sou · GOB3119d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Härtill kommer att, som tidigare framgått, huvuddelen av IKS- spararna sannolikt att bedriva sina studier på deltid eller fritid. Vi finner att studieledighetslagens effekter för särskilt de små företagen bör hållas under observation. En uppföljning och pröv- ning av behovet att ändra reglerna bör kunna anstå till dess konse- kvenserna av det livslånga lärandet i allmänhet och IKS-systemet i synnerhet klarnat . Den fråga som aktualiserats om ökade utlägg för dubbel semes- terlön i vissa fall vid studieledighet, dvs. ersättning till både en till- svidareanställd och en vikarie, har förutom vid våra intervjuer, också uppmärksammats i en motion till (1999/2000:A 704). Enligt den lydelse av 17 § i semesterlagen som gäller är den frågan koncentrerad till lediga med sär- skilt utbildningsbidrag (UBS). UBS kommer att finnas kvar så länge pågår, dvs. har därefter föreslagit ett nytt ettårigt stöd – UBS2, motsvarande a-kassans dagpenning – för dem som är , studerar på grundskole- och gymnasienivå och är berättigade till a-kassa. Vidare föreslås att ett studiestöd bidrag inrättas för studier på grundläggande nivå. Kopplingen till ett framtida IKS rör i vilken utsträckning IKS- sparandet ökar antalet personer som i förhållande till dagsläget vill bedriva komvuxstudier på grundläggande och gymnasial nivå och som kan bli berättigade till UBS2. Som ovan sagts finns det anled- ning att tro att de flesta IKS-spararna kommer att studera på deltid eller fritid. I den mån det handlar om grundläggande eller gymnasi- ala komvuxstudier kan det dock inte uteslutas att det kommer att handla om heltid. Med tanke på att det nya studiestödssystemet och ett eventuellt UBS2 förbättrar villkoren för de vuxenstude- rande kan en fortsatt rätt till semesterlön i dessa fall ifrågasättas. Det finns emellertid inte underlag att här och föreslå en ändring. Enligt vår mening bör frågan dock uppmärksammas i anslutning till statsmakternas ställningstagande till förslag om framtida ersättning. 5Exempel på samverkan mellan det reguljära utbildningsväsendet och arbetslivet På anordnarsidan berör den här studien främst högskola och kom- munal vuxenutbildning. På avnämarsidan kommer IKS främst att beröra personer som är eller varit yrkesverksamma. När vi nu enligt uppdraget skall visa på goda exempel hur reguljära utbildningar kunnat behovsanpassas bör det göras med hela yrkeslivet i blick- fånget, dvs. såväl arbetsgivare som enskilda individer. Vi behandlar inte den forskning som högskolan bedriver och som är externt finansierad. Vi behandlar inte heller de i och för sig viktiga for- merna för samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare som sker inom ramen för regionala partnerskap, kompetensråd etc. Vi har valt att fokusera på konkreta lösningar på problem som vi tror alltmer kommer att aktualiseras när ett IKS-system införs. Det handlar om: -marknadsföring och behovsinventering -integration med yrkeslivet Med marknadsföring menar vi hur utbildningsanordnarna sprider kunskaper om sitt utbildningsutbud. Med behovsinventering menar vi olika former för att inventera och känna av vilka utbild- ningsbehov som finns hos presumtiva uppdragsgivare. Det kan gälla fort- och vidareutbildning som ansluter till existerande utbild- ningar eller "kundanpassade" kurser. Med distributionsformer menar vi det sätt på vilket utbildningen tillhandahålls. Som exempel kan nämnas traditionella kurser, kvälls- kurser, distansundervisning, IT-baserat lärande etc. Slutligen är det av intresse att se hur utbildningar på olika sätt kan knyta an och integreras i de studerandes ordinarie yrkesverk- samhet. Via olika källor, t.ex. skriftligt material, tips vid intervjuerna etc. har vi försökt hitta goda exempel. Högskolans arbete med sin samverkansuppgift, arbetsrapport 2000:2 AR finns en samlad beskrivning av de olika insatser som