sou · GOB328d2 · 2001-01-01 00:00:00 — För en utbildning som kan finansieras med Studiemedel eller därmed jämförlig utbildning krävs även följande för rätt till ersättning: -att utbildningen omfattar högst , -att utbildningen inte är en fortsättning eller en avslutning på en tidi- gare påbörjad eftergymnasial utbildning, och -att utbildningen inte heller är en del av en längre sammanhållen ef- tergymnasial utbildning. (SFS 1991:1321 3 §) Rehabiliteringsersättningen är inte avsedd att finansiera ett av åren på till exempel läkarutbildningen. Reglerna gör att den som är i behov av att gå en högre utbildning som är längre än för att kunna ta sig tillbaka till arbetsmarknaden efter en sjukdom inte får någon hjälp alls av rehabiliteringsersättningen. Personen i fråga får i stället finansiera hela studieperioden med studiestöd eller på annat sätt. 11 .4 .3 Förtidspension och sjukbidrag Sjukbidrag och förtidspension betalas ut med lika stort belopp och följer i huvudsak samma regler. Allt som redovisas om förtidspension gäller därför också sjukbidrag om inte annat anges. Skillnaden är att förtidspension beviljas när tillståndet antas vara varaktigt, medan sjuk- bidrag ges vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga. rekommenderar att ett beslut om sjukbidrag omfattar om men högst (RFV, 1998b). Syftet med förtidspension och sjukbidrag är främst att garantera människor rätt till ekonomisk trygghet vid långvarigt nedsatt arbets- förmåga. Sjukbidragstagarna förväntas återgå till förvärvsarbete . Vid varaktigt nedsatt arbetsförmåga beviljas förtidspension, men först måste allt som kan göras för att få tillbaka personen till arbets- marknaden ha gjorts. Först när möjliga rehabiliteringsåtgärder – både medicinska och arbetslivsinriktade – har vidtagits blir det aktuellt att bedöma den nedsättning av arbetsförmågan som ska utgöra grunden för förtidspensionen. Det finns ungefär 425 000 förtidspensionärer och sjukbidragstagare, varav 235 000 är kvinnor och 190 000 är män. (av dessa uppbär sjukbidrag.) Omräknat i hela pensioner skiljer det inte så mycket mellan könen då det är vanligare att kvinnor har partiell ersätt- ning. Mellan 7–av befolkningen i arbetsför ålder har lämnat arbetslivet helt eller delvis på grund av hälsoskäl. I åldrarna är andelen förtidspensionärer mycket låg (av be- folkningen). Den stora gruppen förtidspensionärer finns i åldersgruppen 60–, i vilken av alla kvinnor och av alla män i befolkningen uppbär förtidspension. I gruppen 25– är det knappt 152 800 individer med högst tvåårig gymnasial nivå. När man lägger till 16–24-åringarna samt individer som är 56–är det drygt 342 000 personer som har högst tvåårig gymnasial nivå. uppgår antalet nybeviljade ersättningar till ungefär 40 000 , jämt fördelat mellan könen (RFV, 1999e). Orsakerna till förtidspension reflekteras av åldersfördelningen bland de ersättningsberättigade. De som får förtidspension i de högre åldrarna har ofta ett långt yrkesliv bakom sig, men ohälsa har satt stopp för vidare arbete. Den huvudsakliga orsaken till förtidspensionering är sjukdomar i rörelseorganen (muskuloskeletala systemet), framför allt för kvinnor – förtidspensioneras på grund av problem med rörelseorganen. Sjukdomar i rörelseorganen är en vanlig orsak även för männen (), men nästan lika vanligt är psykiska stör- ningar () (RFV, 1999e). Den lilla grupp som förtidspensioneras har däremot ofta medfödda eller mycket tidigt förvärvade allvarliga funktionshinder. stora flertalet av de riktigt unga (16–) som beviljas förtidspension tillhör gruppen som omfattas av Specialskoleför- ordningen (SFS 1995:401). För att ha rätt till förtidspension/sjukbidrag krävs att en person är för- säkrad enligt lagen om allmän försäkring, har fyllt 16 men inte , samt har fått sin fysiska eller psykiska prestationsförmåga nedsatt med minst en fjärdedel. Den som fått sin arbetsförmåga helt eller i det när- maste helt nedsatt har rätt till hel förtidspension. Vid bedömningen av i vilken utsträckning arbetsförmågan