sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Internationaliseringen bidrar till att stä lla hö gre krav på att investeringar ger samma avkastning i som i andra lä nder i takt med att produktionen och insatsfaktorerna blir rö rligare. Ett konkurrens- kraftigt svenskt fö retagsklimat bidrar till ett ö kat inflö de av investeringar och dä rmed till en snabbare tillvä xt av svenskt nä ringsliv, vilket i sin tur underlä ttar hanteringen av de framtida utmaningar som vä lfä rds- systemen stå r infö r. Svensk export har dock fö rlorat marknadsandelar , trots fallande produktionskostnader i fö rhå llande till konkurrenterna. Detta indikerar att svenskt nä ringsliv utveckla och kvalitetsfö rbä ttra sina produkter i som omvä rlden. fö rlä gger svenska nationella fö retag en allt stö rre del av sin avancerade, hö gfö rä dlande verksamhet i utlandet. Ett ö kat miljö medvetande utgö r ett allt viktigare konkurrensmedel i nä ringslivet. Ö kade miljö krav, bland annat fö r att minska koldioxid- utslä ppen, på verkar också strukturomvandlingen i nä ringslivet. Graden av på verkan varierar mellan olika branscher och hä nger intimt samman med arbetsmarknadens funktionssä tt. En vä l fungerande arbetsmarknad ä r dä rfö r viktig ä ven fö rmå ga att hantera krav Potentialen fö r fortsatt sektorn har med vissa undantag bidragit till lä gre priser och till ö kad sysselsä ttning i de privata tjä nstefö retagen. Internationaliseringen bidrar till att ö ppna nya marknader fö r svenska tjä nster som konkurrenstrycket fö r den inhemska tjä nsteproduktionen ö kar. Utvecklingen av tjä nstesektorn underlä ttas också av den tekniska utvecklingen inte minst genom elektronisk handel. Denna handel har i dagslä get stö rst betydelse fö r handel mellan fö retag medan potentialen nä r det gä ller elektronisk handel mellan fö retag och konsument ä r mer svå rbedö md. blir tjä nsteproduktionen allt mer kunskaps- intensiv, vilket stä ller ö kade krav på arbetskraftens kompetens. blir dä rfö r kompetensfö rsö rjning. Fö r den ekonomiska fö r ett konkurrenskraftigt fö retagsklimat fö retagen vä ljer att investera i . Fö r att ta tillvara den expansions- kraft som de senaste å ren funnits i nä ringslivet och som bland annat tagit sig uttryck i ö kade investeringar och ö kad produktion, finns det skä l att fö rbä ttra fö retagsklimatet ytterligare. Det handlar bland annat om ett fortsatt arbete med att fö renkla regelverk och andra å tgä rder som kan underlä tta fö r fö retagen. Inom miljö områ det innebä r det bland annat tydliga och lå ngsiktiga må l och styrmedel fö r att underlä tta nä ringslivets lå ngsiktiga omstä llning. Fö r tjä nstesektorns tillvä xtmö jligheter ä r en fortsatt avreglering av marknader dä r konkurrensproblem fortfarande finns, liksom den offentliga upphandlingen, viktiga områ den fö r att ö ka effektiviteten. Ä ven skatterna har betydelse fö r fö retagsklimatet i fram- tiden, bland annat på verkar de tillgå ngen på riskkapital fö r nya fö retag. Fö rä ndringar av skatterna i andra lä nder kan också på verka nä ringslivets utveckling i , eftersom fö retagen jä mfö r fö rhå llanden i olika lä nder vid planeringen av nya investeringar. Avslutning –framtida utmaningar och mö jligheter De framtida befolkningsfö rä ndringarna innebä r arbetsfö r å lder skall fö rsö rja allt fler ä ldre. arbetskraften, som dessutom i genomsnitt blir allt ä ldre, innebä r att arbetsutbudet