sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Den kan inom ramen för sin budget välja mellan att bygga upp ett eget kansli eller att helt eller delvis köpa kanslistöd. Enligt den andra modellen ställer en värdmyndighet resurser till förfogande för nämndmyndighetens kansligöromål. har enligt den modellen ingen egen kansliorganisationen. Men den har fullt ansvar för all verksamhet som bedrivs med värdmyndighetens personal. har inget ansvar utöver att ställa personal och resurser till förfogande. Omfattningen av kanslistödet författnings- regleras av regeringen. För sakverksamheten kan nämndmyndigheten disponera ett eller flera sakanslag. Verksamheten i övrigt finansieras från värdmyndighetens ramanslag. Enligt utredningens mening bör av de ovan redovisade modellerna en helt fristående nämndmyndighet med egna resurser väljas för den nya nämndmyndighetens kansliorganisation. Den nya nämnd- myndigheten skall inte vara beroende av någon annan myndighet för att kunna utföra sina uppgifter som central valmyndighet. All personal som behövs för att kunna utföra sakverksamheten skall i princip kunna vara anställd av nämnden. Den kompetens och de resurser som finns hos föreslås i sin helhet föras över till den nya nämndmyndigheten. Enligt utredningens bedömning finns förut- sättningar för att hålla ett litet fast kansli för den centrala valfunktionen. Det är fråga om en förhållandevis stabil verksamhet. Visserligen varierar uppgifternas art, volym och kostnader beroende på hur ofta val hålls. Men funktionen har också andra viktiga uppgifter vid sidan av att centralt svarar för planeringen och genomförandet av valen. Den fungerar som expertmyndighet i valfrågor och bedriver därutöver ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete mellan valen. Behovet av ekonomi- och personaladministrativt stöd Med utredningens förslag om hur kansliorganisationen skall ordnas finns det inte något behov av särskilt kanslistöd. Men den nya nämndmyndigheten kommer dock precis som andra små myndigheter på grund av sin sårbarhet när det gäller personalförsörjningen att ha behov av administrativt stöd för att utföra ekonomi- och personal- administrativa uppgifter av rutinkaraktär som t.ex. utbetalningar, redovisning etc, kanske också med verksamhetsberättelse, budget- underlag och anslagsredovisning. Sådana uppgifter kan med fördel avtalsvis överlåtas på en större myndighet. I detta sammanhang skall nämnas att Kammarkollegiets enhet för administrativ service erbjuder personal- och ekonomiadministrativt stöd till små och medelstora myndigheter mot avgift. Kammarkollegiet lämnar också i viss utsträckning expertstöd när det gäller t.ex. IT- användning. Utredningens förslag gör det således möjligt för den nya nämndmyndigheten att inom ramen för tillgängliga resurser köpa det administrativa stöd och annat expertstöd den behöver från t.ex. Kammarkollegiet eller någon annan aktör på marknaden under förutsättning att de efterfrågade tjänsterna produceras. I annat fall får man alltså anställa egen personal för uppgifterna i fråga. Det finns tre anslag för finansieringen av den centrala valadministra- tionen (prop. 1999/00:1 utgiftsområde 1 och 3). Från anslaget C3 Allmänna val (utgiftsområde 1) betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättning till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen är beroende på vilka val som hålls . Under anslaget A 1 (utgiftsområde 3) anvisas medel för RSV:s arbetsuppgifter som central myndighet. Här ingår löner och lokalkostnader m.m. Under anslaget A 2 Skattemyndigheterna (utgiftsområde 3) anvisas medel för bl.a. drift och underhåll av valets ADB-stöd. Utredningens förslag till kansliorganisation för den nya nämndmyndig- heten förutsätter att den får ett eget anslag på statsbudgeten. Den centrala valmyndigheten har alltsedan dess tillkomst varit placerad i . Enligt utredningens uppfattning är det också naturligt att funktionen att vara central valmyndighet lokaliseras till . Det finns