sou · GOB318 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över statsbidragen till kvinnoorganisationerna samt ut- värdera hur det statliga stödet till kvinnoorganisationer uppfyller de av sta- ten uppställda målen för och intentionerna med bidraget. Vid behov skall utredaren föreslå nya mål samt åtgärder som kan öka måluppfyllelsen och effektivisera stödet (dir. 1999:29). , EU-parlamentariker, förordnades till särskild utredare. Som sakkunniga i utredningen förordnades utbild- ningschef från , jämställdhetsexpert , utvecklingsledare , professor , kanslisekreterare , departementssekreterare , studerande samt som experter hovrättsassessor och projektledare . Som sekreterare i utredningen anställdes filosofie doktorn . Ansvarig för heloriginalen är . De sakkunniga och har avgivit särskilda yttranden. Yttrandena har tagits in i betänkandet. Utredningen om bidrag till kvinnoorganisationer får härmed överlämna sitt betänkande Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställdhets- arbete. Utredningens arbete är härmed avslutat. Överväganden och förslag .................................................................... Statsstöd till organisationer ......................................................... Skäl för stöd ................................................................... Mål- och resultatstyrning ................................................ Exempel på organisationsstöd ......................................... Från kvinnofråga till jämställdhet ............................................... Från kvinnofråga till jämställdhet – och sedan?................ Idéer om jämställdhet ...................................................... Kvinnorörelsens rötter och utveckling.............................. Jämställdhetsarbete i FN ................................................. Jämställdhetsarbete i EU ................................................. Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationer .......................... En tidigare utvärdering .................................................... Organisationer, medlemmar och stöd ............................... Den rörliga delen av stödet .............................................. Jämställdhet som utgångspunkt ....................................... Ensamstående mödrar och invandrarkvinnor .................... Presentation av kvinnoorganisationerna ........................... Kan ett nätverk vara vad som helst? Nätverkets organisering och arbetssätt Demokrati och ansvar i nätverk Former .......................................................och villkor för stödet Stödet till kvinnoorganisationer – ett stöd med två ben Statligt stöd till organisationer 6.6.1Kriterier för organisationsstöd till kvinno- och mans- Redovisning och uppföljning ......................................... Ekonomiska konsekvenser m.m. ................................................ Sammanställning av organisationer och föreningar som arbetar med jämställdhet ............................................... Utredningen har haft i uppdrag att se över statsstödet till kvinnoorgani- sationer. I uppdraget ingår bl.a. att utvärdera det statliga stödet till kvinnoorganisationer samt vid behov föreslå nya mål och åtgärder som kan öka måluppfyllelsen och effektivisera stödet. Enligt direktiven ska utredningen även ta ställning till om nya former av organisationer, t.ex. nätverk, skall kunna beviljas stöd. Slutligen skall utredningen undersöka möjligheten att låta annan befintlig myndighet än regeringen fördela statsstödet. rika föreningsliv har varit och är en styrka för utvecklingen av samhället och det berikar demokratin. Kvinnoorganisationerna ingår naturligt som en viktig del i föreningslivet och den svenska folkrörelse- traditionen och är särskilt betydelsefulla för att driva jämställdhets- arbetet framåt. Kvinnoorganisationernas arbete spänner över ett brett fält på i stort sett alla samhällsområden och utgör en vital kraft i sam- hället. Demokrati-, jämställdhets- och folkrörelseaspekterna har varit utgångspunkten för utredningens förslag. Utredningen har träffat företrädare för ett 20-tal kvinnoorganisationer som sökt statsbidrag. Genom dessa möten, ett omfattande material från organisationerna om deras verksamhet, enkätsvar, tidskrifter och tidningar, hemsidor, brev och samtal har utredningen fått en bild av kvinnoorganisationerna. Detta material har, tillsammans med bidrags- ansökningar och underlag till dessa, utgjort grunden för utvärderingen av statsstödet till kvinnoorganisationer. Det är enligt utredningen viktigt att staten klargör syftet med bidraget till kvinnoorganisationer. Stödet har två aspekter, dels är det ett folkrörelsestöd till kvinnoorganisationer och dels ett stöd till