är nedsatt ska beakta individens förmåga att försörja sig själv genom sådant förvärvs- arbete som är vanligt förekommande på arbetsmarknaden, eller genom annat lämpligt arbete (SFS 1962:381). Enligt gällande ordning är beräknandet av förtidspensionen länkat till systemet med ålderspension. Förtidspension beräknas av folkpension, eventuell ATP och/eller pensionstillskott. Förtidspension från folkpension utges till ogifta individer till av prisbasbeloppet (fastställt till ) eller, för gifta, till av beloppet. Detta innebär att individer som har full folkpension får /mån respektive /mån i förtidspension. Till dessa belopp kommer ATP för den som haft löneinkomster. För att komplettera folkpensionen för dem som haft låga eller inga in- komster alls finns ett pensionstillskott. De som har låg ATP kan också få pensionstillskott, vilket reduceras krona för krona mot ATP. Personer som helt saknar ATP får fullt pensionstillskott, vilket för förtidspensionärer uppgår till av prisbasbeloppet . Det innebär /månad. Det maximala belopp en förtidspensionär kan få är (1999) . Det motsvarar förtidspensionens andel av full folkpension samt högsta ATP. De flesta förtidspensionärer och sjukbidragstagare ligger dock inte på den nivån. Medelbeloppet är för kvinnor och för män. När beräkningen av förtidspensionen är gjord brukar pensionen (inklusive ATP) grovt sett hamna på nivån 60–av tidigare inkomst. Den totala kostnaden för utbetalda sjukbidrag och förtidspensioner var 1998 (RFV, 1999e). Utöver själva förtidspensionen/sjukbidraget kan behövande pensio- närer även få bostadstillägg. Syftet är att individerna ska ha tillgång till en bostad av god kvalitet, utan att möjligheten att också i övrigt ha en tillfredsställande standard minskar. Förtidspensionärer och individer med sjukbidrag kan ansöka om bostadstillägg till pensionärer (). Tillägget är beroende av boendekostnaderna i relation till den förmögenhet och inkomst individen har. Maximalt stöd är av boendekostnaden och stödet är skattefritt. För de individer som ändå inte når upp till en skälig levnadsnivå kan ett särskilt bostadstillägg för pensionärer (), i form av ett utfyllnadsbelopp, utbetalas. erhöll drygt 60 000 kvinnliga och 48 000 manliga förtidspensionärer/sjukbidragstagare bostadstillägg. Studier som arbetslivsinriktad rehabilitering Som tidigare nämnts förväntas sjukbidragstagare återgå till förvärvsar- bete . Rehabilitering är därför ett viktigt led i återanpass- ningen till arbetslivet. Men även förtidspensionärer har rätt att få sina rehabiliteringsmöjligheter prövade. ska vid beslut om rehabilitering ta hänsyn till den försäkrades möjligheter att efter rehabilitering kunna återfå sin arbetsförmåga för att kunna försörja sig genom förvärvsarbete. Det är inte givet att en arbetslivsinriktad rehabilitering beviljas för- tidspensionärer. Om så sker kan en utbildning bli aktuell som rehabili- teringsåtgärd. De regler som då gäller för studier är samma regler som gäller för studier med rehabiliteringsersättning. Däremot behåller för- tidspensionärer och sjukbidragstagare sina ordinarie ersättningar under period av rehabilitering (SFS 1962:381, 22 kap.). Studier på eget initiativ Personer kan dock välja att börja studera på eget initiativ, dvs. utan att det sker inom ramarna för en ordnad arbetslivsinriktad rehabilitering. Omfattningen av studieinsatsen påverkar bedömning av den enskildes rätt till ersättning. Vid bedömningen av arbets- förmågan rekommenderar RFV att bortser från så- dana fritidsaktiviteter som en yrkesverksam person vanligen utför på sin fritid. Det innebär att en person kan delta i föreningsliv eller studier i mindre omfattning/långsam studietakt och ändå beviljas hel förtids- pension. Börjar en person på eget initiativ att studera i stor omfattning kan ersättningen omprövas. När en person med hel förtidspension studerar på heltid, och det visar sig att han eller hon håller den studietakt som är avsedd, kan detta vara en indikation på att arbetsförmågan har förbätt- rats. Halvtidsstudier