sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — I Tabell 13.6 redovisas den mängd bränslen som används för elproduktion värmekraftanläggningar, dvs. kraftvärme i industri (s.k. industriellt mottryck) och i fjärrvärme samt oljekondensanläggningar och gasturbiner. Totalt beräknas den svenska elproduktionen i Statens energimyndighets grundscenario ge upphov till koldioxid . 390 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.6 Bränsleanvändning för elproduktion i Statens energimyndighets grundscenario Källa: , 1999b I Tabell 13.7 jämförs bränsle användningen för produktion av fjärrvärme 1990 och 1997 med Statens energimyndighets grundscenario . Totalt beräknas fjärrvärmeproduktionen ge upphov till koldioxid. Tabell 13.7 Bränsleanvändning 2010 enligt STEM:s grundscenario jämfört med och 1997, TWh 1,4-1,5 Biobränslen, torv m.m. 28,3-33,8 3,8-4,4 0,6-0,7 3,9-4,6 0,8-0,9 39,7-45,8 52,9-59,0 Källa: STEM, 1999 Sammansättningen av insatsen av energibärare till produktion av fjärrvärme bestäms i hög grad av prisrelationerna mellan dessa och inte minst av energibeskattning. Skattesystemet medger numera en ned- SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 391 sättning av koldioxidskatten och ingen energiskatt för leveranser av fjärrvärme till industrin vilket gör det förmånligt att elda fossila bränslen i fjärrvärmeverken vid leverans till industrin. Leveranserna till industrin uppgår till nästan . Genom skattesystemets konstruktion kommer även i fortsättningen de fossila bränslena att i huvudsak redovisas för användning inom elproduktion och bio- bränslena för värmeproduktion. Hänsyn är taget till denna fördelning i el- och fjärrvärmebalanserna. Inledningsvis redovisar vi den samlade utsläppsbilden för koldioxid från den totala bränsleanvändningen inom samtliga sektorer för att belysa relationerna mellan olika bränslen, se Figur 13.7. Utsläppen omfattar förbränning för el- och fjärrvärmeproduktion, uppvärmning i bebyggelse- och servicesektorn samt transporter. Figur 13.7 Utsläpp av koldioxid från förbränning av olika bränslen Källa: , 1999b Vid produktion av el och fjärrvärme bildas växthusgaser i samband 392 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Det bildas koldioxid från förbränning av fossila bränslen, metan och lustgas bildas i varierande omfattning vid all förbränning. Tabell 13.8 visar utsläpp av växthusgaser från produktion av el och fjärrvärme i . Tabell 13.8 Utsläpp av växthusgaser från produktion av el och fjärrvärme, miljoner ton koldioxidekvivalenter Import-export av el, TWh -1,8 -2,7 Källa: , 1999b Sektorn bidrar dessutom med vissa utsläpp av ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC) genom läckage från klimat- och kylanläggningar samt av svavelhexafluorid (SF6) från läckage från tyngre elektrisk apparatur, dessa utsläpp behandlas i avsnitt 13.6.1. omfattas sektorn av koldioxidskatt och energiskatt, men med särskilda regler för elproduktion och värmeproduktion i kraft- värmeanläggningar. Energipolitiken beskrivs översiktligt i kapitel 9. Många av besluten gäller produktion av el och fjärrvärme. Ett av målen som framkommer från den energipolitiska överenskommelsen (Närings- utskottets betänkande, 1996/97:NU12) är att landets elförsörjning ska tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energi- användning. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det befintliga ledningsnätet för naturgas, som är det fördel- aktigaste, bör utnyttjas effektivare. Enligt det energipolitiska riksdagsbeslut ska bortfallet från kompenseras. Investeringsbidrag ska lämnas till utbyggnad av el- och värmeproduktionen från SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 393 förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Enligt programmet för energiomställning utgår ett investeringsstöd till biobränsleeldad kraftvärme (/kW eleffekt eller av investeringskostnaden och för vindkraft (av investeringskostnaden, minst 200 kW). Dessa stöd gäller t.o.m. och omfattar