sou · GOB357d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Metodutveckling har genomförts tillsammans med regionala fortbildningsinstanser. anordnas dessutom en nationell fortbildningskonferens för yrkesverksamma mot tobak. svarar inom tobaksområdet för en omfattande kunskapsproduktion som har sin utgångspunkt i vetenskaplig forskning. Informationsinsatserna kan sammanfattas i fem olika typer av verk- samhet; utgivning av informationsmaterial, informationsservice till vidareförmedlare och media, faktaförmedling via Internet, utgivning av en facktidning till vidareförmedlare samt föreläsarmedverkan. Institutet har varit pådrivande vad gäller opinionsbildning i tobaksfrågan. Ett exempel på opinionsbildning som gjorts är en mass- kommunikativ kampanj som ägde rum i form av af- fischering. Programmet har vidare genomfört opinionsbildning och attitydpå- verkan i samarbete med olika aktörer, t.ex. Sluta-röka-linjen som ge- nomfördes i samarbete med Cancerfonden, Hjärt- och lungfonden och in- leddes ett samarbete med Arbetarskyddsstyrelsen, Hjärt- och lungfon- den och samtliga arbetsgivarorganisationer om att skapa rökfria arbets- platser. I samarbete med olika ungdomstidningar har institutet tagit fram ungdomsanpassad information om tobak. Dessutom har kontakt tagits med olika ridklubbar och tidningen häst samt i projektet ryttare. Institutet har även samarbetat med arrangörerna för tävlingen samt med Friidrottsför- bundet för rökfria VM-tävlingar. Vid ett flertal tillfällen har institutet även tillsammans med Cancerfonden tagit initiativ till händelser och ar- rangemang som genererat uppmärksamhet kring tobaksfrågor i media. Utöver ovan nämnda samarbetspartners har institutet i tobaksarbetet ett omfattande samarbete med centrala myndigheter, t.ex. Socialstyrel- sen, Arbetarskyddsstyrelsen, , , Ungdoms- styrelsen m.fl. liksom även frivilligorganisationer, fackföreningar, Apoteken samt expertsamverkan. Ett kontinuerligt samarbete sker se- dan med institutets regionala kontaktpersoner i to- baksfrågor, dvs. Dessutom samverkar in- stitutet med de lokala folkhälsoråden i kommunerna eftersom kommu- nerna också har det direkta tillsynsansvaret för större delen av tobaks- lagen. har initierat ett flertal projekt med syfte att ut- veckla det tobakspreventiva arbetet inom landsting och kommuner t.ex. projektet graviditet och Rökfria barn, tjejprojektet , projektet samt i landskapsfröknarnas skolbesök.i anslut- ning till . Utöver detta genomförs även utbildningar av personal inom MVC/BVC och skolsköterskor, tonårs- rådgivare och fritidsledare. Tobaksprogrammet har begränsade resurser för forskningsstöd. Samverkan och finansiering sker dock regelmässigt med institutets FoU-ansvariga. En studie av tobaksbrukets samhällsekonomiska kon- sekvenser har dock kommit till stånd genom ekonomiskt stöd till dokto- randarbete vid . Vetenskapliga studier har även gjorts av åldersgränsens effekter på tobaksbruket bland barn och ungdomar. Dessutom har studier genomförts inom ramen för samarbete med Fors- kargruppen för samhälls- och informationsstudier och baksstudier angående rökning i samband med prissänkningarna . utfördes även en opinionsundersökning om all- mänhetens inställning till rökning på restauranger. Samarbete har även inletts med , Samhällsmedi- cin Syd, . I det internationella arbetet deltar institutet aktivt i WHO, bl.a. med att utarbeta en internationell ramkonvention mot tobak samt att utarbeta en rapport om kvinnor och rökning. Dessutom bistår institutet i WHO:s Europaregions arbete med en tredje handlingsplan för ett tobaksfritt . Inom EU-arbetet sker samarbete främst genom EU:s aktions- program mot cancer där institutet är svensk kontaktpunkt. Dessutom sker arbete inom specifika projekt, t.ex. om kvinnor och rökning. Allergiprogrammets strategier är att följa allergiutvecklingen i landet och i ett internationellt perspektiv, sammanställa och analysera forsk- ning om allergi och annan överkänslighet samt