kan på motsvarande sätt vara en indikation på att det finns en halv arbetsförmåga som skulle kunna tillvaratas på arbets- marknaden. I dessa situationer kan göra bedöm- ningen att det finns skäl att utreda om arbetsförmågan har förbättrats. Varken sjukbidrag eller förtidspension kan dock dras in endast av den anledning att den försäkrade har börjat studera. En förutsättning för indragning eller nedsättning av pension är nämligen att det skett en vä- sentlig och varaktig förbättring av personens arbetsförmåga. Antingen ska hälsotillståndet eller möjligheten att utnyttja den återstående ar- betsförmågan till inkomstbringande arbete väsentligt ha förbättrats (RFV, 1998b). Det är således inte det faktum att en person orkar med studier eller inte som avgör förtidspensionens eller sjukbidragets omfattning. Studi- erna kan dock föranleda en undersökning som visar att arbetsförmågan har förändrats och det är i så fall det som förändrar ersättningen. 11 .4 .4 Arbetsskadeförsäkring Personer, som till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan på arbetet fått sin förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete nedsatt med minst en femtondel, har rätt till ersättning från arbetsskadeförsäk- ringen. Drygt 9000 individer beviljades ersättning . Antalet har minskat dramatiskt då lagstiftningen skärptes och den sär- skilda arbetsskadesjukpenningen samordnades med den vanliga sjuk- penningen. De beräknade utgifterna för arbetsskadeersättningen är (Statsliggaren, 2000). Individen uppbär till en början efter skadan samma förmåner från sjuk- försäkringen som vid annan sjukdom. Detta innebär att efter karensdagen har individen rätt att uppbära en ersättning som uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Om individen kan klara sina tidigare arbetsuppgifter efter arbetsskadan kan hon/han få hjälp med rehabilitering. Under den tiden, i regel längst , kan individen få rehabiliteringspenning. Om arbetsförmågan har blivit varaktigt nedsatt med minst en fem- har individen rätt till ersättning från arbetsskadeförsäkringen i form av livränta. Livräntan ska i princip täcka den inkomstförlust indi- viden har gjort på grund av skadan. När man beräknar livräntan jämför man med den inkomst hon/han skulle ha haft om hon/han inte hade blivit skadad med den inkomst individen beräknas kunna få trots skadan. Skillnaden mellan dessa inkomster utgör livräntan. Livränta kan beviljas eller tills vidare. För arbetsskadade gäller på samma sätt som för sjuka att det kan bli aktuellt med arbetslivsinriktad rehabilitering för att hjälpa individen till sin gamla arbetsplats eller ett arbete någon annanstans. Utbildning är en av de insatser som kan sättas in. Regelverket är något snårigt men är i princip detsamma som för rehabiliteringsersättning. Det innebär att för studier på en lägre nivå än högskolestudier kan man ges rätt till er- sättning vid yrkesutbildning, eller allmänteoretisk/orienterande utbildning som är nödvändig som en förberedelse för yrkesutbildning, eller orienterande utbildning i datateknik för personer med bristfäl- lig/föråldrad skolutbildning (SFS 1991:1321). Utbildningstiden bedöms utifrån det enskilda fallet. Vad gäller högskolestudier har ersättningsrätten prövats. fastslog regeringsrätten att [f]örsäkrad har ansetts berättigad till ar- betsskadelivränta under arbetslivsinriktad rehabilitering i form av hög- skolestudier omfattande (RÅ 1996 ref 81). Riksför- säkringsverket ändrade som ett resultat av regeringsrättens dom sina allmänna råd när det gäller arbetsskadade och rehabilitering. Som övergripande mål gäller fortfarande de övergripande mål med rehabili- tering som gäller för rehabiliteringsersättning. I första hand gäller också de begränsade regler som gäller för utbildning. Men det finns ett alternativ: I det fall det visar sig att lämpliga åtgärder inte ryms inom Lagen om allmän försäkrings (AFL) regler, och sjukdomsbesvären har godkänts som arbetsskada, får kassan bedöma om andra alternativ finns som gör att