leder till att den sällan eller aldrig uppstår. Det finns en rad faktorer som stör ekonomins funktion och hämmar dess effektivitet. Det gäller inte minst olika slag av politiska åtgärder. I ett modernt samhälle finns mängder av politiska mål. För att nå dessa finns olika regler och villkor som anger förutsättningarna för producenterna och konsumenterna på marknaderna. De fungerar som ekonomins spelregler. Hur spelreglerna utformas och tillämpas har stor betydelse för den ekonomiska effektiviteten. Det gäller inte minst effekterna för konkurrensen och handeln över gränserna. En väl fungerande konkurrens och handel är två centrala inslag i en dynamisk marknadsekonomi. Den offentliga sektorn påverkar villkoren för företagandet på flera sätt. Det handlar dels om hur offentlig verksamhet organiseras, dels om ingrepp som görs av olika skäl för att stödja enskilda, privata eller offentliga verksamheter. Det handlar också om inhemska regleringar som är förankrade i det internationella regelverket och som inte kan styra helt själv. Dessa villkor sätter spelreglerna för näringslivet och kan vara avgörande för effektiviteten och utvecklingskraften i näringslivet. Ska det finnas regleringar eller ska det vara en fri marknad? formuleras ofta så i den allmänna debatten. Den centrala frågan är inte om vi ska ha regler utan YLOND UHJOHU vi ska ha. För att kunna besvara den frågan krävs detaljerade kunskaper om egenskaperna hos den specifika marknaden och om den situation i vilken köp och försäljning sker. Det krävs spelregler som är utformade så att aktörerna på marknaderna får incitament att fatta samhällsekonomiskt effektiva beslut. Som exempel på sådana spelregler kan ett väl fungerande rättssystem nämnas. Det är viktigt att komma ihåg att regleringar likaväl kan vara offentliga och privata som formella eller informella. Den vanligaste typen av reglering är offentligrättsliga inslag, till exempel skattelagstiftningen och konkurrenslagen, som styr olika verksamheter. Förutom de generella regleringarna finns det också specifika regleringar på många marknader och som exempel kan nämnas patent, reglerade monopol, prisreglering och etableringskontroll. Företag kan också på eget initiativ försöka påverka den institutionella miljö de verkar inom. De kan till exempel försöka begränsa möjligheterna för andra företag att ta sig in på deras marknad och därmed minska hotet om konkurrens och mindre vinster. Målsättningen med spelreglerna är bland annat att främja den ekonomiska utvecklingen genom att skapa förutsättningar för tillväxt, förnyelse och sysselsättning. Det finns även spelregler som är utformade för att stödja enskilda individer eller företag och som kan stå i konflikt med målet om effektiva marknader. Det är viktigt att olika politiska åtgärder utformas på ett sätt som kan bidra till en effektiv marknadsekonomi, utan att skapa nya störningar. Spelregler kan, om de är rätt utformade, stimulera till bättre användning av samhällets resurser och stärka det svenska näringslivets förmåga att långsiktigt hävda sig på internationella marknader. I den ekonomiska forskningen har institutionella faktorers betydelse för tillväxtens drivkrafter blivit en alltmer central fråga. 'HW EHK|YV VSHOUHJOHU I|U HIIHNWLY NRQNXUUHQV Det positiva sambandet mellan produktivitet och internationell konkurrens är belagt i ett flertal empiriska undersökningar. Däremot är sambanden mellan den inhemska konkurrenssituationen, subventioner 62 Se t ex North . (1993) och . (1994). och produktivitetsutvecklingen mer osäker. 