på vetenskaplig grund utforma och skapa konsensus kring preventiva råd. Vidare initierar och stödjer programmet insatser för att påverka attityder till allergi och an- nan överkänslighet och till allergiförebyggande insatser, generellt och individuellt. Exempel på detta är de nationella informationssatsning- arna Allergiåret 95 och Inneåret 99 vilka genomfördes i bred samver- kan med myndigheter, organisationer och företag m.fl. Regeringen gav institutet i uppdrag att sammanställa vad som gjorts i landet under In- neåret 99 vilket resulterade i en rapport som lämnades . Allergiprogrammet arbetar med att initiera och stödja nätverk för forskning och utbildning och allergiförebyggande arbete på olika ni- våer i samhället. Ett särskilt nätverk utgörs av ett trettiotal kommuner som uppfyllt kriterierna för Allergianpassad kommun. Programmet har vidare kontakt med befintliga nätverk inom såväl allergiforskning som verksamhet inom vård och behandling, bygg- och fastighetssektor, miljöarbete i kommuner, landsting och näringsliv m.m. Regionala konferenser och utbildningsdagar anordnas dessutom kontinuerligt i regi för att utveckla det lokala aller- giprogrammet. Ett samarbete med yrkessammanslutningar och utbild- ningsgivare har dessutom resulterat i olika utbildningsinsatser inom t.ex. studie- och yrkesvägledarutbildningen, vårdlärarutbildningen, allergisjuksköterskor, dietister m.fl. Allergiprogrammet initierar och utvecklar samverkan med myndig- heter, organisationer och näringslivet samt utvecklar och utvärderar metoder för det allergiförebyggande arbetet i landet. Projektet prevention i primärvård är ett regeringsuppdrag och syftar till att på vetenskaplig grund skapa konsensus kring preventiva råd. samordnar projektet som leds av en styrgrupp med represen- tanter från olika myndigheter, organisationer och föreningar m.fl. Pro- grammet har även tagit fram undervisningsmaterial riktat till skolan samt utarbetat ett kunskapsmaterial och en metod att säkra hälsosamma skolor och daghem. En kartläggning görs av allergianpassade skolor och förskolor för att kunna sprida de goda exemplen vidare. För att stödja ett tvärsektoriellt synsätt initierades tillsammans med en mötesplats för forskning och praktik – Allergi- stämman – vilken anordnas av , Vårdalstif- telsen och m.fl. Efter Allergiåret påbörjades arbetet med en Nationell handlingsplan mot allergi där ett flertal myndigheter, organisationer, landsting och kommuner deltog, liksom näringslivet, forskare m.fl. Inom ramen för detta arbete utvecklas en rad projekt för metodutveckling, åtgärdspro- gram, modeller för allergiförebyggande arbetssätt m.m. Den första na- handlingsplanen mot allergi skall överlämnas till regeringen . Till programmet har vidare knutits ett antal sakkunniga. Födoäm- nesöverkänslighet bevakas dels i samarbete med , dels via ad hoc-kontakter med sakkunniga och nätverk inom området. Inom ramen för institutets samarbetsavtal med sker metodutveckling för hälsoekonomisk utvärdering av preventiva åtgär- der mot allergi. Ett underlag finns även för att kunna göra samhälls- ekonomiska konsekvensberäkningar av allergi. Programmet skall vi- dare ta fram underlag till Folkhälsorapporten om allergi och annan överkänslighet på uppdrag från . Därutöver planerar allergiprogrammet att ta fram ett vetenskapligt underlag för att påverka attityder och beteenden till allergi/överkänslighet. I samarbete med och har rapportering av dödsfall i astma initierats. Inom det internationella området sker nordiskt samarbete genom ett nordiskt forskarnätverk. Institutet har erhållit medel från EU inom ra- men för programmet om pollution-related diseases. Dessa medel skall bl.a. användas till att genomföra en samlad tvärvetenskaplig granskning av litteratur inom allergiområdet. innehar in- stitutet ordförandeskapet i en arbetsgrupp inom ramen för ISIAQ () där syftet är att ta fram kriterier som underlag för guidelines för inomhusmiljö i skolor. Skadeprogrammet verkar