i ekonomin sjunker redan nå gra å r in på det nya seklet. Befolkningsfö rä ndringarna de nä rmaste decennierna kommer att sä tta press på finansieringen av de svenska vä lfä rdssystemen. som efterfrå gan på vä lfä rdstjä nster kan fö rvä ntas ö ka, minskar mö jligheterna att finansiera offentliga å taganden via hö jda skatter till fö ljd av att den fortsatta internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara. Mot denna bakgrund ä r ett hö gt sparande i ekonomin viktigt, och en ö kad hä nsyn till den framtida befolkningsutvecklingen bö r tas vid utformningen av den offentliga sektorns sparmå l. ekonomisk tillvä xt och befolkningsfö rä ndringarna. resurserna i landet och dä rmed fö rbä ttras fö rutsä ttningarna att finansiera vä lfä rdssystemen genom skatter. En hö g sysselsä ttningsgrad ö kar skatteintä kterna och minskar de offentliga utgifterna fö r transfereringar. Å tgä rder som bidrar till en hö g ekonomisk tillvä xt och en hö g sysselsä ttningsgrad ä r dä rfö r av stor betydelse fö r att ambitionsnivå n i vä lfä rdssystemen skall kunna upprä tthå llas. denna bakgrund ä r det angelä get att lå ngsiktigt antalet arbetade timmar genom bibehå llen medelarbetstid. Den vä lfä rds- vinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot fö rsä mrade mö jligheter att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster som en så dan fö rä ndring skulle innebä ra. Av de berä kningar som Lå ngtidsutredningen lå tit gö ra, framgå r att en mer omfattande minskning fö rstä rker problemen med att finansiera vä lfä rdssystem på och att problemen uppstå r redan om nå gra å r. då det ä r troligt att fä rre kommer att arbeta och fler efterfrå ga vå rd och omsorg, stä lls ö kade krav på och fö rtroende fö r eftersom det inte nö dvä ndigtvis ä r samma grupper som beslutar om arbetstider som drabbas av en vä lfä rd. arbetstidslö sningar som anpassas fö rhå llanden kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande och en hö gre tillvä xt. En ytterligare mö jlighet att fö rbä ttra arbetsutbudet ä r att bä ttre ta till vara den arbetskraftstillgå ng som representeras av invandrare som har en svag fö rankring på arbetsmarknaden. I ett lä ngre perspektiv, nä r dagens arbetskraftsreserver utnyttjats i stö rre utsträ ckning, bö r också arbetskraftsinvandring ö vervä gas. Fö rutom att bibehå lla ett hö gt arbetsutbud ä r det viktigt att investeringarna i nä ringslivet och produktivitetstillvä xten kan hå llas på en hö g nivå . Ett gott fö retagsklimat ä r viktigt i ett allt mer inter- nationaliserat nä ringsliv. Fö r att skall vara attraktivt fö r fö retagen ä r det dä rfö r ä ven av betydelse att bland annat tillgå ngen på vä lutbildad arbetskraft, tillgå ngen på riskkapital, regelverken samt den makroekonomiska miljö n ä r goda vid en internationell jä mfö relse. Ä ven utbildning har betydelse fö r den framtida tillvä xten och utbildningssatsningar kan dä rfö r underlä tta mö jligheterna att finansiera vä lfä rdssystemen. Eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kan fö rvä ntas sjunka , ä r det viktigt att ö ka antalet yngre som fullfö ljer gymnasiet och som dä rigenom tillgodogö r sig den utbildning som ä r nö dvä ndig på framtidens arbetsmarknad. Om framtida skatteinkomster inte lä ngre kan vä xa genom hö gre skattesatser utan endast i takt med tillvä xten i skattebaserna, ö kar kraven på hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Hä