sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — Utställningarna produceras av den ansvariga intendenten för arki- vet, tillsammans med personal vid museet. Man vinnlägger sig om att uppnå en variation genom att presentera unga, respektive gamla formgivare och olika slags formgivning. Dessutom görs vand- ringsutställningar, som skickas ut till bibliotek, andra museer och utställningshallar i länet. Arkivet samarbetar med den utbildning i design management som finns på samt med Capellagården på , en konsthantverksutbildning för blivande textilkonstnärer och -formgivare, keramiker och möbelsnickare. Ett forskarrum har inretts på museet så att intresserade skall kunna ta del av det bildmaterial som finns på arkivet. Kontakter tas kon- tinuerligt med företagsledare, ateljéansvariga, formgivare och andra för att rädda skissmaterial och andra handlingar. Eftersom många känner till Arkiv för Svensk Formgivnings verksamhet, kommer material från hela landet dit från formgivare, släktingar till formgivare och bohagsindustrier. Huvudman för arkivet är Museum och ägare är med cirka 4 000 medlemmar. Arkivet är alltså beroende av museets intäkter, av regionala och kommunala stöd. 178 Arkivens betydelse för designområdet Man har haft stor nytta av , men eftersom SESAM nu upphört har man tvingats reducera verksamheten. Arkiv för Svensk Formgivning innehåller ett unikt material kring bohagsformgivning och genom sin inriktning på handlingar som beskriver formgivningsprocessen har man en tydlig och avgränsad nisch. Ofta är det en slump eller insiktsfulla chefers och anställdas beslutsamhet som lett till att samlingar och arkiv bevarats på industrin. Det faktum att glasbruk8 ägdes och leddes av en och samma familj och att en utställ- ningshall uppfördes , där det historiskt betydelsefulla konstglaset presenterades tillsammans med nyheterna, har bidragit till att just glasbruk bättre vårdat sin historia än de andra bruken. fick t.ex. en anställd fotograf. , de foton och de handlingar som finns i detta arkiv har kommit till stor användning i samband med utställningar i och utanför och för en rad publikationer. Arkivet på är inte bara ett arkiv i ordets avgränsade bemärkelse, här finns också föremål. Ett eller några exemplar av alla de serier och tekniker som gjorts fram till på bruket finns här. Dessutom ingår ett stort bildmaterial, brevsamlingar, orderböcker, anteckningsböcker med glasföremå- len förtecknade och dokumenterade, publikationer, kataloger, affischer, reklamblad, etc. Allt detta utgör ett både kulturhistoriskt och ekonomiskt oskattbart värde och har i många sammanhang använts både för forskning och till utställningar. Arkivet ägs av glasbruk och dess överlevnad och vård är alltså beroende av ägarnas goda vilja. 8 Informationen om arkiv bygger dels på en rad tidigare studiebesök dels på erfarenheter av att arbeta med det material som finns i arkivet (1997–98). Jag har också samtalat med fotograf, , som håller i arkivet på glasbruk. Arkivens betydelse för designområdet 179 Det finns fler glassamlingar och dokument kring glashante- ringen i , ofta liggande i gamla lador och andra uthus, intill fortfarande verksamma glasbruk eller de bruk som lagts ned. Det är en tidsfråga hur länge dessa kommer att finnas kvar. Fukt och temperaturväxlingar kommer, om inget görs, utplåna materialet. På – i finns stora föremålssamlingar i lådor, osorterade och oregistrerade dokument och pressklipp, men de befinner sig åtminstone inomhus under tak. I i finns det s.k. Emåns Ekomuseum9. De vackert renoverade byggnaderna är i sig exempel på ekologiskt byggande, på naturliga byggmaterial, på ekologiska metoder att ventilera och isolera. Ett flertal organisationer, företag, enskilda sponsorer och myndigheter har bidragit ekonomiskt och med sin expertis. En grupp människor har arbetat ideellt. Miljön är uppbyggd kring den gamla skvaltkvarn, som har sitt ursprung . Här finns nu ett antal hus rymmande olika sorters verksamhet, bland annat ett museum