den försäkrade kan återfå sin förmåga att försörja sig. – – – Det innebär bl.a. att rehabilitering med anledning av arbetsskada till skillnad från rehabilitering enligt AFL också kan omfatta längre högskolestudier (RFV, ändring av Allmänna Råd 1994:3). Innebörden av rådet är att högskoleutbildningar som är längre än kan finansieras med livränta för individer som har en erkänd arbetsskada. Arbetsskadeförsäkringen var under utredning –98. Förslag la - des fram om en omställningsersättning och om snabbare åtgärder för de försäkrade. Vidare arbetar utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S1999:08) inom området. Utredningen beskrivs kort i samband med rehabiliteringsersättningen. Regeringen planerar att lägga en proposition, men arbetet har av olika skäl skjutits . Eventuella förändringar är därför än så länge oklara. håller på att få ett helt nytt pensionssystem. Det pensionssystem som successivt håller på att ersättas infördes stegvis med folkpension 1947 och ATP 1960. Personer födda berörs inte alls av reformen utan kommer att få sin pension helt enligt det gamla systemet. De som är födda –1953 tillhör en mellangrupp vars pensioner beräknas enligt båda systemen. Födda 1954 eller senare kommer att få en pension beräknad helt enligt det nya systemet. Systemet ska vara infört till fullo 2003. Rent formellt finns det inte några hinder – vare sig i det gällande sys- temet eller det nya – för ålderspensionärer som vill ta del av det livs- långa lärandet, att studera. Problem kan dock uppstå i form av svårig- heter att få studieplats. Vidare kan individer med låg pension ha svå- righeter att finansiera sitt livsuppehälle vare sig de studerar eller inte. Även obetydliga kostnader förknippade med utbildning kan ge problem. Se tabell 11.2 för en redovisning av de genomsnittliga ersätt- ningsnivåerna. Tabell 11.2 Total ersättning till ålderspensionärer 1997 Folkpension, ATP, pensionstillskott, särskilt pensionstillskott, handikappersättning, bostadstillägg till pensionärer () och efterlevandepension. Källa: , 1999, . Tabellen visar att männens genomsnittliga pensioner 1997 låg på en relativt hög nivå och de borde kunna finansiera studier. Kvinnornas pensioner, däremot, ligger några lägre . Tabellen är dock ett relativt trubbigt analysinstrument då den bara visar de genomsnittliga ersättningsnivåerna. Inte heller går det att utläsa hur stor andel som lever i ensamhushåll och därmed ska klara sig på en pension och vilka som sammanbor med någon annan. För att belysa ålderspensionärernas ekonomiska möjligheter att studera kan därför en kort beskrivning av systemen vara motiverad. Ålderspension betalas ut till personer från och med den månad de fyller . Hel ålderspension från folkpensionen uppgår till av prisbasbeloppet för ogifta pensionärer medan hel ålderspension för gifta personer uppgår till . Det här innebär att en ogift pensionär, som erhåller hel folkpension, får och en gift individ får enligt prisbasbeloppet . Storleken på pensionen från den allmänna tilläggspensionen (ATP) beror på tidigare förvärvsinkomster samt antalet år man har arbetat. ATP beräknas som av ett genomsnitt av de 15 bästa årsin- komsterna. För full pension krävs att man har arbetat (s.k. 15/30-regeln). De individer som inte har några eller för låga inkomster från ATP kan få särskilda pensionstillskott och bostadstillägg. Delpension, vilket inte existerar i det nya systemet, kan utgå till för- värvsarbetande personer i åldern 61–som minskar sin arbetstid till att omfatta minst 17 och högst . Pensionen täcker av det inkomstbortfall som uppstår när ar- betstiden förkortas. Det finns inget krav på att den försäkrade ska vara sjuk eller ha nedsatt arbetsförmåga för att erhålla delpension. Därmed finns heller inget hinder för den som erhåller delpension att studera som frigörs när arbetstiden minskas. Det är var och ens ensak vad den lediga tiden används till, med ett undantag – den lediga tiden får inte användas till att utöka eller påbörja en bisyssla som ger inkomster (SFS 1979:84). Det här innebär en möjlighet för de drygt 12 800 delpensionärer som har högst tvåårig gymnasial nivå (SCB 2000e). utbetalades till ålderspen- sionärer, varav kostnaderna för den allmänna tilläggspensionen (ATP) uppgick till (RFV, 1999d). Det nya allmänna pensionssystemet Det nya allmänna pensionssystemet består av tre delar: inkomstpension, premiepension samt garantipension. Individens inkomstpension, vilken ungefär motsvarar dagens ATP, är räntan på det fiktiva konto som sätts upp inom systemet. Premie - pensionssystemet ger individen möjlighet att själv bestämma över den ekonomiska placeringen av av pensionsunderlaget. Individer med låga inkomster och därmed låg pension är berättigade garantipension, vilken motsvarar dagens folkpension, dvs. en pension för dem som inte har haft tillräckliga förvärvsinkomster att falla tillbaka på. Rätt till oavkortad garantipension ges individer med bosättning i från 25 till . Individer som har bott i landet får pensionen reducerad med 1/40 som man inte har bott i . Pensionens storlek är knuten till prisbasbeloppet. Högsta belopp (1999) är för ogift pensionär och . Garantipensionen reduceras gradvis av den inkomstgrundande pensionen. Till de stora förändringarna, jämfört med gällande system, hör livsinkomstprincipen som är grundläggande för det nya ålderspensions- systemet. Alla förvärvsinkomster ska vara pensions- grundande, dvs. pensionen kommer att baseras på summan av samtliga års intjänade pensionsrätter. Pensionsrätten motsvarar av den pensionsgrundande inkomsten. Vissa socialförsäkringsersättningar kommer att motsvara pensionsgrundande inkomster, till exempel sjuk- penning, föräldrapenning och arbetslöshetsersättning. Även tid i plikttjänstgöring, vård av barn samt förtidspension kommer att vid beräkning av pensionen kunna användas som underlag som pen- sionsgrundande belopp. Retroaktivt från är även studier med studiemedel pensionsgrundande. Rent praktiskt innebär det att studerande som läser med studiemedel ska för varje sådant år tillgodoräknas ett s.k. pen- sionsgrundande belopp som motsvarar av det studiebidrag som hon eller han fått. Bidraget kommer emellertid att vara obeskattat även i fortsättningen. Förändringen kommer att kosta staten 1,8 miljar- der kronor i ökade pensionskostnader (prop. 1999/2000:10). Avsikten med pensionsgrundande belopp för studier är att den en- skilde i pensionshänseende ska kompenseras för att hon eller han helt eller delvis avstått från förvärvsarbete och därigenom inte kunnat tjäna in pensionsrätt. Pension ska man kunna ta ut , förutom garantipen- sion som utgår tidigast . Pensionen ska kunna tas ut helt 436 III SOU 2000:28 eller partiellt, som ¼, ½ eller ¾ förmån (SFS 1998:674 och SFS 1998:702). 11 .6 Reflektioner och förslag 11 .6 .1 Reformering av arbetslöshetsförsäkringen Kontrakt för arbete – en sammanfattning av a- kasseutredningen En arbetsgrupp på har haft i uppgift att se över arbetslöshetsförsäkringen. Gruppen skriver att försäkringen har dragits med stora problem bland annat i form av rundgång mellan åtgärder och ersättning. Dessutom har försäkringens karaktär av ersättning för in- komstbortfall urgröpts i samband med att dagpenningen har stått stilla medan lönerna har ökat. Nyckelord i reformförslaget är ansvar och aktivitet, men även rättvisa och tydliga regler. Tillsammans med arbetsförmedlingen har den sökande ett ansvar att förbättra sina möj- ligheter att få ett arbete genom att aktivt söka lediga jobb och förbättra sin kompetens. Ersättningsperioden är tänkt att delas in i tre intervall vardera. Den sökande förutsätts vidga den geografiska och yrkesmäs- siga sökradien för varje nytt intervall. Reglerna anger att man inte kan uppbära ersättning längre än . Ändå, skriver arbetsgruppen, är det underförstått att ingen ska behöva bli utförsäkrad. Systemet inbjuder, enligt arbetsgruppen, till ett regelmässigt användande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ett sätt att garantera nya ersättningsdagar utan att fundera