för att främja säkerhet och förebygga skador. Arbetet bygger på ett tvärsektoriellt engagemang på lokal, läns- och central nivå och en samverkan mellan myndigheter, vetenskapliga in- stitutioner, landsting och kommuner samt frivilliga organisationer och lokala praktiker. Som kärna i det säkerhetsfrämjande och skadeföre- byggande arbetet ligger satsningen på lokala modeller för förebyggande arbete i ett tvärsektoriellt perspektiv kombinerad med en nationell strategi i samverkan mellan myndigheter som stöd för det lokala arbe- tet. Skadeprogrammet utvecklar modeller för förebyggande av olyckshändelser, självmord och våld samt metoder för analys och utvärdering av lokalt säkerhetsfrämjande och skadeförebyggande arbete. Programmet har t.ex. byggt upp en databas med uppgifter för det lokala skadeförebyggande arbetet i landets samtliga kommuner. Utgångspunkten för skadeprogrammets arbete är två strategidoku- ment som utarbetades /91 och 1996 av institutets samver- kansgrupp för skadepreventiva frågor (SAMS-gruppen)3 i samråd med vetenskaplig expertis. Syftet med arbetet i SAMS-gruppen är att främja och utveckla det tvärsektoriella säkerhetsfrämjande och skadeförebyg- gande arbetet på central nivå och att utveckla mål och strategier. Pro- grammet har vidare i samarbete med skap vid startat ett utvecklingsarbete för att utar- beta en nationell jämlikhetsstrategi på skadeområdet. Ett underlag för nationella jämlikhetsstrategier inom det säkerhets- främjande och skadeförebyggande området har också tagits fram. Inom metodutvecklingsområdet har skadeprogrammet tillsammans med i , kommun och SOS Alarm haft en försöksverksamhet med Risklinjen i dit allmänheten kunnat ringa och anmäla skaderisker i omgivningen. Ett stort antal informationsinsatser har gjorts i programmets regi i form av informationsmaterial, broschyrer, handlingspro- gram, skrifter, vetenskapliga artiklar, nyhetsblad m.m. Ett flertal olika kartläggningar inom området har gjorts liksom även ett större antal kunskapsöversikter. Vad gäller samverkan med andra aktörer ingår skadeprogrammet i ett antal olika nätverk och grupper där ett stort antal olika myndigheter ingår, liksom även kommuner och landsting, t.ex. den tidigare nämnda SAMS-gruppen som arbetar sektorsövergripande, den svenska hjälminitiativgruppen samt Erfa-gruppen4. (erfarenhets- gruppen kring skolans arbetsmiljö). Runt om i byggs upp ett nätverk av säkra och trygga kom- muner. finns elva kommuner som av institutet och WHO utsetts till En säker och trygg kommun. 3Nätverk som arbetar sektorsövergripande där ett flertal statliga myndigheter ingår inkl. Falu kommun och . 4Nätverk av myndigheter och organisationer inom ramen för Folkhälso- institutets hälsofrämjande skola. verkar även i aktionsgrupp som har till uppgift att utveckla modellen och sprida erfarenheter till andra lokalsamhällen. Genom ett samarbetsavtal mellan institutet och , som är en modellkommun, utvecklas metoderna ytterligare för det lo- kala förebyggande arbetet. Som stöd för det lokala säkerhetsfrämjande och skadeförebyggande arbetet har dessutom anord- nat utbildningsseminarier i samarbete med olika kommuner, bl.a. Fal- . Ett kontaktnät har även byggts upp med personer inom hälso- och sjukvården för erfarenhetsutbyte och utveckling av det förebyg- gande arbetet. Inom forskningsområdet har ett samarbetsavtal tagits fram mellan institutet och , om samarbete och FoU inom olycksfallsområdet. Ett annat samar- betsavtal är upprättat mellan och Hälsouniversitetet i . Syftet är att omvandla forskningens resultat till praktisk tillämpning. Skadeprogrammet medverkar i hög utsträckning i det internationella arbetet. Inom ramen för EU:s folkhälsoprogram för förebyggande av personskador Injury Prevention Programme (IPP) representerar in- stitutet samt även i det europeiska nätverket för experter inom IPP. Programmet har även en representant i NOMESKO:s5 arbetsgrupp på uppdrag av . Inom ramen för WHO-samar- betet ingår skadeprogrammet