r kan alternativa finansieringsvä gar bli viktiga komplement , exempelvis individuella fö rsä kringslö sningar och s k vä lfä rdskonton. Det ä r mö jligt att effektiviteten i produktionen av de offentligt finansierade systemen skulle kunna ö ka. Eftersom tjä nsteproduktion inom vå rd, skola och omsorg i hö gsta grad ä r personalkrä vande, ä r mö jligheterna till stora produktivitetshö jningar sannolikt begrä nsade. Detta gä ller oavsett om produktionen sker inom offentlig sektor eller i nä ringslivet. Dä remot skulle, i den må n produktionen ä r ineffektiv, en engå ngshö jning av produktiviteten vara mö jlig om exempelvis stö rre delar av produktionen vore fö remå l fö r offentlig upphandling. En hö g tillvä xt och en hö g sysselsä ttning ä r fö renliga med en god miljö och en hå llbar utveckling. Studier visar att det på lå ng sikt må nga gå nger inte finns nå gon må lkonflikt mellan en god miljö och ekonomisk kan i stä llet skapa nya teknologiska komma till rä tta med miljö problem och att miljö må l. Det finns också ett ö vergripande må l om att utvecklingen skall vara lå ngsiktigt hå llbar och oftast avses då hå llbar ur miljö synpunkt. Berä kningar av en miljö justerad nettonationalprodukt som gjorts fö r Lå ngtidsutredningen, indikerar att utvecklingen i kan bedö mas vara hå llbar. Den berä knade miljö justerade nettonationalprodukten omfattar dock inte alla miljö hot, vilket bidrar till att må ttet knappast ensamt kan utgö ra underlag fö r en bedö mning av huruvida utvecklingen ä r hå llbar. Fö r vissa miljö problem finns dock risker fö r potentiella må lkonflikter mellan miljö må l och tillvä xt. Ett viktigt exempel ä r koldioxidutslä pp dä r egentlig reningsteknik saknas. En stor utmaning på miljö områ det blir dä rfö r att uppfylla den begrä nsning av utslä pp som har å tagit sig internationellt genom det s k Kyotoprotokollet. Lå ngtidsutredningens berä kningar visar att med internationell handel med utslä ppsrä tter, blir effekterna av uppfyllandet av å tagandet på den svenska ekonomin begrä nsade. Allmän jämviktsmodell ä r en aggregerad modell som få ngar upp å ter- verkningar i ekonomin, då denna anpassar sig frå n ett jä mviktslä ge till ett annat, dä r alla marknader i ekonomin befinner sig i jä mvikt. Arbetsför befolkning ä r vanligen antalet personer å r, vilket anvä nds i Lå ngtidsutredningen. I internationell statistik avses ofta å ldrarna 15-64 å r. Ä van andra å ldersindelningar fö rekommer, t ex 20-64 å r. Arbetskraft ä r den del av befolkningen som stå r till arbetsmarknadens fö rfogande, dvs ä r sysselsatt eller arbetslö s. Arbetskraftsdeltagande ä r den andel av den arbetsfö ra befolkningen som ä r sysselsatt eller arbetslö s. Arbetskraftsutbud ä r den del av befolkningen i arbetsfö r å lder som deltar i arbetskraften. Uttrycks i antalet personer eller i antalet arbetade timmar. Arbetslös ä r benä mningen på en person som deltar i arbetskraften, men inte ä r sysselsatt. Arbetsproduktivitet ä r fö rä dlingsvä rdet i fö rhå llande till antal syssel- satta eller antal arbetade timmar. Automatiska stabilisatorer ä r en inbyggd stabilisator, en faktor som minskar konjunktursvä ngningarna utan att det krä vs direkta ingrepp av statsmakten, t ex progressiva skatteskalor och transfereringar som ö kar nä r inkomsten i samhä llet minskar och vice versa. Avkastningskrav ä r det krav på ersä ttning som en ä gare till en viss