jämställd- hetsarbete. Motivet till stödet utgör grunden för den definition som görs av en statsbidragsberättigad kvinnoorganisation, en organisation bestående av ett flertal kvinnliga medlemmar vars främsta uppgift är att arbeta för kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Utredningen har inte funnit några skäl att om- pröva denna definition. Mot bakgrund av jämställdhetsarbetets utveck- ling och bildandet av mansorganisationer som arbetar för jämställdhet föreslår utredningen att även mansorganisationer kan bli berättigade till organisationsstöd. En mansorganisation definieras som en organisation med minst hälften manliga medlemmar vars främsta uppgift är att arbeta för kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. En viktig del av utredningens arbete har varit att föreslå ändringar i det nuvarande bidragssystemet så att det bättre passar in i dagens sam- hällsstruktur och bättre motsvarar organisationernas behov, som det uppmuntrar till förnyelse. Kvinnoorganisationerna har i likhet med många andra organisationer fått anpassa sin verksamhet till nya medlemsmönster vilket bl.a. inneburit mer projektinriktat arbete, färre lokala möten som en följd av den teknikutveckling som skapat nya möjligheter att kommunicera. Ambitionen har varit att skapa ett bidragssystem där de begränsade resurser som finns fördelas mellan statsbidragsberättigade kvinnoorga- nisationer så rättvist, enkelt och tydligt som möjligt. Enligt förslaget skall stödet delas in i tre delar: organisationsstöd, verksamhetsstöd och projektstöd. Organisationsstödet är att betrakta som ett folkrörelsestöd medan verksamhetsstöd och projektstöd innebär ökad målstyrning av statsstödet. Organisationsstöd och verksamhetsstöd är förbehållet orga- nisationer som uppfyller de ovan angivna kriterierna medan projektstödet även kan sökas av organisationer och nätverk som vill bedriva jäm- ställdhetsprojekt och metodutveckling av riksintresse. Utredningen har behandlat frågan om "nya" former av organisationer, t.ex. nätverk, skulle kunna komma i fråga för statsbidrag. Därvid har det konstaterats att frågan om nätverk och dessas konstitution är komplicerad och omfattande. Utredningen föreslår en mer övergripande studie av nätverksfrågan där ställning tas till om nätverk kan uppbära organisationsstöd. föreslår utredningen att man skall ge nätverk möjlighet att söka projektstöd. När det gäller frågan om bi- dragets fördelning har utredningen haft kontakt med JämO. Utredningen anser att om JämO:s arbetsuppgifter utökas kunde även fördelningen av statsstödet till kvinnoorganisationer vara en relevant uppgift. Förslaget om det framtida statsstödet till kvinnoorganisationer inne- håller nyheter genom att fler blir berättigade till stöd, som t.ex. mans- organisationer. Projektstödet kan sökas av betydligt fler, bl.a. nätverk. Utredningen föreslår även att en kontinuerlig utvärdering av stödet skall göras. Sammantaget kräver detta ökade resurser till stödet för kvinnoorganisationer. was asked to review government grants to women's organisations. The assignment included inter alia the evaluation of government grants to women's organisations as well as, where necessary, proposals for new objectives and measures that can improve the realisation of goals and effectiveness of these grants. The directive also required the Committee to discuss whether new forms of organisations, for example networks, should be granted support. Finally, the Com- mittee was to examine the possibilities of allowing an existing authority other than the Government to allocate government grants. 's vibrant organisational culture was always and still is an asset to the development of society and enrichment of democracy. Na- turally, women's organisations are an essential part of this and are par- ticularly important for carrying gender equality work forward. The work of the women's organisations spans a wide field in practically every sector of society and is a vital force in society. 's proposals are based on the aspects of democracy, gender equality and popular movements. has met representatives of some 20 women's organi- sations that have applied for a government grant. Through these mee- tings, extensive material from the organisations concerning their acti- vities, replies to questionnaires, journals and newspapers, web sites, letters and conversations, the Committee has been able to piece together a picture of women's organisations. Together with applications for grants and their supporting documentation, this material has formed the basis for an evaluation of government grants to women's organisations. In the Committee's view it is essential that for its part the Govern- ment clarifies the purpose of grants to