som redovisar det ekologiska kretslopp som finns utmed ån och den industriella verksamhet som under historiens gång utspelats kring denna miljö och som framför allt varit möbeltillverkning. Det som i detta sammanhang emellertid är intressantast är det stora arkiv, det forskarrum och den utställningssal som ryms i en av byggnaderna. Här finns ett unikt arkiv med handlingar, foton, originalritningar och interiörbilder från Möbelfabrik och Svenska Möbelfabrikerna, en sammanslutning av ett antal möbel- industrier som existerande under några decennier. Möbeltillverk- ning har funnits i och gör så fortfa- rande, men verksamheten är i finsk ägo. 9 Informationen om Arkivet i har inhämtats genom två studiebesök, dels , dels . 180 Arkivens betydelse för designområdet Svenska Möbelfabrikerna var ur designsynpunkt en av viktigaste tillverkare, som med sina produkter och sin formgivning deltog på världsutställningar, 1893, 1900 och 1937, 1939, m.fl. samt i de stora internationella utställningar som arrangerade. Det var t.ex. Svenska Möbelfabrikerna som tog fram många av möblerna till Stock- holmsutställningen , tillverkade inredningen till Svenska Tändstickspalatset, en rad biografer, restauranger, hotell, etc. Den formgivare som längst var anställd på fabriken i , Axel , var vid sidan av , en av mest kända möbelarkitekter. Axel och Möbelfabriker har t.ex. stått för inredningen av i . Alla handlingar, foton från utställningar, ritningar, original- målningar och teckningar av möbler och interiörer räddades från att eldas upp . Materialet bevarades sedan hos . Många originalritningar och en del andra handlingar är emellertid sköra och behöver kopieras för att kunna hanteras. I finns ett unikt designhistoriskt material och en av vackraste arkivbyggnader. Den grupp som tillskapat museet och arkivet har ambitionen att här åstadkomma ett centrum för svensk möbelforskning och svensk möbelhistoria, med tyngdpunkten lagd på industriell möbeltillverkning , och att bli en del av ett nätverk som omfattar möbelproduktion i alla led, från idé och råmaterial till färdig produkt och historisk dokumentation.10 Det finns ett bra samarbete med i , som intresserat sig för länets möbelproduktion och sagt sig kunna lokalisera sin dokumentation och forskning till . 10 Ur opublicerat utkast till projektbeskrivning – Möbelcentrum , maj . Arkivens betydelse för designområdet 181 Hemslöjdens arkivprojekt11 pågick –1998 och ingick i det stora, statligt stödda . Nämnden för12 hemslöjdsfrågor och Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksför- bund ansvarade för verksamheten och arrangerade återkommande möten för att sprida information och diskutera olika frågor som uppkom under arbetet. Projektet genomfördes tillsammans med hemslöjdskonsulenterna och de ideella hemslöjdsföreningarna i de olika länen. Sammanlagt ingick 22 länsföreningar, nio lokala hem- slöjdsföreningar och två riksföreningar. Fyra personer projektanställdes under för att tillsammans med en projektledare hjälpa de lokalt verksamma hemslöjdsföre- ningarna och länshemslöjdskonsulenterna att påbörja inmatning av fakta och att digitalt fotografera samlingarna. Drygt ett trettiotal personer arbetade med att sortera, märka och katalogisera sam- lingarna regionalt och lokalt. Hemslöjdens samlingar består av ett fyrtiotal samlingar inne- hållande cirka 250 000 föremål. Samlingarna, som finns på olika platser i landet, är resultatet av enskilda människors eller före- ningars insatser och utgörs av föremål, textilprover, skisser, rit- ningar, handlingar och fotografier. 13 000 av dessa föremål blev inregistrerade i en databas med hjälp av ett program, valt att svara mot hemslöjdens behov av att kunna regist- rera material och tekniker. Sexton län fick databasprogram instal- lerade. I några län inreddes särskilda rum för samlingarna, där forskare och andra har tillgång till databasen. Målsättningen med Hemslöjdens arkivprojekt har varit att rädda och bevara de arkiv som byggts upp av hemslöjdsförening- 11 Informationen är hämtad ur Hemslöjdens samlingar, , , , april . 