därutöver två starka skäl för en sådan lokalisering. Den centrala valmyndigheten bör inte vara belägen alltför långt från vare sig () eller . UD tar emot merparten av utlandsrösterna med kurirpost och levererar dessa under valhelgen med bil till den centrala valmyndig- heten. Om den centrala valmyndigheten lokaliseras alltför långt från finns det alltså risk för att utlandsrösterna inte kommer in till valmyndigheten och därmed inte heller får räknas med i valet. skall godkänna centrala valmyndighetens protokoll över valresultatet. Valet blir giltigt först därmed. Ett alltför stort avstånd mellan centrala valmyndigheten och skulle kunna försena beslutet. körs centrala valmyndighetens protokoll med bilbud till . Även beslut om att utse ny ledamot i måste ibland expedieras med budbil till Den nya nämndmyndigheten kan enligt utredningen med fördel samlokaliseras med någon större myndighet. Lämplig myndighet är Kammarkollegiet. Utredningens förslag: Funktionen att vara central valmyndighet flyttas från RSV till den nya centrala valmyndigheten – . RSV behåller dock ansvaret för det nuvarande valdatasystemet till utgången av . Först därefter samlas samtliga uppgifter som hör till den centrala valfunktionen i hand. En successiv överföring av ansvaret Funktionen att vara central valmyndighet bör så snart som det är praktiskt möjligt flyttas från RSV till den nya myndigheten . Det är viktigt att den nya centrala valmyndigheten ges så goda förutsättningar som möjligt för att kunna planera och genomföra nästa ordinarie val. Det innebär bl.a. att funktionen bör flyttas över före detta val. Lämplig tidpunkten är enligt utredningen . En särskild organisationskommitté bör eventuellt utses för att skapa den organisatoriska strukturen för den nya myndigheten. Detta arbete bör sättas igång omgående för att tidsplanen skall kunna hållas. Det är fråga om ett förhållandevis omfattande arbete (se vidare Ekonomi- styrningsverkets checklista över ekonomiadministrativa åtgärder när myndighet upphör/startar, ESV 1998:5 och ESV 2000:7). Under efter starttidpunkten skall den nya myndigheten bl.a. kunna göra utbetalningar, ta emot inbetalningar, hantera löner, arvoden och andra ersättningar i lönesystemet, redovisa anställdas och ledamöters preliminärskatt, sociala avgifter m.m., löpande bokföra ekonomiska händelser, lämna uppgifter till statsredovisningen. detta skall kunna ske måste den nya myndigheten före starttid- punkten få ett eget organisationsnummer och ett eget myndighets-ID, ansluta ekonomisystemet till statsredovisningen, få egna postgiro- konton, bankkonton/bankgironummer, bestämma ekonomi- och personalsystem, upprätta redovisningsplan m.m. Vidare måste ske ledningsdragning och uppkopplingar så att utan tidsförlust kan fortsätta utvecklingen av ett nytt valdatasystem som redan påbörjats i RSV:s regi. Det är emellertid inte enligt utredningens bedömning praktiskt möjligt att föra över samtliga uppgifter knutna till funktion att vara central valmyndighet från RSV till den nya centrala valmyndigheten . utvecklar RSV genom valenheten ett nytt valdatasytem som planeras att tas i drift . Avsikten är att det nya valdatasystemt skall användas för ordinarie val . Men systemet skall också kunna användas för extraval och folkomröstning från ingången av . Det nya valdatasystemt kommer att successivt tas i drift, t.ex. tas funktionen att beställa valsedlar i drift . Ansvaret för detta utvecklingsarbete bör den nya valmyndigheten ta över . Däremot bör RSV behålla ansvaret för det nuvarande valdata- systemet, vilket bl.a. omfattar kandidatregistret, . Detta system måste vara i drift och underhållas i händelse av extra val eller nationell folkomröstning för att klara framställningen av röstlängd, sammanräkningen av valresultatet m.m. Det gäller också för att det skall vara möjligt att genomföra folkomröstning . Även då måste RSV kunna ta fram röstlängder och underlag för röstkort för kommunen eller . Utredningen ser inget skäl till att fysiskt föra över