produktionsfaktor, t ex kapital, stä ller fö r att exempelvis ett fö retag ska få utnyttja faktorn i frå ga. Betalningsviljestudie ä r en studie i vilken individer tillfrå gas om deras betalningsvilja fö r en vara eller tjä nst som saknar marknadspris. Beveridge-kurva visar relationen mellan tillgå ngen på lediga platser och ledig arbetskraft. Ju fler vakanser per arbetslö s, desto mindre effektiv ä r matchningen på arbetsmarknaden. Biologisk mångfald utgö rs av livet på jorden i sin helhet och i alla dess former. Ofta talar man om biologisk må ngfald på tre olika nivå er; må ngfalden på ekosystemnivå , må ngfalden av arter, inklusive samspelet mellan arter samt genetisk variation inom och mellan enskilda bestå nd. BNI (Bruttonationalinkomst) utgö rs av BNP justerat fö r faktorinkomster till/frå n utlandet. BNI i fasta priser ä r ä ven justerad fö r terms-of- trade. I de nya nationalrä kenskaperna har definitionen av faktor- inkomster ä ndrats och benä mnes dä r primä rinkomster. Fö rä ndringen rö r bl a behandlingen av direktinvesteringar, å terinvesteringar av vinstmedel samt medlemsavgift och å terflö de frå n EU. BOD7 (Biological Oxygen Demand) ä r ett må tt på mä ngden syre som behö vs vid nedbrytning av organiskt material . En hö g BOD7-nivå leder till en lå g syrehalt i vattnet, vilket kan skada vä xter och djur. tillsattes 1983 av FN:s generalfö rsamling och leddes av . Kommissionen lä mnade sitt betä nkande, Our Common Future , 1987 i vilket strategier fö r en hå llbar utveckling behandlades. Bytesbalans ä r summan av handels- och fereringar till och frå n utlandet samt skillnaden mellan vad som produceras fö rbrukas. tjä nstebalanserna, trans- rä ntenettot. Saldot visar i ett land och vad som Devalvering innebä r en nedskrivning av valutan vid fast vä xelkurs. Direktinvesteringar innebä r att ett fö retag ä ger eller mer av aktierna/andelarna eller rö stvä rdet i en verksamhet belä gen i ett annat land. En direktinvestering kan ske genom nybildning, fö rvä rv av ett befintligt fö retag eller fö ljdinvestering. ECB ä r en fö rkortning av . ä r den aggregerade undvikandekostnaden fö r olika miljö - utslä pp i ett land, dvs kostnaden fö r att undvika att ett miljö problem uppstå r. ä r Interchange, dvs elektronisk dataö verfö ring mellan fö retag. EES ä r Europeiska ekonomiska samarbetsområ det, vilket ä r ett enhetligt ekonomiskt områ de som EU och EFTA-lä nderna, utom , har upprä ttat genom . Effektivitet innebä r prestation (må luppfyllelse) i fö rhå llande till resursinsats. Effektivitet rå der i produktionen, vid given tillgå ng på produktionsfaktorer, om det inte gå r att ö ka produktionen av en viss vara eller tjä nst utan att minska produktionen av annan vara eller tjä nst. Elasticitet uttrycker hur kä nslig efterfrå gan eller utbudet av en viss vara eller tjä nst ä r fö r fö rä ndringar i t ex pris eller inkomst. EMAS (Scheme) ä r miljö styrnings- och miljö revisionsordning. fö r fö retag med EMAS ä r frä mst att de registrerade produktionsanlä ggningarna ska uppfylla gä llande nationell miljö lagstiftning samt att fö retaget upprä ttar en miljö policy och ett system fö r miljö ledning. Externa effekter av en aktö rs produktion eller konsumtion på annan aktö rs produktion eller konsumtion sä gs vara okompenserade då marknadspriset på en vara eller tjä nst under- eller ö verskattar de samhä llsekonomiska kostnaderna av att en viss vara