i WHO:s globala nätverk för utveckling av Safe Communities, WHO´s working group on Injury Surveillance Methodology Development m.fl. skadeprogram har även utsetts av WHO till ett Collaborating samt utses till ett Affiliate support centre för WHO:s globala skadeförebyggande program. Den hälsofrämjande enheten tillkom genom att de målgruppsinriktade programmen, dvs. barn och ungdom, kvinnor och äldre samt sakområ- dena kost och fysisk aktivitet sammanfördes. Inom området barns och ungdomars hälsa har enheten bl.a. produ- cerat kunskaps- och faktaunderlag, t.ex. jämlikhetsstrategier för barns och ungdomars hälsa med tonvikt på psykisk hälsa. ar- betar institutet med ett regeringsuppdrag att ge en lägesbeskrivning av 5 Nordisk medicinalstatistisk kommitté, arbetsgrupp tillsatt av , ansvarar bl.a. för utarbetandet av gemensamma nordiska skade- klassifikationer. vilka insatser som genomförts i syfte att förbättra den psykiska hälsan i befolkningen och särskilt bland barn och ungdomar. fick institutet även ett regeringsuppdrag att kartlägga ungdomars attity- der till sexualitet och om ungdomars sexvanor förändrats över tiden. Enheten har också i samarbete med genomfört ett rege- ringsuppdrag att följa utvecklingen vad gäller anorexi och andra ätstör- ningar. har även inom dessa områden fört ut bud- skapen via seminarier, föreläsningar, konferenser samt inlett samarbete med fyra kommuner. Vad gäller informationsinsatser i form av mediala kampanjer an- vänds inte denna metod inom barn- och ungdomsgruppen. I stället ut- vecklas kunskapsbaserade kommunikativa och relationsskapande me- toder på olika nivåer. Inom ramen för detta arbete ger institutet ut ung- domstidningen i syfte att stärka ungdomars identitet, självkänsla och psykiska och sexuella hälsa. Avseende lokalt/regionalt arbete är en angelägen uppgift att ta fram underlag som stimulerar kommunerna att finna nya arbetsformer som t.ex. att öka föräldrars engagemang och deltagande. har ett väl utvecklat samarbete med MVC/BVC, den öppna förskolan och familjecentraler. Institutet medverkar i den internationella av skolbarns hälsovanor. har även fungerat som svensk representant i ett EU-nätverk Mental Health for Children up to six years. Inom enheten arbetar man även med kvinnors hälsa samt hälsa i ar- betslivet genom att ha arbetslivet som en arena. Den största delen av resurserna koncentreras f.n. på genomförandet av projektet/satsningen Hälsa-Arbetsliv-Kvinnoliv. Projektet är ett samverkansprojekt mel- lan institutet och fem utvalda län. Totalt ingår 14 lokala projekt och samverkan sker mellan landsting, kommuner, andra myndigheter, orga- nisationer etc. Ingen egen forskning bedrivs inom området men samverkan sker med forskare vid och samt universiteten i , , och vissa samhällsmedicinska enheter vid landstingen. Inom ramen för EU-programmet on Health Promotion togs ett initiativ att bilda () som etablerades 1997. är den svenska kontakt- punkten i nätverket där även medverkar. Området äldres hälsa är ett förhållandevis nytt område inom insti- tutet. Äldres hälsa startade . Huvudmålet för området är att utveckla nationella strategier och lämpliga metoder för folkhälsoarbetet bland äldre. 1998 gav regeringen ett uppdrag till institutet att ta fram underlag som redovisade nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter det finns att arbeta sjukdomsförebyggande och hälso- främjande bland äldre. Uppdraget genomfördes i samarbete med då förbundet gav in- stitutet i uppdrag att göra en kunskapssammanställning. Inom området äldres hälsa har även en kartläggning genomförts om olika insatser bland äldre, liksom utbildningsinsatser i form av bl.a. konferenser. Förutom med samverkar in- stitutet även med och frivilligorganisationer. Vad gäller lokalt/regionalt arbete har ett nätverk bildats för att stimulera utveck- ling av folkhälsoarbete bland äldre. har även med- verkat vid konferenser anordnade av lokala och regionala aktörer. Kost och fysisk aktivitet