det nuvarande valdatasystemet till den nya valmyndigheten . när det nya valdatasystemet kan tas i drift fullt ut skall detta enligt vad utredningen fått erfara också kunna klara de uppgifter som ska utföras vid extraval eller folkomröstning samlas därmed samtliga uppgifter som hör till den centrala valfunktionen i den nya valmyndighetens hand. har i vallagen överlåtit på regeringen att bestämma vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Utredningens förslag om ny central valmyndighet kan därför genomföras av regeringen genom förordningsändring. Utredningens förslag fordrar författningsreglering i följande hänseende. Förordning (2000:000) med instruktion för införs. med detta upphävs förordningen (1985:953) om central valmyndighet och förordningen (1975:6) med bemyndigan- den för centrala valmyndigheten att meddela vissa föreskrifter. Förordning (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen ändras. För att flytta den centrala valfunktionen till en ny myndighet behöver som sagts vallagen inte ändras. I utredningens uppdrag ingår emellertid att senare lämna förslag avseende framställningen av röstlängder och röstkort. Utredningen skall också överväga om den centrala valmyndigheten skall få en aktivare roll i samband med valen. Förändringar inom dessa områden kräver ändringar i vallagen. Utredningen återkommer i ett senare skede med förslag i dessa delar. Även om det förslag till ny organisation av den centrala valmyndigheten utredningen nu lägger fram inte påkallar någon lagändring och därmed inte heller av formella skäl fordrar något beslut av , förutsätter dock förslaget att den nya nämndmyndigheten får ett eget anslag på statsbudgeten. Förslaget måste därför beaktas vid arbetet med höstens budgetproposition. Förslag till författningsändringar har redovisats inledningsvis till denna promemoria. Här skall lämnas några närmare kommentarer till författningsförslagen. 3.1Förordning (2000:00) med instruktion för Utredningens förslag innebär att en helt fristående nämndmyndighet med egna resurser och fullt ansvar för verksamheten bildas för funktionen av vara central valmyndighet. Den nya myndigheten skall heta . Funktionen att vara central valmyndighet flyttas från till . Detta sker genom förordningen med instruktion för . upphävs förordningen (1975:6) med bemyndigande för centrala valmyndigheten att meddela vissa föreskrifter och förordningen (1985:953) om central valmyndighet. I paragrafens första mening anges vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Meningen ersätter förordningen (1985:953) om central valmyndighet som därmed upphävs. Paragrafens andra mening innehåller en upplysning om att central valmyndighet enligt vallagen också är central valmyndighet för folkomröstning. 2–4 §§ I paragraferna redovisas vilka uppgifter som åligger den centrala valmyndigheten. När det gäller nämndens ansvarsområde enligt 2 § ges grundläg- gande bestämmelser för ansvarsområdets avgränsning m.m. i vallagen (1997:157) och folkomröstningslagen (1979:369). Sådana bestämmel- ser ges också i lagen (1997:158) om röstlängdsregister, lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall och i annan lag med föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela landet (jfr uppräkningen i 3 §). Med annan författning avses förordningen (1992:609) om avgift för utdrag ur röstlängdsregister. Genom bestämmelsen i 3 § överlåts åt nämnden att meddela verkställighetsföreskrifter till de i paragrafen angivna lagarna. Bemyndigandet ersätter bemyndigandet i förordningen (1975:6) med bemyndigande för centrala valmyndigheten att meddela vissa föreskrifter som därmed kan upphävas. Bestämmelsen i 4 § motsvarar 1 kap. 15 § andra stycket vallagen (1997:157). Paragrafen innehåller en bestämmelse om nämndens sammansättning. Det kan förutsättas att nämnden får en bred politisk och medborgerlig sammansättning. Kravet på att det skall finnas personliga ersättare garanterar på detta sätt nämndens sammansättning. Några särskilda kvalifikationskrav för ordförande och ledamöter föreskrivs inte. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att nämnden skall ha ett eget kansli, dvs. att nämnden själv och inte någon annan myndighet svarar för kansligöromålen. I 12 § andra stycket föreskrivs också att nämnden skall ha egen anställd personal. Paragraferna ger uttryck för att nämnden är en helt fristående myndighet med egna resurser och fullt ansvar för verksamheten. 7 och 8 §§ Paragraferna reglerar i vilken omfattning verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på nämnden. Detta innebär bl.a. att nämnden behöver komma in med årsredovisning och delårsrapport. 262 Bilaga 2 SOU 2000:125 9–11 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om beslutsförhet och ärendehandläggning. Tanken är att skall fatta mera principiella beslut i frågor som föreskrivs i vallagen och annan lag. Främst avses sådana beslut som riktar sig till väljarna. Många andra beslut kan delegeras till tjänstemän, särskilt sådana beslut som berör samarbetet med andra myndigheter eller partierna. Som exempel på sådana beslut som nämnden enligt 10 § bör kunna lämna över för avgörande till någon som tjänstgör hos nämnden kan nämnas 1) beslut om pris på valsedlar och kuvert, 2) beslut om senaste dag för beställning av valsedlar, 3) beslut om senaste dag för anmälan av kandidater, 4) beslut om vilka valnämnder som skall svara för röstningen på sjukhus, vårdinrättningar m.m., 5) beslut om avkortat öppenhållande i vallokal, 6) beslut om begränsning av postkontorens öppethållande för röstning, 7) beslut om på vilka utlandsmyndigheter röstning skall ske, 8) beslut om registrering av partibeteckning och 9) beslut i övriga valadministrativa och valtekniska frågor av motsvarande beskaffenhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om anställningar m.m. (jfr 6 §). 3.2Förordning (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen 2 kap. 1 § Ändringen föranleds av att inte längre skall vara central valmyndighet. skall dock som enligt instruktionen bistå länsstyrelserna i de län som ingår i myndighetens verksamhetsområde i arbetet med de allmänna valen och upprätta röstlängd och röstkort (se 3 kap. 2 §). I övergångsbestämmelser till instruktionen föreskrivs att RSV till utgången av ansvarar för underhåll och drift av nuvarande valdatasystem. Detta innebär att RSV vid händelse av val bistår med framställning av röstlängd, sammanräkning av valresultatet m.m. Sammanfattningsvis behåller således övergångsvis RSV tillsam- mans med skattemyndigheten registeransvaret för röstlängdsregister och RSV tillsammans med länsstyrelserna registeransvaret för kandidatregister. RSV är registeransvarigt för alla röstlängdsregister. Detta framgår av lagen (1997:158) om röstlängdsregister. Ansvaret omfattar även de röstlängdsregister som skattemyndigheterna för. Ansvaret är då delat mellan RSV och respektive skattemyndighet. Enligt utredningens förslag skall RSV övergångsvis behålla uppgiften att föra register för tillhandahållande av röstlängder för hela landet till utgången av . Någon ändring av registeransvaret behöver därför inte ske i samband med att uppgiften att vara central valmyndighet flyttas från RSV. Detta gäller också ansvaret för det kandidatregister som RSV för med tillstånd av Datainspektionen. () bereds för närvaran- de förslag om ny lag om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar som skall ersätta lagen om röstlängdsregister (Skatt för behandling av personuppgifter, SOU 1999:105). Den föreslagna lagen, som omfattar även det kandidatregister RSV för med Datainspektionens tillstånd, är tänkt att träda i kraft . I den föreslagna lagen pekas, liksom i nu gällande lag, RSV ut som ansvarig myndighet. Enligt vad utredningen erfarit avser dock Regeringen att i sitt propositionsförslag till ersätta med den centrala valmyndigheten. En internationell jämförelse i några frågor För flera av de uppgifter som omfattas av utredningens översyn är det för det