har gjorts och görs inom högskoleområdet vad gäller samverkan med yrkesli- vet. Av rapporten framgår att uppdragsutbildning främst förekommer inom undervisnings- och sjukvårdsområdena. Den samlade bild vi fått av olika former av behovsanpassning och samverkan är att det pågår en mängd aktiviteter och att hela områ- det framstår som mycket dynamiskt. Vi kan därför bara ge en över- blick kompletterad med enstaka exempel. (I vissa fall anges en e- postadress där närmare information kan sökas.) Varje försök till en mera heltäckande redovisning skulle troligen riskera att både upp- fattas som orättvis och snabbt bli inaktuell. Även med denna ambi- tionsnivå blir redovisningen av naturliga skäl mycket allmän. För att stödja och stimulera intresset för återkommande utbildning och uppdragsfinansierad verksamhet inom utbildningsområdet och förena dem som delar detta intresse har en förening Före- ningen för Uppdragsutbildning. Föreningen hade 96 medlemmar vid utgången av 1999. De kommer från kommuner och landsting men även från högskolan. Föreningen ägnar sig bl.a. åt marknads- föringsinsatser i form av informationsmaterial, deltagande i mässor, uppsökande verksamhet samt tidningen och via en egen hemsida. Varje kommun marknadsför regelmässigt sitt utbildningsutbud via kataloger eller information på kommunens hemsida. Utnyttjande av modern informations- och kommunikationsteknik (IKT) blir alltmer vanlig. Ofta har t.ex. en egen adress med information om vilka utbildningar som finns, behörighet, studie- finansiering m.m. Även i de fall kommunen anordnar kvalificerad yrkesutbildning finns detta på hemsidan. anges också att komvux kan åta sig uppdragsutbildning. Som ett bra exempel på behovsinventering kan nämnas Vägled- ningshuset i som inom komvux ram stöttar små och medelstora före- tag i planeringen av kompetensutveckling för de anställda. I och med att högskolan fick sin s.k. tredje uppgift – att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet – inskriven i högskolelagens 2 § har utåtriktade aktiviteter ökat. Totalt verkar dock uppdragsutbildningens omfattning enligt Hög- skoleverket vara oförändrad. Av framgår att de flesta högskolor saknar en sådan fastställd policy vad gäller uppdragsutbildning som bör finnas enligt verkets mening. efterlyser en sammanhållande funktion som har insikt i och överblick över den uppdragsutbildning som bedrivs. Högskolorna marknadsför sitt utbildningsutbud, dels i form av kataloger, dels via sina hemsidor. För att underlätta för externa uppdragsgivare finns oftast också länkar till en särskild enhet vilken har att organisera uppdragsutbildning. Det kan vara antingen kon- taktsekretariat eller någon annan enhet som t.ex. UnivEx – en särskild enhet vid som svarar för extern utbildningsservice. har för sin del bildat ett helägt bolag för uppdragsutbildning, () där man också anger tänkt omsättning liksom avkastningskrav. Bolagsbildningar finns också vid och vid . En viktig funktion för dessa bolag är att fungera som en samlande länk mellan avnämare och anordnare. Bra exempel på behovsinventering är olika högskolors delta- gande i kartläggning av kompetensbehov och kom- petensprofiler för sjuksköterskor och undersköterskor samt Upp- sala universitets samverkan med kring frågan om kliniska adjunkter. och högskolor samverkar med de närliggande kommunerna. Inom ramen för KHIS (kommuner och högskolan i samverkan) deltar ca 50 kommuner från till för att öka tillgängligheten till högre utbildning i samtliga kommuner. samverkar med kommunerna i närområdet kring rådgivning, utvärdering, utvecklingsprojekt, fortbildning och personalutveckling. har ett Regionalt Utvecklingscentrum för skolan. Det är ett nätverk mellan kommuner och univer- sitet för utveckling och lärande . , , bedriver olika former av fort- och vidareutbildning i en särskild organisation, Movium Kurserna riktar sig bl.a. till verksamma inom kommunernas