totalt . Dessutom betalas ett bidrag ut för producerad vindkraft s.k. miljöbonus. Bidraget är /kWh och gäller . Utöver detta beslutades om ett stöd (1997-2000) till odling av energiskog på /år. Det energipolitiska programmets huvudinriktning beskrivs i avsnitt 13.1.7. Regeringen har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp inom med uppgift att ta fram ett samlat förslag till hur skyddet för förnybar elproduktion långsiktigt bör utformas för att på bästa sätt stimulera en hållbar utveckling. Målet är att presentera ett förslag till med inriktning på ikraftträdande . har regeringen tagit ställning till vilken nivå som bör gälla för det tillfälliga stöd till småskalig elproduktion som regeringen föreslagit i årets budgetproposition. Ställningstagandet görs i avvaktan på beslut och EU:s godkännande av stödet. Avsikten är att stödet ska uppgå till /kWh producerad el och vara oberoende av avtalat pris mellan producent och köpare. Samma stödnivå bör gälla för all slags småskalig elproduktion. Bidraget kommer att betalas ut till köparen av den småskaliga kraften och inte direkt till producenten. På så sätt underlättas administration, kontroll och uppföljning. Stödet kommer producenten till godo genom att det pris som avtalats mellan säljare och köpare höjs med ett belopp motsvarande bidraget. innebär att de flesta anläggningar för produktion av el och fjärrvärme kräver prövning och tillsyn enligt balken (se beskrivning i kapitel 10). Det energipolitiska programmet fastställdes på grundval av energiöverenskommelsen . I programmet för omställning och utveckling av energisystemet - En uthållig energiförsörjning var huvudinriktningen en långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara 394 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektiviseringar (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Det energipolitiska programmet innehåller åtgärder . Det godkändes av och löper t.o.m. (prop. 1999/2000:1). Åtgärder på kort sikt för att minska elanvändningen och för en ökad utbyggnad av el- och värmeproduktion baserades på förnybara energislag, se Tabell 13.9. De samlade resultaten av de kortsiktiga åtgärder förväntas motsvara en årsproduktionen av el i andra reaktor. Åtgärderna innefattar en minskad användning av de s.k. avkopplingsbara elpannorna i fjärrvärme- systemet, insatser för konvertering och effektsänkande åtgärder i hus med direktverkande elvärme, ökad fjärrvärmeanslutning samt tillförsel av ny elproduktion från förnybara energikällor bl.a. genom investeringsstöd och teknikupphandling. I programmet ingår även särskilda insatser för att utveckla kraft- och värmeförsörjningen i . Hushållningen med energi stimuleras också genom information, rådgivning och utbildning om effektiv energianvändning och genom prövning och testning av varor, utrustning och energisystem. energirådgivning och utbildning av bl. a. energirådgivare ska stödjas med statliga medel. Marknadsintroduktion av ny energisnål teknik skall påskyndas genom teknikupphandling. I propositionen poängteras att det också är viktigt att industrin omfattas av åtgärderna för en effektivare energianvändning. fick till uppgift att utveckla metoder för att utvärdera effektiviteten och mäta resultaten av de energipolitiska programmen (prop 1996/97:84, bet 1996/97 NU12, rskr 1996/97:272). SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 395 Tabell 13.9 Åtgärder på kort sikt för att under (1997-2002) kompensera bortfallet av el Bidrag för att minska elanvändningen, fjärrvärmeanslutning, effektminskande åtgärder, Stöd till information, utbildning m.m. Stöd till provning, märkning m.m. Åtgärder för att minska elanvändningen i * Åtgärderna aviseras till budgetpropositionen för Källa: . Vissa delar av programmet har reviderats efter utvärdering. Beslut har bl.a. fattats att åtgärder för en minskad elanvändning ges en delvis ny inriktning. Stöd till effektminskande åtgärder har avskaffats. Arbete bedrivs för att de övriga delarna av stöden ska