12 innebar att staten sammanlagt avsatte för att rädda föremålssamlingarna vid svenska museer och andra kulturinstitutioner samt att göra samlingarna mer tillgängliga. 182 Arkivens betydelse för designområdet arna, att skapa en nationell databas där användarperspektivet beto- nas, att medverka till att arkiven används som undervisnings- och inspirationsmaterial och utgör ett källmaterial för forskning och utveckling. Avsikten är nu att hemslöjdföreningarna och konsulenterna kontinuerligt skall komplettera med ny information till databasen. Även kring de juridiska avtalsfrågorna har information samman- ställts som stöd för det fortsatta arbetet. Hos de drygt tretton närings- och företagsarkiv som finns i landet finns arkivalier, som kommer från både tjänste- och tillverknings- företag. Den äldsta regionala organisationen för bevarande och tillhandahållande av företagsarkiv finns i , där Föreningen grundades . Många av nationellt och internationellt verksamma storföretag har sina huvudkontor i . De har därför valt att förvara sina handlingar hos det företagsarkiv som heter Före- ningen Företagsminnen (FSF),13 som varit verksamt . Även om detta arkiv har sitt huvudsakliga bevak- ningsområde inom har en del av medlemsföreta- gens verksamhet inneburit att material som rör tillverkning i hela landet ibland finns hos FSF: brev, protokoll, årsredogörelser – men även annat material som är intressant för designhistorisk forskning. FSF tar emot logotyper, varumärken, filmer, video- produktioner, reklambroschyrer och förpackningar – vilka är av stort värde för dem som vill studera grafisk designhistoria. 13 Informationen om Föreningen Företagsminnen har inhämtats genom studiebesök och samtal med dess arkivchef och VD, samt arkivarien . Föreningen Företagsminnens Verksamhetsplan 2000–2002. Arkivens betydelse för designområdet 183 detta arkiv finns också de s.k. herrelösa arkiven och framåt i tiden, från företag och näringar som inte längre existerar och som annars skulle förvaras hos Stadsarkiv. FSF hanterar, förutom pappersdokument, en av landets största bildsamlingar i sitt slag, dessutom ett stort ritningsmaterial. Personalen består av 16 personer och här finns cirka 31 200 hyll- meter arkivalier. Företagsminnens ursprungliga målsättning är att bevara och presentera näringslivets historia samt utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde. Målsättningen har vidgats till att även öka intresset för näringslivshistoria, vidareutveckla lokala och regionala samarbeten, utveckla den egna vetenskapliga profilen, vara en naturlig partner för näringslivet för arkivtekniska och identitetsskapande tjänster samt att utveckla och förmedla nya arbetssätt och finansieringsformer till andra näringslivsarkiv. FSF har underlättat för forskare att ta del av de handlingar som finns här, bland annat genom arkivets databas. FSF skulle till sitt arkiv vilja knyta ett forskningssekretariat, liknande det som drivs av Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek. Medlemmarna i Företagsminnen erbjuds presenta- tioner av sin historia, samt tekniskt och innehållsligt kvalificerade lösningar för dokumenthantering. Personalen vid arkivet har specialiserat sig på olika områden. I och med att allt fler företag känner behov av att ta del av sin historia för att koppla denna till den egna samtiden och framtiden, har FSF fått nya uppgifter, som att sammanställa material och beskriva företagens närings- och produkthistoria i publikationer, CD-ROM-produktioner, utställ- ningar och utföra varumärkesutredningar. Föreningen Företagsminnen ger ut en tidskrift, har ett referensbibliotek kring företagshistoria, en hemsida och bild- databas. Man erbjuder utbildning till personal vid andra arkiv. För att öka intresset hos allmänheten inbjuder FSF ibland till öppet hus och erbjuder skolklasser studiebesök. Inför 750- årsjubileum har ett samarbete inletts med staden och