över om åt- gärderna verkligen är effektiva för den enskilde individen. Det blir en rundgång mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och perioder med arbetslöshetsersättning, där det arbetsmarknadspolitiska programmet ofta blir en åtgärd för att erhålla en ny ersättningsperiod. De arbets- marknadspolitiska programmen bör istället helt inriktas på att förbättra den arbetssökandes möjlighet att få ett nytt arbete. Därför föreslår ar- betsgruppen att den arbetssökande ska kunna fortsätta att uppbära er- sättning under förutsättning att den individuella handlingsplanen, sök- kontraktet, har följts och att det bedöms som mest lämpligt under de individuella förutsättningar som råder (Ds 1999:58). För en förlängning krävs alltså aktivitet av den enskilde individen. Arbetsgruppens förslag är att man inrättar en s.k. övergångsarbets- marknad med en aktivitetsgaranti, dit den sökande ska anvisas plats . Tiden där är inte begränsad. Ersättningen utgår i form av avtalsenlig lön, utbildningsbidrag eller motsvarande. Aktiviteterna kan vara intensifierad arbetsförmedling, praktik, utbildning eller kom- petenshöjande insatser. som den enskilde deltar i olika akti- viteter ska hon eller han också aktivt söka arbete. Slutmålet är att den enskilde har fått jobb eller börjat en reguljär utbildning. Aktivitetsgarantin kan innebära en ökad satsning på utbildning. Som svar på en fråga om utbildningstvång från en arbetslös i skriver arbetsgruppen att individen kan bli tvingad att gå en lång yrkes- utbildning om det krävs för att förbättra dennes möjligheter att få ett arbete (/fragor/arbetsmarknad/projekt/arbets- loshet.htm, ). Arbetsgruppen skriver emellertid: Arbetslös- hetsförsäkringen är inte avsedd att vara en allmän försörjningskälla för studerande. Det mest rimliga vore att heltidsstuderande verkligen studerar och [ges] ekonomiska villkor för detta (Ds 1999:58). I samband med införandet av en eventuell övergångsmarknad före- slår arbetsgruppen att utbildningsbidraget, vilket hanteras av för- säkringskassorna, samordnas till arbetslöshetskassorna och att de två ersättningarna slås samman till en enda ersättning istället. Bidraget fö- reslås byta benämning till aktivitetsersättning. Dessutom föreslås högsta dagpenning höjas till . Det innebär att personer med en inkomst upp till 17 600 får ut av sin inkomst . Därefter skulle den åter vara i likhet med gällande förordning. Denna höjning beräknas kosta . Om det här förslaget genomförs krävs givetvis ett aktivare och än mer individfokuserat arbete från arbetsförmedlarnas sida . Ar- betsgruppen föreslår därför att Ams får 500 miljoner extra för arbets- förmedlingarnas utökade arbete med sökkontrakt för de arbetssökande. Tillsyn och kontroll bör skärpas anser arbetsgruppen och föreslår vidare att Ams får ytterligare 50 miljoner för det. Arbetsgruppens föreslår att förändringarna träder i kraft den 1 okto- ber 2000 och att höjningen av högsta dagpenning sker . Regeringen önskar emellertid en snabbare utveckling och har gett Ams i uppdrag att utforma och genomföra aktivitetsgarantin på prov i ett fyrtiotal orter i landet. Om pilotprojektet slår väl ut införs det i hela landet . Regeringen lägger en proposition om arbetslöshetsförsäkringen . 11 .6 .2 Utbildningsbidrag har gett en projektgrupp uppdraget att se över arbetsmarknadsutbildningen utifrån organisation, effektivitet, kvalitet och resursutnyttjande (, 1999a). En uppgift är att se över gränslinjerna mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Eventuella reformer kommer troligtvis att påverka vilka åtgärder som berättigar till utbildningsbidrag. Undantag för deltagande i reguljär utbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd Människor med funktionshinder har, liksom långtidsarbetslösa invand- rare, möjlighet att studera på grundskole - och gymnasienivå i reguljär utbildning. Det enda som egentligen skiljer mellan att studera i reguljär utbildning via arbetsmarknadsutbildning och på övrigt sätt är studiefi- nansieringen.