women's organisations. There are two aspects to this support, on the one hand grants to popular mo- vements for women's organisations, on the other hand, support to gender equality work. The reason for the grant forms the basis for the definition of a women's organisation that is entitled to a government grant which is: an organisation of which at least half the members are women and whose main task is to promote the position of women in society for the purpose of realising equality between women and men. no reason to reformulate this definition. In the light of the development of gender equality work in recent years and the of men's organisations that work to achieve gender equality, the Committee proposes that men's organisations may also be entitled to support. A men's organisation is defined as an organisation of which at least half the members are men and whose main task is to promote the position of women in society for the purpose of realising equality between women and men, which is justified by the structurally subordinate position of women. An essential aspect of the Committee's work was to propose changes to the present grants system in order to adapt it to today's social structure and to be better able to meet the needs of the organisations, at the same time as encouraging renewal. Like many other organisations, women's organisations have had to adapt their activities to new member patterns which has meant, among other things, a greater focus on projects, fewer local meetings and this combined with technological developments that have created new possibilities to communicate. Our ambition has been to create a grants system in which the limited resources available are divided among women's organisations entitled to government grants as fairly, simply and clearly as possible. According to the proposal the grant should be divided into three parts: organisational support, operations support and project support. The organisational support is to be regarded as support to popular movements while operations support and project support mean more management by objectives in the context of government grants. Organisational support and operations support is reserved for organisations that fulfil the above- mentioned criteria while project support may also be available to organisations and networks that want to carry out gender equality pro- jects and methods development of national interest. discussed the question as to whether "new" forms of organisations, for example networks, might be eligible for government grants. In this context it was established that the question of networks and their constitution is complicated and extensive. proposes a comprehensive study of the network issue in which an opi- nion is given as to whether they may be granted organisational support. At the same time, the Committee proposes that networks be given the opportunity to apply for project support. On the matter of the distribu- tion of grants, the Committee contacted the Equal Opportunities Om- budsman. The Committee considers that should the remit of the Equal Opportunities Ombudsman be extended, distribution of government grants to women's organisations might be a relevant task for the Om- budsman. The proposal for future government grants to women's organisations contains innovations in that more organisations will be entitled to sup- port, inter alia men's organisations. Project support has been opened so that considerably more organisations can apply for it, for example net- works. also proposes that a continuous evaluation of this support be carried out. All in all this requires increased resources for grants to women's organisations. Kvinnor, män och organisationer i en demokrati I kapitel 1 i regeringsformen heter det att all offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett repre- sentativt och parlamentariskt statsskick och genom själv- styrelse. Trots det demokratiska styrelseskicket i är kvinnor strukturellt underordnade och har i praktiken inte samma möjligheter och resurser att göra sina röster hörda som män. Kvinnor har liksom många andra grupper i underordnade positioner organiserat sig för att öka sin kapacitet och tillvarata sina rättigheter. Många av dessa organisationer ingår i folkrörelsebegreppet, så också kvinnoorganisationerna. En vanligt förekommande definition av en folkrörelse är: 1)den skall ha en ideologi 2)den skall bilda opinion – opponera sig 3)den måste utgöra ett visst numerär för att få inflytande på sam- hällsutvecklingen 4)den måste ha geografisk spridning med lokalföreningar runt om i landet 5)den skall vara öppen för alla 6)den skall arbeta demokratiskt 7)den skall ha en oberoende ställning i förhållande till stat och kom- mun 8)den skall innebära gemenskap 9)verksamheten skall ha kontinuitet i tiden (SOU 1993:71, s.19–21) Utgångspunkten för denna utredning har i enlighet med ovan varit de- mokrati-, jämställdhets- och folkrörelseperspektivet. 