stadsarkiv. FSF fungerar som projektledare, bidrar med material och bildmaterial till CD-ROM-produktioner och bildspel. FSF:s målsättning är bland annat att utveckla närmare 184 Arkivens betydelse för designområdet kontakter med kulturinstitutioner. FSF:s och Stads samarbete är ett exempel på hur enskilda och offent- liga intressen kan samverka. Företagsminnen får ett bidrag på 1,5 miljoner kro- nor från för att bestrida kostnaderna för hante- ringen av de s.k. herrelösa företagsarkiven. revi- sorer granskar verksamheten och staden är representerad i . Övriga styrelseledamöter kommer från medlemsföre- tagen, som omfattar både tjänste- och tillverkande företag, små hantverksrörelser och stora internationellt verksamma koncerner, liksom . Basen för Företagsminnens intäkter utgörs av depositionsavgifterna. per hyllmeter och år får företagen betala för att använda FSF som depå. Medlemsavgif- terna är för företag och 150 för enskilda medlemmar . Priset för olika uppdrag och för forskarservicen är eller 30 000–. FSF:s intäkter uppgick till nära . Förutsättningarna för att ekonomiskt finansiera ett arkiv av detta slag är givetvis större på de platser i landet där det finns industrier och företag som har råd att betala för sådana tjänster. 5.8Regional fördelning av ansvaret Behovet av en verksamhet liknande den som Före- tagsminnen bedriver finns även i andra regioner, som t.ex. i det glasbruks- och möbelindustritäta , i textilbygderna kring och de trakter där verkstadsindustrin dominerat. I finns av tradition en regional struktur som har uppstått genom de regionala eller lokala råvarutillgångarna: skogsindustrin i med sina sågverk och snickerifabriker, järnmalmsbygderna i Berg- slagen med gjuterier och verkstadsindustrier, bruksmiljöerna i och , linhanteringen med beredningsverk i Häl- singland och eller genom tidig industriell produktion, som textilfabriker kring ström och i de gamla knallebyg- Arkivens betydelse för designområdet 185 derna i trakterna kring och den grafiska branschen och tryckerierna i , etc. Även om somliga av dessa verksamheter nu tillhör historien, har de lämnat spår i landskap och bebyggelse. På samma sätt kommer nya verksamheter prägla bygders identitet. I det samman- hanget är arkiven är intressanta. Om arkiven kopplas till utställ- ningsverksamhet och kombineras med samlingar av de föremål som tillverkats och tillverkas på orten eller i regionen kan en trakt få en egen profil. Ett exempel är , som både har ett Textil- museum med arkiv och samlingar specialiserade på industriellt tillverkade textilier och en högskola med samma inriktning. Det finns både utländska och svenska exempel på hur arkiv kan göras publika och attraktiva. i fungerar som ett mycket välbesökt litet museum, men också som ett centrum för forskningen kring . Med hjälp av ett rikt bildmaterial, andra handlingar och den föremålssamling som finns här lyfts ständigt nya aspekter fram på Bauhaus-skolan. Även i är ett bra exempel på hur arkivariskt ritningsmaterial och andra dokument kan utnyttjas i utställnings- sammanhang. i , som är specialiserat på möbler – och i synnerhet på stolar, har byggt upp ett arkiv med patenthandlingar kring möbler och möjlighet för forskning. I motsats till Bauhaus- arkivet är kopplat till en möbelindustri. Museet och arkivet ger företaget uppmärksamhet. Kopplingen mellan företagande och kultur är inte lika vanlig i som utomlands. Eftersom kulturinstitutionerna å ena sidan måste ha möjlighet att kritiskt granska samhällsföreteelser och produktion, finns naturligtvis en risk med ett alltför symbiotiskt förhållande. Å andra sidan är kritiska granskningar av historiska företeelser sällan lika problematiska som ett kritiskt studium av 186 Arkivens betydelse för designområdet Historien ger självinsikt och erfarenheter att reflektera över – vilket också kommersiella verksamheter kan ha nytta av. 5.10Behov av specialiserade arkiv Företagsminnen och Arkiv för Svensk Formgivning i är bra modeller för hur arkiv kan