är ett annat område som inryms inom främjandeenheten. fick institutet ett regeringsuppdrag att pla- nera för ett fysiskt aktivitetsår 2001 Sätt i rörelse, vilket sker i samarbete med en rad olika myndigheter och organisationer. Andra kunskapsunderlag som tagits fram är resultaten av ett regeringsuppdrag om att redovisa nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter det finns att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland de grupper som är minst fysiskt aktiva. Ett annat strategidoku- ment Nationella mål och strategier för nutrition togs fram i samarbete med och baseras på den av regeringen fastställda handlingsplanen för nutrition . Vidare ingår institutet i en rad referensgrupper och nätverk som Livsme- delsverket svarar för. och håller dessutom i en referensgrupp för kost och fysisk aktivitet där ett antal landstingsrepresentanter ingår. ger även vissa projektstöd till olika forsknings- projekt inom området. Institutet har även i samarbete med Epidemiolo- giskt Centrum (EpC) vid initierat ett utvecklingsarbete kring enkätfrågor om levnadsvanor. Inom det internationella området representerar institutet i en EU-expertgrupp för nutrition samt ingår i ett europeiskt nätverk för hälsofrämjande fysisk aktivitet. deltar även i andra europeiska och nordiska sammanhang kring kostfrågor. ansvarade svenska delen av of Health Promoting Schools. Erfarenheterna från detta försöksprojekt med elva s.k. hälso- skolor fick institutet att samordna all sin verksamhet riktad mot skolan under , som fick en egen bud- get. Arena är inget eget program eller enhet utan består av den s.k. skolgruppen med representanter från alla program. Inom har den främsta satsningen gjorts på att sprida begreppet hälsofrämjande skola i landet. I strategin för nationell och regional samverkan betonas vikten av en lokal, regional och nationell samverkan. har i denna strategi en i huvudsak cent- ralt samordnande och stödjande funktion. I regleringsbrevet för fick institutet i uppdrag att fördjupa och sprida arbetet med att utveckla skolan som en hälsofrämjande arena. har byggt upp ett nationellt nät- verk tillsammans med skolor. Över 650 skolor ingår nu i ett nätverk av hälsofrämjande skolor, som får information och inspiration från insti- tutet där bl.a. goda exempel på hälsofrämjande arbete från skolor lyfts fram. De stöds även av regionala kontaktpersoner, som i sin tur får ut- bildning och stöd från institutet. Genom regelbundna informationsinsatser sprider kunskap om skolutvecklingen utifrån ett hälsofrämjande perspektiv och skolorna i nätverket får skriftlig information från institutet . Dessutom tar institutet fram ett antal metodmaterial som kan användas i skolornas undervisning om hälsa och värdegrundsfrågor. Dessutom driver ett antal metodutvecklingsprojekt för att förbättra och utveckla det hälsofrämjande och förebyggande ar- betet för barn och ungdomar. Viktiga samarbetspartners på nationell nivå inom Arena är , , , Karo- linska institutet och . ansvarar dess- utom för den s.k. Erfa-gruppen (erfarenhetsgruppen kring skolans arbetsmiljö) som består av myndigheter som har anknytning till skolan och som träffas regelbundet. Det finns också ett väl utvecklat sam- arbete mellan institutet och det nationella öppna skolan. Ett samarbete har även inletts med landets lärarhögskolor. Vad gäller forskning ligger resultaten från WHO-undersökningen Skolbarns hälsovanor till grund för satsningarna inom Arena . ansvarar för den svenska delen av denna europeiska undersökning av skolbarns hälsa. Institutet deltar även i konferenser runt om i inom Network of Health Promoting Schools och tar även del av den utveckling som sker och de utvärderingar som görs i de övriga femtiotalet länder och regioner som finns med i detta nätverk. Forskningsverksamhet bedrivs dels inom forsknings- och utvärderings- enheten, dels inom respektive program. I detta avsnitt redogörs endast för den verksamhet som bedrivs inom forsknings- och