produceras eller konsumeras. Faktorinkomster ä r ersä ttning till insatsvarorna (faktorerna), oftast till kapital och arbetskraft, fö r insatsen i produktionen. Flexibla mekanismer ä r former fö r ö verfö ring av tillstå nd/rä ttigheter att slä ppa ut klimatpå verkande gaser mellan konventionsparter, t ex handel med utslä ppsrä tter, inom det s k Kyotoprotokollet (protokoll till klimatkonventionen). Flyktiga organiska ämnen bidrar till uppkomsten av marknä ra ozon, vilket kan ha negativ inverkan på vä xtlighet och mä nniskors hä lsa. Utslä ppen hä rrö r bland annat frå n biltrafik, bostadsuppvä rmning och avdunstning av bensin och lö sningsmedel. Friktionsarbetslöshet ä r arbetslö shet som uppstå r t ex vid byte av arbete eller ö vergå ng frå n studier till arbete. FoU ä r en fö rkortning av forskning och utveckling. Freoner ä r syntetiska gaser (CFC, HCFC, triklortetan). Freoner fö rstö r ozonskiktet, vilket medfö r en kraftig ö kning av UV-strå lning på jorden. FSC () ä r en frivillig certifieringsstandard fö r skogsbruk. FSC stä ller specifika ekologiska, sociala och ekonomiska krav på skogsbruket. Fåmansbolag ä r ett aktiebolag dä r ledning och ä gare utgö rs av samma eller delvis samma alternativt nä ra beslä ktade personer. Förädlingsvärde ä r vä rdet av ett fö retags produktion minus vä rdet av de olika insatsvaror som anvä nds. Försörjningsbörda ä r ett må tt dä r den del av befolkningen som finns tillgä nglig fö r produktionen stä lls i relation till alla dem som produktionen skall rä cka till. Förvärvsfrekvens, se arbetskraftsdeltagande. Helårsstudent motsvarar en persons heltidsstudier på hö gskolenivå (40 poä ng per å r). Humankapital ä r mä nniskors kunskaper, fä rdigheter och andra till produktionsfö rmå gan bidragande fysiska och psykiska egenskaper, vilka fö rvä rvats genom investeringar i utbildning, hä lsovå rd etc. Internränta ä r den rä ntesats som gö r att nuvä rdet av alla in- och utbetalningar i samband med ett investeringsprojekt ä r lika med noll. Investeringskvot ä r bruttoinvesteringar i fö rhå llande till BNP. Nä ringslivets investeringskvot utgö rs av bruttoinvesteringarnas andel av fö rä dlingsvä rdet. ISO 14001 ä r ett frivilligt internationellt certifieringssystem fö r miljö ledning. Standarden ska underlä tta fö r fö retag att bedriva ett effektivt och strukturerat miljö arbete och innehå ller bland annat krav på att fö retaget genomfö r en miljö utredning. ISO stå r fö r inter- nationella standardiseringsorganisationen. Justerad nettonationalprodukt anvä nds i Lå ngtidsutredningen som ett må tt på hå llbar utveckling och definieras som konsumtion justerad fö r vä rdet av nettofö rä ndringar i realkapital, vä rdet av naturkapital- stocken, vä rdet av miljö skador samt handelsbalansnettot. Jämviktsarbetslöshet ä r den nivå på arbetslö sheten som ä r fö renlig med konstanta pris- eller lö neö kningar. Kapitalintensitet ä r realkapitalstocken i fö rhå llande till antal arbetade timmar eller antalet sysselsatta. Klimatpåverkande gaser ä r gaser som leder till en ö kning av vä xthus- effekten. Frä mst utgö rs dessa av koldioxid, metan, dikvä veoxid (lust- gas), fluorkolvä ten, perfluorkolvä ten samt svavelhexafluorid. Kolmonoxid ä r en lukt- och fä rglö s gas som bildas vid ofullstä ndig fö rbrä nning i en bensinmotor, t ex vid tomgå ng och hö ga varvtal. Vid kallstart ä r halten sä rskilt hö g. På verkar mä nniskans hjä rt- och