användas och levande- göras. Eftersom arkiven är utrymmeskrävande finns inget motiv att lagra handlingar på ställen där hyreskostnaderna är höga. Sam- arbete kan ske med mer centralt belägna utställningslokaler, som på så sätt ges möjlighet att få tillgång till materialet. För att kunna arkivera och beskriva industridesignens till- komstprocesser behövs andra utrymmen och kompetenser än dem som arkiv och arkivarier traditionellt har. De modeller som görs under designprocesser, liksom de färdiga resultaten, är ofta tre- dimensionella, andra kan vara ritningar och modeller framtagna med hjälp av dator eller tillverkade med hjälp av datorstyrd fräs. Det vore värdefullt om man någonstans kunde bevara prototyper, som beskriver hur formgivare och designer arbetar sig fram till de slutliga lösningarna. På många designkontor finns sådant material som riskerar att städas eller kastas bort. Om det på olika platser i fanns arkiv, specialiserade på var sitt område och som hade en profilerad inriktning – vilket ur många aspekter vore önskvärt, är det givetvis viktigt att museer och andra offentliga utställningshallar utan större svårigheter kan få tillgång till materialet för sina utställningar. Ett samarbete mellan arkiven och museerna som det som diskuteras mellan och arkiv och det som finns mellan Arkiv för Svensk Formgivning och Museum är en modell som skulle kunna utvecklas. Det största problemet är upphovsrättsfrågorna kring foton och annat bildmaterial på arkiven. Fram t.o.m. 1960-talet var det van- ligt att företagen hade sina egna fotografer och bildmaterialet var alltså företagens egendom. – i de fall man överhuvudtaget brytt sig om att dokumentera sin Arkivens betydelse för designområdet 187 produktion – låtit frilansfotografer göra detta. Det innebär att upp- hovsrätten fortfarande ägs av fotograferna, vilket gör det mer komplicerat och framförallt dyrbarare att använda materialet för publikationer, CD-Rom-produktion och i utställningssammanhang. Att föreslå en lösning av problemen kring dessa frågor skulle ha krävt mer tid än vad denna utredning haft. Delegationen för industrisamhällets kulturarv14 och kommer hösten inleda ett projekt kring näringsarkiv med en ambition att belysa alla aspekter kring detta ämne. I regeringens beslut att tilldela Delegationen för industrisamhällets kulturarv att fördela ingick ett antal uppdrag, som även mycket väl inrymmer designhistoriska aspekter: Satsningen skall genomföras på ett sådant sätt att intresset, engagemanget och delaktigheten när det gäller industri- samhällets kulturarv ökar. --- Delegationens insatser skall syfta till att med bl.a. konkreta åtgärder understödja kulturarvssektorns arbete med att göra goda urval av vad av industrisamhällets kul- turarv som skall tas till vara. Vidare skall delegationen lämna underlag till regeringen för olika projekt som kan ges ett direkt ekonomiskt stöd. Satsningen skall vidare genomföras så att den främjar ett gränsöverskridande samarbete som utgår från en hel- hetssyn på och samlad behandling av kulturarbetet, och så att samverkan mellan kulturarvssektorn och allmänheten utvecklas. (Mina kursiveringar.) En helhetssyn inbegriper i hög grad det som en gång var källan till den industriella verksamheten, nämligen själva produktionen och det man tillverkade. Därför går det inte att bortse från de form- och designhistoriska aspekterna. 14 Dir. 1999:60, samt tidigare prop. 1997/98:1, utg. Omr. 17, dir. 1998:43, . 