trädgårds- och parkförvaltningar. Nya distributionsformer för vuxenutbildning växer snabbt fram. Genom IKT öppnas nya möjligheter för vuxna att välja när och var och ibland även hur inlärning skall ske. Inrättandet av , , är ett exempel på den vikt statsmakterna lägger på nya distributionsformer. kräver distansundervisning, åtminstone initialt, relativt stora investeringar för att utveckla bra kurser och metoder. För produktion och försäljning av interaktiva kurser i gymnasie- ämnen och har ett nytt bolag veta AB, bildats av , , , , och . Det traditionella sättet för komvux att förmedla utbildning har varit att följa gymnasieskolans terminsindelning och i huvudsak erbjuda undervisning . I och med har ter- minsindelningen alltmer luckrats upp, inte minst beroende på före- komsten av entreprenader. I ökad utsträckning erbjuds också de studerande möjlighet att själva välja studietempo, studiestart, stu- dieform etc. Även andra former för distribution av utbildning ökar i använd- ning. erbjuder många komvuxanordnare möjligheter till distansundervisning där de studerande själva kan välja tid, plats och studietempo. Ett sådant exempel är Kunskapshuset i där den enskilde stu- deranden själv bestämmer studietakt, studietid etc. och har tillgång till handledare. Även högskolan använder nya distributionsformer i ökad omfatt- ning. har bedrivit distansundervisning ,. t.ex. inom ramen för Det nationella distanskonsortiet som bildades genom avtal mellan , och och dåvarande samt (). är ett konsortium som består av högskolorna i , /, , samt TBV och Utbildningsradion. Konsortiet har fått medel som motsvarar 500 högskoleplatser. Det Västsvenska konsortiet för distansutbildning består av , samt dåvarande högskolorna i , , och /som bedriver distansut- bildning. Flera exempel på IKT-baserad undervisning inom högskolan är KTH i samarbete med university där föreläsningar som hålls på respektive plats kan följas via ny teknik. Även vid erbjuds IT-baserad undervisning genom LUVIT – ett webbaserat distansutbildningsverktyg . Högskolan har av tradition också bedrivit undervisning på kvällstid för att underlätta för yrkesverksamma att ta del av kursut- budet. Det nya resurstilldelningssystemet har dock minskat detta utbud. Ett exempel på hur utbildning kan knyta an till och integreras med yrkeslivet finns i där uppdragsutbildningen hanteras av ett särskilt bolag, . Bolaget ger förutom uppdragsutbildning som knyter an till komvux också skräddarsydda kurser. Kurserna utformas och anpassas efter beställarnas behov och krav. Några betyg eller intyg ges inte vid denna form av uppdragsutbildning. Ett annat exempel är det samarbete mellan Quality Outlet och komvux/i som resulterat i en utbildning för detaljhandeln med en kombination av teori och praktik ute i butikerna. Det finns en fort- och vidareutbildning av yrkesverk- samma lärare inom ramen för högskolans lärarutbildning. Vid t.ex. i uppgår uppdragsutbildningen till av omslutningen. Det finns också inrättade nationella konsortier för kom- petensutveckling som finansieras av Kunskaps- och kompetens- stiftelsen, . Syftar är att ge skräddarsydda, flexibla utbildningar anpassade efter företagens behov och villkor. Utbild- ningarna skall dessutom kunna följas på distans. Satsningen är fem årig och deltagare är universitet, högskolor och industriforsknings- institut som utgör de olika konsortierna. Det tidigare nämnda exemplet från är också ett exempel på integration med yrkeslivet . anordnar utbildning för undersköterskor som bygger på deras egna arbetserfarenheter. Vid sker en vidareutbildning av sjukskö- terskor där ledighet för studier schemaläggs i den ordinarie verk- samheten. Campus , en del av , bedriver en vidareutbildning riktad till barnskötare och dagbarnvårdare där deltagarna fortsätter sitt arbete och bedriver studier på halvfart . KTH erbjuder vidareutbildningskurser som är planerade att kunna kombineras med