63 Produktivitetsdelegationen försökte i sitt betänkande 64 kartlägga orsakerna till den låga produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. Några av de områden som särskilt belystes var regleringarnas effekter och den bristande konkurrensen i några av de mest skyddade sektorerna i den svenska ekonomin samt regleringar på miljöområdet. Delegationen visade på behovet av ökad konkurrens i såväl privat som offentlig sektor. har flera omfattande åtgärder genomförts i syfte att höja konkurrens- och omvandlingstrycket i den svenska ekonomin. En skärpt konkurrenslagstiftning 65 i syfte att främja tillväxt och effektivitet på den svenska marknaden trädde i kraft . En annan åtgärd är lagen om offentlig upphandling, 66, som innebär att det, med vissa undantag, ställs hårdare och mer detaljerade krav än tidigare när den offentliga sektorn upphandlar varor och tjänster. Sedan början av 1990- talet har också flera marknader avreglerats och som exempel kan elmarknaden, inrikesflyget, posten, telekommunikationer och taxi nämnas. Dessutom innebär inträdet i EU att förutsättningarna för den internationella handeln och importkonkurrensen har blivit bättre på många områden i ekonomin. Fallstudierna som följer ska ses i ljuset av den bakgrund som har beskrivits. Det blir en tillbakablick och studie av vad som har hänt på några av de områden som också pekades ut som problematiska av Produktivitetsdelegationen. Vad har de förändrade spelreglerna inneburit och vilka ytterligare förändringar kan behövas för att målet om effektivare marknader genom ökad konkurrens skall kunna uppnås? Brister i avregleringen av taxi och inrikesflyget De marknader som avreglerats inom transportsektorn är främst inrikesflyget (1992) och taximarknaden (1990). Även om det kan ta tid innan avregleringarnas långsiktiga effekter visar sig, kan vi konstatera att resultaten av de genomförda avregleringarna inte riktigt har motsvarat förväntningarna. En viktig orsak till detta är att konkurrenstrycket i många fall blivit svagare än förväntat. Inrikesflygets avreglering gav till en början positiva effekter men gick utvecklingen mot högre priser och färre avgångar. Förväntningarna om lägre priser efter avregleringen av taximarknaden infriades inte heller och det råder i praktiken fortfarande rent monopol på taximarknaden i var fjärde större tätort. Frågan är varför inte förväntningarna om lägre priser, högre kvalitet och ökad effektivitet infriades i högre grad. Anledningarna kan delas in i två kategorier av förklaringar. 63Se t.ex. .RQNXUUHQV UHJOHULQJDU RFK HIIHNWLYLWHW, Expertrapport nr 7 till Produktivitets- delegationen. 67Följande avsnitt bygger på $YUHJOHULQJHQ DY WD[LPDUNQDGHQ, R1996:67 och ,QULNHVIO\JHW HIWHU DYUHJOHULQJHQ, R1997:24. En av kategorierna är teorifel som innebär att det funnits överdrivna förhoppningar om utrymmet för ko nkurrens på den avreglerade marknaden. En typ av teorifel är att man slentrianmässigt utgått från att konkurrensen ska ske Sn en marknad. Men det kan ibland vara bättre med konkurrens RP en marknad för en given tidsperiod. Exempel på detta är flygtrafik på linjer med svagt passagerarunderlag. Här kanske man istället borde ha strävat efter konkurrens om marknaden. Ett annat teorifel är att man nästan regelmässigt utgått från att konkurrensen ska ske genom internkonkurrens, exempelvis att flera järnvägsföretag konkurrerar med varandra, när en effektivare lösning ibland kan föreligga när ett företag konkurrerar med andra trafikslag som konsumenten upplever som relativt likvärdiga, så kallad externkonkurrens. Den andra kategorin är programfel som betyder att det finns förutsättningar för konkurrens på marknaden men att samhället inte har lyckats utforma regler som ger förutsättningar för fungerande konkurrensmarknader. Ett exempel på programfel är att betydelsen av ett fungerande juridiskt system som backar upp avregleringarna har underskattats. Många förutsägelser om positiva effekter av friare marknader bygger på tanken att företagarna ska försöka tjäna pengar på att sänka sina kostnader och bättre anpassa sina produkter till konsumenternas önskemål. Det är i dessa avseenden som kreativitet och initiativrikedom ska blomstra. Motsvarande fenomen finns på vissa marknader där företag lever på att lura skattemyndigheter och okunniga konsumenter och på att hota konkurrenter. Fria marknader förutsätter ett starkt samhälle för att marknadsekonomin ska fungera samhällsekonomiskt effektivt. En viktig orsak till programfel är att många av de offentliga utredningar som gjordes inför avregleringarna tillämpade alltför enkla ekonomiska teorier som förutsatte