slutliga ställningstagandet av stort intresse att kunna göra jämförelser med andra länder1. Utredningen har genom en enkät till EU:s övriga fjorton medlemsstater samt till , och begärt att få följande frågor närmare belysta: möjligheten att brevrösta, valadministrationens möjligheter att svara för aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta, hur snabbt valresultatet för de olika valen kan fastställas efter valdagen, och om röstning via Internet genomförts i något försök eller i något val m.m. Till varje fråga i den följande sammanställningen av enkätsvaren lämnas inledningsvis en kort beskrivning av vad som gäller i . Svenskar som befinner sig utomlands har med två undantag möjlighet att rösta hos svenska utlandsmyndigheter. Undantagna är de svenska utlandsmyndigheterna i och i . Bakgrunden till detta är att och inte tillåter att där anordnas vanlig röstmottagning för val i andra länder. För svenskar som befinner sig i dessa båda länder har därför införts en särskild form av röstning – brevröstning. Vid brevröstning ställer väljaren i ordning sin röst och 1 ; På grund av den författningsenliga ansvarsfördelningen mellan tyska staten och delstaterna har de senare behörighet att stifta lagar om delstats- och kommunalval. Frågor om delstats- och kommunalval redovisas därför inte utan bara valen till den tyska förbundsdagen och valen av Europaparlamentsledamöter som faller inom tyska statens ansvarsområde. sänder den med vanlig post direkt till respektive lokal valmyndighet i . I diskuteras nu om inte denna möjlighet bör gälla alla utlandssvenskar och inte bara de som vistas i eller . Mot denna bakgrund önskas svar på följande två frågor. 1)Kan den som befinner sig utomlands rösta genom att sända sin röst med vanlig post till valmyndigheten eller motsvarande myndighet? 2)Är det möjligt för den som befinner sig inom landet att rösta genom att sända sin röst med vanlig post till valmyndigheten eller motsvarande myndighet? 1)Brevröstning anordnas för belgiska medborgare som är bosatt utomlands vid val till . 2)Brevröstning är inte tillåten för röstning inom landet. 1)En dansk vælger, der opholder sig i udlandet, kan afgive ved personligt fremmøde på en dansk diplomatisk eller konsulær repræsen- tation eller ved at henvende sig personligt til en stemmemodtager i udlandet, der er udpeget af . Den der afgives – en såkaldt brevstemme – sendes ved repræsentationens eller stemmemodtagerens foranstaltning til den kommune i , hvor den pågældende er optaget på valglisten. Forsendelsen kan ske med sædvanlig post eller efter omstændighederne med diplomatpost eller med kurér. Uanset betegnelsen brevstemme er der således ikke tale om en ordning, hvorefter en vælger med brev kan få tilsendt en stemmeseddel, som vælgeren derefter kan udfylde på sit opholdssted og selv returnere pr. post til den lokale valgmyndighed. En brevstemme skal- for at kunne medregnes – være modtaget på afstemningsstedet inden afstemningen går i gang på valgdagen kl. 9. Det gælder også for brevstemmer, der afgives i , jf. 2)En vælger, der befinder sig i , men som er forhindret i at møde frem til afstemningen på valgdagen, kan ligeledes afgive brevstemme. Den almindelige ordning for brevstemmeafgivning i går ud på, at vælgeren skal henvende sig personligt på et folkeregister (et kommunekontor) for at afgive brevstemme. I tilfælde, hvor brevstemmen er afgivet på et folkeregister i en anden kommune end den, hvor vælgeren er optaget på valglisten, sendes brevstemmen med sædvanlig post til denne kommune. For vælgere, der er indlagt på , bor på plejehjem m.v. eller er indsat i et fængsel eller arresthus er der særlige ordninger for brevstemmeafgivning. Fælles for disse særlige ordninger er, at brevstemmen afgives til en stemmemodtager, som skal sørge for, at brevstemmen med sædvanlig post bliver sendt til eller på anden måde afleveret til den kommune, hvor vælgeren er optaget på valglisten. 