yrkesverksamhet. Många av kurserna ges även i form av distansundervisning . är ett speciellt exempel på samverkan mellan högskolan och näringslivet, där Electrum, gemensam institution för och , utgör centrum. bedriver entreprenör- och ledarskapsutbildning i samverkan med Företagarnas Riksorganisa- tion. I anslutning till de former av reguljär utbildning som denna stu- die behandlar vill vi också nämna det nationella försöket med kva- lificerad yrkesutbildning. Försöken har varit framgångsrika såtill- vida att erhållit arbete efter utbildningen varav i det yrke utbildningen avsett. Resultatet torde delvis kunna tillskrivas en god behovsförankring och att en tredjedel av utbildningen består av lärande i arbete och sker ute på arbets- platserna. v ordf. i föreningen rektor utbildning, samt repr. + representanter för 10 Direktör, chef för SOU 2000:119 Bilaga 4 Dep.råd, chef för En översikt över inkomna remissvar med anledning av IKS-delbetänkande (SOU 2000:51) Av de 89 remissvar som inkommit är en klar majoritet positiva till utredarens principförslag även om kritiska synpunkter framförs beträffande delar av, eller detaljer i förslaget. Endast åtta instanser avstyrker förslaget. När det gäller förslaget beträffande hur de 2,5 mrd kr som reser- verats skall användas, är synpunkterna mer delade. Av de drygt 25 instanser som har kommenterat start- premien för låginkomsttagare är endast sex instanser negativa, medan cirka 15 instanser av de drygt 20 som kommenterat för- slaget om en nedsättning av arbetsgivaravgiften för kollektivavtal är negativa eller tveksamma. Jag har delat upp synpunkterna områdesvis enligt följande: 2.Startpremie för arbetsgivare som genom kollektivavtal slutna avsätter medel till IKS 5.Kontroll, förvaltning och finansiering 7.Remissinstanser som avstyrker IKS Förslag: En startpremie (ca 2 mrd) till individer mellan 35–som har en månadsinkomst på högst . Startpremien på max /individ ges under förutsättning att individen under en tolvmå- nadersperiod sparar lika mycket på sitt IKS. Av de drygt 25 instanser som har kommenterat startpremien för låginkomsttagare är det endast sex stycken som är negativa. Följande mer specifika kommentarer har lämnats: En startpremie bör ges till alla som sparar i IKS, inte bara till låginkomsttagare (, i , , , , ) Startpremien är inte tillräcklig för att låginkomsttagare skall spara (, , , och ). Startpremien till lågutbildade bör permanentas (LO) Förläng startpremien med (TCO) Lönetaket för att få tillgång till startpremien bör höjas (, , , ) Lönetaket bör beräknas utifrån en snittlön (, och ) Åldersgränsen för startpremie bör sänkas från 35 till 25 år (, kommun, och ) Förslag: En stimulans (ca 0,5 mrd) ges till arbetsgivare som en ettårig nedsättning av arbetsgivaravgiften av den del av löne- summan, som efter centrala eller lokala kollektivavtal slutna , avsätts till individens IKS. 15 instanser av de drygt 20 som kommenterat förslaget om en till- fällig nedsättning av arbetsgivaravgiften är negativa eller tveksam- ma. Följande mer specifika kommentarer har lämnats: Stimulansen till arbetsgivarna är för liten för att ge effekt (, , Läns- styrelsen i , i , i , , , , , ) Ge ingen stimulans till arbetsgivarna. Lägg istället medlen på en individuell stimulans (, , , , i , och ). och tycker likadant men specificerar att stimulansen istället skall läggas på låginkomsttagare, ej individer generellt Stimulansen bör permanentas på en 5-10 procentig nivå (kommun, , Svenska Kommunförbun- det, PRV, och LO) Stimulans bör även kunna tillfalla arbetsgivare som sluter individuella avtal med arbetstagare (, kommun, , SAF och ) Förordar generell nedsättning av arbetsgivaravgiften (, , , Arbetsgivarver- ket och LRF) Utöka tidsramen för stimulansen till arbetsgivare med ett år Tveksamma till stimulansen så länge arbetsgivaren inte samti- digt ges möjlighet att påverka hur de medel arbetsgivaren har avsatt skall