kä rlsystem. Komparativa fördelar ä r ett begrepp som anvä nds fö r att fö rklara specialisering och handel mellan lä nder. Om kostnaden vid produktion av vara x i fö rhå llande till kostnaden fö r produktion av vara y ä r lä gre i land A ä n i land B, sä gs land A ha en komparativ fö rdel i att producera vara x framfö r land B. Konsumentöverskott ä r betalningsviljan utö ver det pris som betalades fö r varan. Kostnadseffektivitet uppnå s då givna må l nå s till lä gsta mö jliga sam- hä llsekonomiska kostnad. Kretsloppsanpassning definieras i Lå ngtidsutredningen som en anpassning till å teranvä ndning och å tervinning av material som annars skulle ha blivit avfall. Kunskapsintensiv produktion ä r verksamheter dä r mer ä n av de sysselsatta har en akademisk utbildning lä ngre ä n tre å r. Kväveoxider ä r en grupp gaser bestå ende av kvä ve och syre som bildas vid fö rbrä nning. I fuktig luft omvandlas kvä veoxider till salpetersyra, vilket faller ned som surt regn. Kyotoprotokollet antogs 1997 till klimatkonventionen. Det omfattar bindande å taganden fö r industrilä nderna om minskningar av vissa klimatpå verkande utslä pp. Köpkraftsjusterad innebä r att t ex BNP justeras, fö r att eliminera skillnader i prisnivå mellan lä nder. Efter en så dan justering kan en real jä mfö relse mellan lä nder gö ras, dvs den mä ngd varor och tjä nster som produceras i olika lä nder kan jä mfö ras. Latent arbetssökande ä r personer utanfö r arbetskraften som i SCB:s arbetskraftsundersö kningar uppger att de skulle vilja arbeta, men inte sö ker arbete. Levnadsnivåundersökningarna (LNU) ä r en individdatabas som administreras av Institutet fö r socialforskning () vid . Ungefä r var tusende person i befolkningen 15–75 å r intervjuas om sina levnadsvillkor. LNU bö rjade produceras 1968 och uppfö ljningar har gjorts 1974, 1981 och 1991. Långtidsarbetslös ä r en beteckning på en person ö ver 24 å r som varit arbetslö s i mer ä n 6 må nader. Internationellt anses personer som varit arbetslö sa mer ä n 12 må nader vara lå ngtidsarbetslö sa. Långtidsinskriven ä r en beteckning på en person som varit inskriven som arbetssö kande vid Arbetsfö rmedlingen i mer ä n 24 må nader utan lä ngre avbrott fö r arbete. Lönepremie, se utbildningspremie. Marginaleffekt mä ter i vilken utsträ ckning en fö rä ndring av brutto- inkomsten leder till fö rä ndrad disponibel inkomst eller konsumtions- fö rmå ga. Miljökuznetskurvan visar sambandet mellan inkomst eller BNP per person och miljö på verkande utslä pp i form av ett upp- och nedvä nt U. Detta innebä r att vid en lå g nivå på inkomst eller BNP per person ö kar utslä ppen i takt med ö kande inkomst i ett land. Vid en viss nivå på inkomst eller BNP per person tenderar emellertid utslä ppen att minska nä r inkomsten fortsä tter att ö ka. Miljöpåverkan sker i form av utslä pp av olika ä mnen. Miljöresurser ä r luft, vatten, skogsekosystemet och jordbruks- ekosystemet. Miljötillstånd eller miljökvalitet kan mä tas genom provtagningar i luft, vatten, mark etc. Genom provtagningarna bestä ms graden av fö rsurning, ö vergö dning etc. Tillstå ndet och kvaliteten på verkas av fö rä ndrade utslä pp av olika ä mnen. Miljöutgifter ä r nä ringslivets kostnader fö r rening av luft- och vatten- utslä pp och omhä ndertagande av miljö farligt avfall samt offentlig sektors utgifter fö r avfallshantering och avloppsrening. Naturresurs ä r en resurs som utvinns