1)förrättas i genom förhandsröstning och röstning på valdagen. Varje röstberättigad får förhandsrösta på de allmänna förhandsröstningsställena i hemlandet och utomlands i finska beskickningar (46 § vallagen). Förhandsröstning inleds den före valdagen och avslutas utomlands den och i den före valdagen (47 § vallagen). Röstningen sker inför en valmyndighet i och utomlands. Det är inte möjligt att sända sin röst med vanlig post till valmyndigheten (4, 55, 57, 67 och 69 §§ vallagen). När och inte tillät utlänningar att rösta på deras territorium måste de röstberättigade finska medborgarna som befann sig där resa till grannländerna för att rösta. 2)Det är i möjligt att rösta per post endast vid kommunala folkomröstningar. 1) Enligt artikel L.12 i vallagen (code électoral) får en fransk medborgare som är bosatt utomlands och registrerad vid det konsulat han hör till, på egen begäran tas upp i röstlängden i antingen den kommun där han är född, den kommun där han senast var folkbokförd, den kommun där han senast var bosatt, under förutsättning att den bosättningen varade , den kommun där hans föräldrar är födda, är eller var upptagna i röstlängden eller, slutligen, den kommun där något av hans barn är upptaget i röstlängden. Franska medborgare har alltså rätt att delta i alla lokala och nationella val, vid behov genom förfarandet med röstning genom ombud, vilket beskrivs i artiklarna L.71–L.78 och L.72–L.80 i vallagen. Ombudets fullmakt gäller för den tid den röstberättigade är registrerad vid konsulatet, dock högst . När det gäller folkomröstningar, presidentval och val av ledamöter till får franska medborgare som är bosatta utanför , på egen begäran och i enlighet med ändrad författning (loi organique) nr 76–97 av och artikel 23 i ändrad lag nr 77–729 av , utöva sin rösträtt i valcentraler som upprättas vid franska ambassader eller konsulat i det land där de är bosatta. För att ytterligare underlätta röstningen för medborgare som är registrerade vid dessa valcentraler, finns även möjligheten att rösta genom ombud i det fall de inte själva kan komma till valcentralen på valdagen. Ovannämnda lag föreskriver också att i det fall en gränsstat, som eller , inte tillåter att valcentraler upprättas på deras territorium, kan sådana valcentraler upprättas i de franska departement som gränsar till denna stat. Om staten i fråga inte gränsar till , kan inga valcentraler upprättas. Poströstning avskaffades genom lag av , eftersom man efter varje val upptäckte ett stort antal fall av valfusk genom poströstningen, vilket bland annat berodde på att den röstande inte under poströstningen måste inställa sig personligen vid någon oberoende myndighet. Det fanns dessutom inte några fullständiga garantier för att det verkligen var den röstsedel den röstberättigade skickat som lades i valurnan. 2) Samma svar som på fråga 1. Bestämmelserna för röstning är strikta och röstplikt gäller vid de allmänna valen. En väljare skall rösta på den ort där han eller hon är skriven. Vid förhinder att rösta på hemorten måste polisintyg uppvisas. Poströstning är inte tillåtet, inte heller röstning vid utlandsmyndighet. För att få möjlighet att rösta vid val eller folkomröstningen måste man skrivas in i röstlängden (). Ett av kriterierna för att få tas upp i röstlängden är att personen i fråga måste ha sin ordinarie bosättning i staten. En ny röstlängd upprättas och används vid alla val och folkomröstningar som anordnas inom de 12 månader röstlängden gäller. Med vissa begränsade undantag måste väljarna personligen inställa sig i vallokalen på den plats de är registrerade som väljare för att rösta. System för brevröstning finns att tillgå för medlemmar av Gardai (polisen), heltidanställda inom försvaret, personal vid utländska beskickningar och deras makar, personer med psykiska sjukdomar eller funktionsnedsättning och personer vilkas sysselsättning medför att de sannolikt inte kan inställa sig personligen i sin lokala vallokal på valdagen. Det finns inga planer på att utöka möjligheten att brevrösta till andra kategorier av väljare.