användas (och ) Förslag: Arbetsgivarna ges möjlighet att utan skattesubvention avsätta medel till individens IKS, dock utan möjlighet att bestämma över hur medlen skall användas. Arbetsgivaren bör få bestämma hur dennes bidrag till kontot skall användas (, , , , , Första AP-fonden, , i , kommun, , , och ) Tveksam till om arbetsgivaren bör tillåtas bidra till systemet över huvud taget () Förslag: Individen ges möjlighet att göra avdrag motsvarande 0,5 bas- belopp till ett individuellt IKS-konto. Medlen beläggs med inkomst- skatt vid uttagstillfället. Vid uttagstillfället ges en uttagspremie i rela- tion till utbildningstidens längd, dock högst 0,25 basbelopp (f.n. ). Många har i likhet med utredarens förslag betonat vikten av indivi- dens bestämmanderätt över medlen på kontot (, , , , för Vuxna i , , Ledarna och LO) Troligtvis svårt att få lågutbildade att spara i IKS (Europeiska , , , Kammar- rätten i , , och LO). Höj taket för hur stort belopp man får göra avdrag för i deklarationen (SAF, , , , , Kriminalvårds- styrelsen, , , , i , ) Höj taket för hur stort belopp som skall tillåtas på konto (, FR, TCO, , , ) Ingen premie bör utgå. Ingen premie bör utgå. Istället bör studiemedelssystemet ut- nyttjas () Kontroll, förvaltning och finansiering Kommentarer betr. kontroll, förvaltning och finansiering: IKS-medlen bör förvaltas på den fria marknaden (, ) Ingen kontroll av individens val av utbildning bör ske (Hög- skoleverket, , Distansutbildningsmyndighe- ten, , , ) Viktigt med kontrollsystem vid uttag (, för Vuxna i ) Begränsningen synnerliga skäl vid uttag för annat syfte än kompetensutveckling är för restriktiv – bör ses över (LO, ) menar att man kan bistå med vissa delar av administrationen, ex. kundservice och Riksförsäkrings- verket skriver att försäkringskassorna kan bistå med handlägg- ning och kundkontakter Finansieringsprincipen för kommuner skall gälla (, kommun, kommun och , Statskontoret) Flera av de remissinstanser som ställer sig helt eller delvis negativa till principförslaget har synpunkter på kostnader och förvaltning: Kostnaderna för förvaltningen av IKS-medlen är för lågt räk- nade (, och ) Kostnaderna för förvaltningen av IKS-systemet är inte speci- ficerade och finansierade (Statskontoret) En myndighet måste kontrollera utbetalningarna från kontot (Statskontoret och ) Medlen bör förvaltas fritt på marknaden men kontrollen måste skötas av en myndighet (och Bankföre- ningen) Stark oro för att en extra börda läggs på berörda myndigheter (Kammarrätten och ) Avstyrker förtida uttag från IKS-kontot () En samordning bör ske av IKS-kontot och individens studielån så att man med IKS-medel kan betala av sina lån alt. låna i för- väg till IKS-finansierad utbildning (Statskontoret) Medlen bör inte kunna användas till vad som helst, ex. bör en gräns mot fritidsverksamhet upprättas (Statskontoret) Utredarens förslag att uttagspremiens storlek skall relateras till utbild- ningstidens längd: Premien även bör baseras utifrån utbildningens kostnad Korta utbildningar missgynnas varför en premie i form av ett engångsbelopp bör komplettera den tidsberoende premien Den tid individen behöver för utbildningen bör vara vägledan- de, inte utbildningens längd (LO) Även arbetstiden bör beaktas, dvs. inkomst av deltidsarbete bör räknas utifrån faktisk inkomst, ej månadslön (). Kommentarer beträffande analyser: För dålig analys betr. kön, etnisk bakgrund eller handikapp (, , , , Handikappförbundens samarbetsor- gan och JämO) En analys av förslagets effekter på visstidsanställda saknas (TCO och som menar att förslaget missgynnar viss- tidsanställda) Förslaget bygger på en dålig bakgrundsanalys (, , kommun, , Stats- kontoret) Särskilda regler som bör ses över: Samma skattesubventioner och bör gälla andra former av kompetenssparande, som t.ex. kompetensförsäk- ring (, , i , , , för Vuxna i och ) Positiva till en översyn av förmånsbeskattningen av