förhållanden som inte gällde på den aktuella marknaden. Det krävs teorier som tar hänsyn till bland annat strategiskt samspel mellan företag, hur lätt det är att etablera sig, hur lätt det är för kunder att informera sig om priser och kvalitet, om det är en vara/tjänst som köps ofta eller sällan och om säljaren har anledning att skaffa sig ett gott rykte eller inte. Med utgångspunkt från en sådan analys kan man komma fram till vilka krav som avregleringen ställer på de nya spelreglerna för att marknaden ska bli effektiv. Programfel kan vara en viktig orsak till att de potentiella vinsterna av avregleringarna inte helt har kunnat uppnås. En avreglering som i stor utsträckning utmärks av uppenbara programfel är avregleringen av taxi i de större tätorterna. 'HW NUlYV Q\D VSHOUHJOHU I|U DWW |ND NRQNXUUHQVWU\FNHW När en marknad har egenskaper som avviker från teorin om perfekt fungerande marknader är risken stor att marknadsprocessen inte blir samhällsekonomiskt effektiv, även om det rent teoretiskt finns goda förutsättningar för att en fungerande konkurrens ska uppstå. För att öka konkurrenstrycket krävs därför oftast att nya spelregler införs. Vid avregleringar har ofta de företag som redan fanns på marknaden innan avregleringen en konkurrensfördel framför nya aktörer. En viktig spelregel i samband med genomförandet är därför att försöka förhindra att ex-monopolisten får omotiverade konkurrensfördelar. taximarknaden fick de etablerade taxibolagen behålla sina gamla telefonnummer, som var väl inarbetade hos kunderna. Nya företag skulle lättare ha kunnat utmana de etablerade om samtliga företag på marknaden fått helt nya telefonnummer. Ett annat sätt att minska ex-monopolistens konkurrensfördelar är genom information på strategiska platser som underlättar för konsumenterna att orientera sig om samtliga konkurrenter som finns på marknaden och om vilka priser dessa tar för olika varor och tjänster. Om den aktuella marknaden dominerades av ett statligt ägt företag som hade monopolställning, eller en starkt dominerande ställning, innan avregleringen bör man överväga att dela upp detta företag i flera separata bolag i samband med avregleringen. Då minskar risken att det reglerade monopolet ersätts av ett oreglerat monopol. Om det finns uppenbara stordriftsfördelar bör de nya företagen inte göras så små att dessa stordriftsfördelar förloras. Genom en sådan delning kan problematiken med missbruk av dominerande ställning minskas. Det behövs spelregler som ger samtliga producenter en likartad tillgång till strategiskt viktig infrastruktur eller andra gemensamma funktioner på marknaden. På vissa marknader existerar fortfarande stora brister. På telemarknaden har man inte skiljt på drifts- och nätfunktionerna vilket innebär att monopolisten kontrollerar de lokala näten. Konkurrenterna måste därför köpa tjänsten av för att sedan kunna ge sina abonnenter tillgång till de områden där de har möjlighet att konkurrera med på någorlunda lika villkor, nämligen fjärr- och internationella samtal. Ett annat närbesläktat exempel är att en av aktörerna på inrikesflygmarknaden även efter avregleringen tilläts fortsätta att kontrollera fördelningen av start- och landningstillstånd, så kallade slots, på till exempel . Detta system har först nu börjat förändras. Ytterligare en brist är att de etablerade företagen på flyg- och taximarknaderna, via avtal eller ägarförhållanden, har möjlighet att stänga ute konkurrenter från att utnyttja beställningsfunktioner som alla aktörer borde ha tillgång till. Genom att utforma spelregler som förbjuder producenter att äga och/eller kontrollera strategiska funktioner kan effektiviteten höjas och utdragna tvister om missbruk av dominerande ställning undvikas. ,QIRUPDWLRQVEULVW NUlYHU nWJlUGHU När en prisreglering upphävs går det inte att utgå ifrån att marknaden själv förmår skapa ett effektivt prissystem. På taximarknaden var den så kallade brytpunktstaxan fortfarande helt dominerande även efter avregleringen. Detta prissystem gör att kunden inte kan bedöma priset på en resa även om denne vet sträckan.