16 Överväganden och förslag –Utredningen har uppmärksammat att det finns många frågor kring nätverk som organisationsform. Därför bör intressenter i dessa frågor samlas till ett forskarsymposium – forskare, före- ningsaktiva, politiker etc. Ett antal frågor kring nätverk som organisationsform måste enligt ut- redningen besvaras innan det kan bli aktuellt att fördela statligt orga- nisations- och verksamhetsstöd till nätverk. Dessa frågor rör bl.a. definitionen av ett nätverk. Vad är egentligen ett nätverk? Vilka egenskaper utmärker ett nätverk? Hur blir man med- lem? Hur går man ur om man inte längre stöder verksamheten? Hur kontrollerar man att det som är sagt verkligen blir gjort? Hur hanteras ansvarsfrågor, bl.a. juridiskt ansvar i nätverk? Mot bakgrund av att det finns liten kunskap kring frågan om nätverk på riksnivå samt frågor om nätverk relaterade till demokrati på ett principiellt plan är det rimligt att det görs en kunskapsöversikt på området. Detta skulle inledningsvis kunna ske genom att intressenter i frågan – forskare, föreningsaktiva, politiker etc. – samlas vid ett forkarsympo- sium för att diskutera dessa frågor. Mot bakgrund av det finns flera återstående frågor föreslår utred- ningen att nätverk tills vidare endast skall kunna söka projektstöd. Statsstöd till kvinno- och mansorganisationer –Statsstödet till kvinnoorganisationer skall kvarstå. –Statsstöd skall ges till mansorganisationer under förutsättning att stödet utökas. –Statsstödet skall delas in i tre delar: organisationsstöd, verksamhetsstöd och projektstöd. Kvinnoorganisationerna fyller en viktig funktion för att upprätthålla och vidareutveckla kvinnors position i det svenska samhället. Därför skall dessa organisationer även fortsättningsvis få statligt stöd. Mot bakgrund av att mansorganisationer, med uttalat syfte att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män, har börjat bildas och har en viktig funktion att Överväganden och förslag 17 fylla i arbetet med att få ett jämställt samhälle, skall även dessa organisationer ges möjlighet att få statligt stöd. –I förordningen skall kvinno- och mansorganisationer ha följande definition: -Med kvinnoorganisation avses i detta sammanhang organisatio ner med flertalet kvinnliga medlemmar, vars främsta uppgift är att aktivt arbeta för kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. -Med mansorganisation avses i detta sammanhang en organisa tion med flertalet manliga medlemmar, vars främsta uppgift är att aktivt arbeta för kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. –För att uppbära organisations- och verksamhetsstöd skall organi- sationerna dessutom uppfylla följande kriterier: -medlemsantal: för ett helt organisationsstöd skall organisatio nen ha minst 1 500 medlemmar och för ett halvt stöd minst 750 medlemmar -spridning över landet: organisationen skall finnas i och ha akti va lokalföreningar i såväl , som -organisationen skall ha funnits vid ansöknings- tillfället -organisationen skall bedriva verksamhet som dokumenterats ge nom verksamhetsberättelser -organisationerna skall ha en demokratisk uppbyggnad och en verksamhet som inte strider mot demokratins idéer -organisationen skall vara öppen för alla -medlemskapet skall vara enskilt Detta är krav som står i relation till svensk folkrörelsetradition och demokratisyn i kombination med regeringens uttalade jämställdhets- strävan. 18 Överväganden och förslag –Ett organisationsstöd skall inrättas. Organisationerna som kan uppbära organisationsstöd skall delas in i följande kategorier: A)kvinno- och mansorganisationer som inte får annat statsstöd och inte är knutna till annan organisation, trossamfund eller parti B)kvinno- och mansorganisationer som får annat statsstöd C)kvinno- och mansorganisationer som är knutna till en annan organisation, trossamfund eller parti Organisationsstödets betydelse har varit stort för alla kvinno- organisationer men av alldeles särskild stor betydelse för de organisa- tioner som inte är knutna till en annan organisation, ett parti eller tros- samfund. Mot bakgrund av detta har de olika organisationerna delats in i tre kategorier. Kategorierna motiveras av de olika organisationernas förutsättningar, vilka i grunden skiljer sig åt. T.ex. har de fristående organisationerna i allmänhet inga andra inkomster än medlemsavgifter och statsstöd, medan organisationer som är knutna till partier får stöd av moderpartiet. Organisationer knutna till trossamfund får däremot sällan stöd av sin moderorganisation, utan hjälper