6Bakgrund till förslagen – designens många roller I kommittédirektiven Statens ansvar för formgivning och design har ingått, som framgår av bilaga 1, en rad uppgifter som innebär en kartläggning och analys av statens insatser. Där efterlyses också förslag på åtgärder för att förstärka formgivnings- och design- områdets betydelse för en hållbar utveckling. Ytterligare en aspekt som denna utredning skall belysa är hur staten skall kunna bli den förebild som Regeringens Handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design (härefter förkortat till Handlingsprogrammet) slagit fast. Handlingsprogrammet antogs av Riksdag 1998.1 I detta kapitel för jag en diskussion kring dessa frågor och visar hur arkitektur- och designområdena är besläktade – men också olikartade. Konkreta förslag presenteras i kapitel 7. Form och design spänner över ett stort fält, ingår i många sammanhang och skall svara mot en rad olikartade behov, vilket gör det kompli- cerat att avgränsa området. Ett område som är så brett och mång- skiktat går att belysa ur olika aspekter. 1997/98:117, bet. 1997/98, KrU14, rskr. 1997/98:225. 190Bakgrund till förslagen – designens många roller. Svensk – och skandinavisk – formgivning har av omvärlden ofta ansetts ha en demokratisk prägel till skillnad från inriktningen i många andra länder, där de ekonomiskt välbärgade varit den huvudsakliga målgruppen för den nydanande och konstnärligt intressanta formen. Svenska designer har i många sammanhang, som en följd av tradition och värderingar, sett som sin uppgift att möta de många människornas behov. Möbelformgivare och inred- ningsarkitekter har ofta använt material på ett sparsamt sätt och haft en förkärlek för blonda och luftiga interiörer. Även om det funnits – och finns – formgivare som känt sig manade att protestera mot detta s.k. svenska formspråk och velat framhäva andra traditioner – som t.ex. den färgstarkare och ornamentalt rika folkkonsten eller en stil präglad av kitsch och populärkultur – är de offentliga rummen och formgivningen i sällan lika barockt prunkande som i eller djupt glödande i färg och gnistrande av guld som i . hall i med sin gyllene interiör är ett lysande undantag och ett sällsynt exempel på bysantisk influens i . Det tidiga 1700-talets klassiskt strama och måttfulla formspråk och det senare 1700-talets gustavianska stil har varit återkom- mande referenser för svensk interiörkonst och bolagsformgivning. Ett vackert och omsorgsfullt sätt att ta tillvara dagsljuset är också något som ofta utmärker de svenska inredningar som i olika sammanhang lyfts fram som förebildliga. Det hänger troligen samman med geografiska läge på norra halvklotet, något som ger mörka vintrar och ljusa somrar. Det nordiska ljuset skiljer sig från det i . Rätten till luft, ljus och grönska var de svenska funktionalisternas slagord. Det kan tolkas som en vision, en längtan efter just dessa företeelser. Hur miljön utformas är i hög grad en fråga om tillgänglighet och demokrati och mer än av något annat har svensk inredning, arkitektur och formgivning utmärkts av en demokratisk vilja. krav på Skönhet för alla, som också hennes bok döptes till, och skrift Vackrare vardagsvara från SOU 2000:75 Bakgrund till förslagen – designens många roller. 1919 har påverkat den svenska formdiskussionen på ett genom- gripande sätt, något som utländska formkännare brukat notera, ibland med ett visst mått av avund, ibland med ironi. 6.2Formens betydelse för våra sinnen Estetisk njutning, vare sig det handlar om ögats, örats, känselns, smaklökarnas eller luktsinnets välbefinnande, är ett fundamentalt mänskligt behov. Liksom alla andra förmågor behöver sinnena stimuleras och tränas för att inte förtvina. Ljud, t.ex., bidrar till att förstärka eller förminska en arkitekto- nisk upplevelse. Olika rum och material hanterar ljud på olika sätt. Det finns obehagliga och behagliga ljud. Formgivare och arki- tekter ägnar ibland stor möda åt ljudmiljön och då tänker jag inte enbart på konserthus och teatersalonger. Att dämpa eller att filtrera oönskat oljud är en aspekt. En annan är att lyfta fram vackra och rogivande ljud, som porlande vatten och snäppljud som förklarar att en låda eller en dörr är stängd. Att finna fram till rätt ljud för en produkt har blivit en allt viktigare arbetsuppgift för designer. Om miljöers sinnliga utstrålning förhöjs med behagliga hand- tag, taktilt sköna och väldoftande material etc., ökar människors lust att ta vara på dessa miljökvaliteter. Insikten väcks om värdet av en bra miljö.