fö r ekonomisk , t ex metaller, fossila brä nslen, fisk, vilt, bä r och svamp. NAIRU (Non-Acceleration Inflation Rate of Unemployment) ä r en benä mning på den naturliga arbetslö shetsnivå n. Se ä ven jä mvikts- arbetslö shet. Nettonationalprodukt (NNP) ä r BNP minus fö rslitning av kapital. ä r en fö rkortning av Organization for Economic Development and Cooperation. Outsourcing innebä r att ett fö retag lä gger ut produktion av insatsvaror eller -tjä nster på en underleverantö r. De anvä nds som ett behå lla attraktiv arbetskraft. bestå r av maskiner, byggnader, transportmedel, vä gar m m. Reallön ä r lö nens kö pkraft efter att inflationen rä knats bort. Regressionsmodell ä r en modell som bygger på det matematiska samband som bä st passar empiriska data. Reservationslön ä r den lä gsta lö n, vid vilken en individ ä r beredd att acceptera erbjudande om arbete. Riskkapital ä r kapital som investeras i en riskfylld placering med osä ker avkastning, som t ex en aktie. Vanligtvis å syftas kapital som investeras i onoterade fö retag eller fö retag som ä r under uppbyggnad. Riskpremie ä r det tillä gg till avkastningen som en investerare krä ver som kompensation fö r risken fö r ovä ntade avkastningsfö rä ndringar. RULC (Relative Unit Labour Cost) ä r total arbetskraftskostnad per producerad enhet relativt konkurrentlä nderna. Skattebas ä r den verksamhet, produktion eller dylikt på vilken skatt berä knas. Skattekil ä r skillnaden mellan vad en kö pare av t ex en tjä nst betalar och vad den som utfö r tjä nsten få r behå lla efter skatt. Skattekvot ä r skatterna som andel av BNP. Svaveldioxid ä r en gas bestå ende av svavel och syre som bildas vid fö rbrä nning av svavelhaltiga brä nslen som svartlut och olja. I kontakt med fuktig luft omvandlas svaveldioxid till svavelsyra. Utslä ppet bidrar till fö rsurningen. Sysselsatt ä r en person, enligt SCB:s arbetskraftsundersö kningar, som arbetat (under mä tveckan) eller som har ett arbete, men var tillfä lligt frå nvarande (under mä tveckan) till fö ljd av t ex sjukdom, semester eller fö rä ldraledighet. Sysselsättningsgrad ä r den andel av den arbetsfö ra befolkningen som ä r sysselsatt i reguljä rt arbete (med eller utan anstä llningsstö d). Fö rbä ttrad terms-of-trade med omvä rlden blir mer fö rmå nlig. TIMSS ä r en fö rkortning av Mathematics and Science Study. Det ä r ett internationellt jä mfö rbart test av grund- och gymnasieelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap. Totalfaktorproduktivitet ä r fö rä dlingsvä rde i fö rhå llande till insatsen av samtliga produktionsfaktorer. Transaktionskostnader ä r kostnader fö r berä kningar, underlag och avtal som ligger till grund fö r sjä lva transaktionen. Som exempel kan nä mnas vä xlingskostnader, juridiska kostnader fö r kontrakt och avtal samt transportkostnader. Tungmetall ä r t ex arsenik, bly, kadmium, kvicksilver, krom, nickel, koppar och zink. Metallerna ä r skadliga fö r vä xter, djur och mä nniskor om de uppträ der i alltfö r hö ga halter. Flera av dessa ä mnen kan lagras i levande vä vnader och bli kvar dä r under mycket lå ng tid. Undvikandekostnad, se eco-margin. Utbildningspremie ä r den extra inkomst som uppkommer till fö ljd av att en individ studerar ett extra å r eller skaffar sig en hö gre examen. Utsläppsrätter/kvoter ä r en definierad delmä ngd av den totalt tillå tna utslä ppsmä ngden i ett land som faststä lls av staten.