snarare till att samla in medel för vissa projekt. Å andra sidan kan en del av trossamfundens organisationer få kollekt och/eller söka stöd för specifika projekt i fonder inom trossamfundet, samt hjälp med och tillgång till lokaler och teknisk/administrativ utrustning. Organisationsstödet är i första hand tänkt att möjliggöra existensen av en riksorganisation. Konstruktionen av organisationsstödet innebär att organisationer i kategori A skall kunna upprätthålla ett helt organi- sationsstöd om de har 1 500 medlemmar eller mer och ett halvt organi- sationsstöd om de har minst 750 medlemmar. Organisationerna i Kate- gori B skall sammanlagt (dvs. efter sammanräkning med annan myn- dighets stöd) kunna som mest uppbära ett helt organisationsstöd om man har 1 500 eller fler medlemmar, och som mest ett halvt organisationsstöd om man har minst 750 medlemmar. Organisationerna i Kategori C kan uppbära ett halvt organisationsstöd. Överväganden och förslag 19 –Ett verksamhetsstöd skall inrättas. Det skall kunna utgå till orga- nisationer som uppbär organisationsstöd. Verksamhetsstöd skall kunna utgå till de organisationer som uppbär organisationsstöd enligt ovan för att bedriva aktiv verksamhet inom ra- men för de mål som finns för organisationen. Därför är det motiverat att de organisationer som arbetar med jämställdhetsfrågor kan få verk- samhetsstöd för att bedriva aktivt jämställdhetsarbete i enlighet med den definition som riksdag och regering tillämpar. Målsättningen för verksamheten skall vara knuten till organisationens struktur samt den grundläggande verksamhet som bedrivs. Verk- samhetens mål skall vara uppföljningsbara. –Ett projektstöd skall inrättas. –Projektstöd skall kunna sökas av organisationer och nätverk. Projektstöd syftar till spjutspetsinsatser på jämställdhetsområdet genom att t.ex. utveckla nya metoder för jämställdhetsarbete eller för att behandla specifika frågor. För att organisationer och nätverk skall få stöd för ett projekt skall det bedömas ha riksintresse samt vara en väl avgränsad uppgift med tydligt start- och slutdatum. Dessutom skall det av ansökan framgå hur projektet kommer att redovisas efter projektets avslutande utöver en projektrapport samt ekonomisk redovisning. Vid bedömningen av vilka projekt som skall stödjas skall särskild uppmärksamhet fästas vid projektets jämställdhetsrelevans och origina- litet i sammanhanget. Det är önskvärt att pröva nya och okonventionella metoder och arbetsformer prövas i projekten. Projekten bör också syfta till långsiktiga förändringar. Utredningen föreslår att projektstöd kan sökas av organisationer och nätverk som vill driva jämställdhetsprojekt av riksintresse. De organi- sationer eller ansvariga enskilda personer som representerar nätverk blir återbetalningsskyldiga om projektet inte genomförs eller projektrapporter inte inkommer. Projektstöd bör kunna sökas löpande . 20 Överväganden och förslag –Möjligheten att förlägga stödet till kvinno- och mansorganisationer vid JämO bör övervägas om JämO:s uppdrag utökas. JämO:s relativt smala arbetsområde, jämfört med andra ombudsmäns arbetsområden, och det faktum att kvinnor diskrimineras på långt fler områden i livet än på arbetsmarknaden har föranlett diskussioner om JämO:s ansvarsområde. Om JämO:s ansvarsområde utökas skulle man också kunna ta ställning till huruvida JämO vore en lämplig instans för att handlägga stödet till kvinno- och mansorganisationer. –Att ökade resurser tillförs stödet till kvinno- och mansorganisa- tioner. Ökade resurser behövs mot bakgrund av att det angelägna i att arbeta för ett jämställt samhälle och att stödet föreslås omfatta mansorganisationer, att stödet får olika delar med olika grad av styrning, att projektstöd införs, att nätverk kan söka stöd samt att handläggningen därmed kommer att bli mer omfattande. Nytt namn på stödet –Under förutsättning att föreslagna förändringar av stödet görs skall stödet framgent kallas Statligt stöd till kvinno- och mans- organisationer för jämställdhet. Mot bakgrund av de förändringar som föreslås är det rimligt att detta markeras och ges ett konkret uttryck genom att stödet byter namn. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över det nuvarande statsbidraget till kvinnoorganisationer. I uppdraget ingår att utvärdera hur det statliga stödet till kvinnoorgani- sationer uppfyller de av staten uppställda målen för och intentionerna med bidraget samt att vid behov föreslå åtgärder som kan öka målupp- fyllelsen och effektivisera stödet. Ett ökat inslag av målstyrning av bi- dragets fördelning skall särskilt belysas. Vidare skall det utredas om definitioner av olika begrepp i förordningen bör ändras och om nya former av organisationer t.ex. nätverk skall kunna beviljas bidrag.