utbildning (, , , ) Reglerna för uppdragsutbildning och statsbidrag bör ses över (Statens skola för vuxna i ) Studieledighetslagen kan vålla problem, främst för små och medelstora företag (, Första AP-fon- den, i , , Sveri- ges , SAF) Regler betr. användning av medlen till annat än kompetensutveckling: Medlen bör ej överföras till pensionssparande () Det bör finnas en möjlighet att omvandla IKS-medlen till del- tidspension redan (TCO) Generösare regler betr. användning av medlen till annat än kompetensutveckling () Ser svårigheter att uppnå målet ökad kompetensutveckling (Handikappförbundens samarbetsorgan, Kungliga Musikhög- skolan i , LRF, , ) Arbetslösas möjlighet att avsätta medel är små. Se över möjlig- heten att bidra till IKS med medel från a-kassan eller med arbetsmarknadsmedel () IKS-systemet kan leda till att fler väljer statligt subventionerade utbildningar och färre utbildningar från privata anordnare vilket snedvrider konkurrensen. Om stödet istället riktas direkt mot kompetensutveckling skulle de störande effekterna på utbildningsmarknaden minimeras (och för regelgranskning) En periodiseringmöjlighet vid uttag bör inrättas för att undvika ojämnt skatteuttag (TCO) IKS-kontot bör var möjligt att belåna, dvs. nyttja innan medel sparats på kontot (LO) Många remissinstanser betonar också: Vikten av stöd, vägledning och informationsinsatser beträf- fande utbildningsutbudet för enskilda Att systemet måste vara enkelt att förstå och vara så admi- nistrativt okomplicerat som möjligt Att IKS skall ses som ett komplement till, inte ersättning för, befintliga system Att ett bidrag från arbetsgivaren starkt skulle bidra till indi- videns intresse för att börja kompetensspara. Remissinstanser som avstyrker IKS Åtta remissinstanser avstyrker förslaget om ett system för IKS (, , , , Kammarrätten i , LRF, och ). Skälen är i de flesta fall att man avvisar selektiva sparsubventioner eftersom det ger inlåsnings- effekter och för att stöd i form av skattereduktion strider mot budgetlagen (, , och ). Även Statskontoret, som är kritiskt till stora delar i förslaget men trots detta är positivt inställt till grundidén om ett individuellt kompetensparande, menar att bidrag lämpar sig bättre för ändamålet än skattesubvention. Ovan nämnda remissin- stanser vänder sig alltså i första hand mot direktiven, inte utreda- rens förslag. Även LO kritiserar direktiven som de anser har uppenbara för- delningspolitiska brister eftersom de inriktas mot ett system som enbart bygger på enskildas sparförmåga. LO säger sig trots detta inte vara motståndare till IKS-modellen. Subventionering bör ske inom befintliga system (Kammarrät- ten i ) En skattesubvention till följd av en skatteväxling bör tillfalla företagarna direkt. Förordar att subventionen istället läggs på ex. stöd till företagsstarter och en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna (LRF) Modellen inte är tillräckligt attraktiv () Kammarrätten, och tror att systemet medför ökad risk för skatteplanering. Även i , som dock inte avvisar förslaget om IKS, menar att det ökar risken för ett förtäckt pensionssparande. som har lämnat ett omfattande remissvar menar att IKS-systemet riskerar att ytterligare förstärka den sneda fördelningen av resurserna för vidareutbildning. Selektiva sparfor- mer ger ogynnsamma fördelningseffekter. Lågavlönade bör i första hand inrikta sitt sparande på en buffert istället för att låsa medlen i Ett generellt sparande som kan användas när som helst är bättre för individen. Individer med större resurser tros komma att utnyttja skattesubventionen genom att spara med uppskjuten beskattning och lägre avkastningsskatt men inte ta ut medlen utan istället låta dem övergå till pensionssparande. Om regeringen vill främja kompetensutveckling förordar RGK en subvention med direkt koppling till kompetensutveckling. RGK tror att IKS har svårt att uppfylla målet ökad kompetensutveck- ling.