utvärderings- enheten. Under rubriken nedan beskrivs den forskningsverk- samhet som gäller generellt för hela inklusive forskning inom programmen. Forskning initieras och stöds via långvariga (oftast 3 + ) samar- betsavtal med universitet och högskolor. har 45 doktorsavhandlingar framställts inom ramen för institutets forsknings- stöd, 35 från medicinsk fakultet och 10 från samhällsmedicinsk fakul- tet. En analys av de tio första samarbetsavtalen visar bl.a. att den åt- gärdsinriktade forskningen varit lika produktiv som den epidemiolo- giska. Viss budget har också funnits för att kunna bevilja ad hoc- ansökningar. Utvärderingar har gjorts av två av forskningsavtalen samt av ett program (tobak). I övrigt har utvärderingsverksamheten inriktats på utprövning av metoder och på kvalitetsutveckling av institutets in- terna arbete. stab består av följande tre funktioner: analys och utredning, internationella frågor samt gemensam och övergripande in- formation. Inom området analys och utredning arbetar institutet med regeringsuppdrag, t.ex. hälsokonsekvensbedömningar (HKB), folkhäl- soinsatser inom storstadsregionerna samt uppdraget att överblicka lo- kalt och regionalt folkhälsoarbete. Inom funktionen tar man även fram kunskaps- och faktaunderlag, t.ex. övergripande remisser, DALY-me- toder6 och beräkningar m.m. Funktionen medverkar även i olika utbild- ningar och konferenser, t.ex. i ett utvecklingsprogram för samhällsme- dicinska chefer om att leda sektorsövergripande folkhälsoarbete. Sam- verkan sker bl.a. genom deltagande i generaldirektörsgruppen för folk- hälsofrågor, i den nationella samrådsgruppen tillsammans med Social- styrelsen, och samt i expertgrupper knutna till . Staben bedriver metodutveckling för lokalt folkhälsoarbete genom bl.a. nätverksarbete (Nätverket för medelstora städer, Större städer 6 Disability Adjusted Life Years, funktionsjusterade levnadsår, används för att mäta sjukdomsbördan i en befolkning eller befolkningsgrupp vid en viss tid- punkt. samt Svenskt nätverk för lokalt folkhälsoarbete). På ett initiativ till- sammans med och har en modell för lokala välfärdsbokslut utvecklats. Stöd till lokalt/ regionalt folkhälsoarbete sker även genom att ge stöd till drift av Sprilinedatabaser (projekt och informationsmaterial samt annan folk- hälsodokumentation). Funktionen svarar även för drift och samordning av institutets projektdatabas. Det internationella arbetet inom stabens internationella funktion sker inom ramen för det nordiska samarbetet, EU samt Världshjälps- organisationen (WHO). Det nordiska samarbetet består av planering och genomförande av gemensamma nordiska folkhälsokonferenser samt bilateralt nordiskt samarbete. EU-samarbetet innebär att ha ett övergripande ansvar för olika EU-engagemang samt ansvara för EU:s hälsofrämjande program inklusive flera projekt och nätverk. Även här ingår bilateralt samarbete med EU- medlemsländer. Samarbetet med WHO innebär att ingå i den svenska delegationen till WHO:s europaregions kommitté samt i WHO/. Bilateralt sam- arbete sker även med WHO-medlemsländer med en prioritering av . Den internationella funktionen svarar också för att förmedla kun- skap om den internationella utvecklingen och internationella dokument. I vissa fall översätts skrifter av särskilt intresse till svenska, som t.ex. Hälsa 21, WHO:s förnyade hälsostrategi för Europaregionen. Medar- betare inom staben är även anlitade i internationella program och ut- vecklingsprojekt. På regeringens uppdrag har ett underlag tagits fram om förutsätt- ningarna för tjänsteexport på folkhälsoområdet. Inom institutet har varje program och funktion det operativa och ekonomiska ansvaret för informationsinsatser inom sina respektive sak- områden. Det huvudsakliga ansvaret för information ligger därmed på respektive program. finns en gemensam informations- funktion, som organisatoriskt hör till staben. I informationsfunktionens roll betonas särskilt betydelsen av stöd, samordning och samverkan.