få en mer kostnadseffektiv utformning. Den långsiktiga delen av programmet för ett ekologiskt uthålligt energisystem innehåller forskning, utveckling och demonstration av ekologisk och ekonomisk uthållig tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Huvudinriktningen är att minska kostnaderna för att utnyttja de förnybara energislagen så att dessa blir ekonomiskt bärkraftiga alternativ till kärnkraft och fossila bränslen. Teknisk utveckling och marknadsutveckling främjas . Insatser ska göras för ökad tillförsel av biobränsle men även för teknik avseende vind- och vattenkraft, teknik för värmelagring m.m. På gäller insatserna t.ex. bränslecells- och batteriteknik, artificiell fotosyntes, solceller och solvärme inom energiforskningsprogrammets ram. Hushållningen med energi ska främjas genom teknikutveckling, information och utbildning, åtgärder för minskad användning av 396 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 hushålls- och driftel i bebyggelsen samt åtgärder för ökad energieffektivitet inom industrin. Helhetslösningar ska främjas genom systemstudier och genom ökad kunskap om sambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt (prop 1996/97:84). Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering (prop. 1999/2000:1, bet 1999/2000: NU3, rskr 1999/2000:115 ). Den långsiktiga delen av energipolitiska program omfattar enligt Tabell 13.10. Tabell 13.10 Program för forskning och utveckling under (1997- 2004) Forskningssamarbete med länderna i Introduktion av ny energiteknik Internationellt samarbete i klimatfrågor Tanken är att energiforskningen både ska bidra till stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv, en förnyelse och utveckling av den svenska industrin och ett breddat energi, miljö- och klimatsamarbete i . En beskrivning av klimatsamarbetet i redovisas i avsnitt 8.2.3. Som ett led i uppföljning av programmet har det första verksamhetsåret energipolitiska program utvärderats (, 1999). Delegationen för Energiförsörjning i beslutade regeringen att inrätta en delegation med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i (Delegationen för Energiförsörjning i - DESS). trädde förordningen (1999:213) om statligt stöd till energiförsörjningen i i kraft. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 397 Delegationen ska främja åtgärder som stärker regionens el- och värmeförsörjning. Den ska särskilt verka för att främja effektivare energianvändning och en ökad användning av förnybara energislag liksom ett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. För dessa ändamål får delegationen disponera . Delegationen ska i en särskild redovisning bedöma utvecklingen när det gäller el- och värmeförsörjningen i . Delegationen ska slutredovisa verksamheten . 13.1.8Åtgärder inom produktion av el och fjärrvärme I följande avsnitt beskrivs möjliga åtgärder (se även bilaga 4). De åtgärder kommittén föreslår återfinns i de inledande förslagsrutorna och i avsnittet Diskussioner och kommitténs bedömningar. Behovet av att producera el och fjärrvärme styrs av förbrukningarna i de olika sektorerna. Generellt ska åtgärder vidtas för att minska förbrukningen av såväl el som fjärrvärme. Det är dock oftast fördelaktigt att öka andelen fjärrvärme för uppvärmning jämfört med andra uppvärmningsformer. Ett av de energipolitiska målen är dessutom att minska elanvändning för omställning av energisystemet. Följande områden kan lyftas fram i samband med åtgärder för att minska utsläppen från produktion av el och fjärrvärme: Användningen av fossila bränslen för el- och värmeproduktion ska i första hand minska och i andra hand ska mindre kolintensiva bränslen användas, t.ex. ersätta kol och olja med naturgas genom att utnyttja befintligt naturgas nät. Spillenergi och restvaror från industrin ska utnyttjas bättre för produktion av el och fjärrvärme. Ny elproduktion ska i första hand ske från förnybara och inhemska energikällor. Det befintliga fjärrvärmesystemet ska utnyttjas bättre som underlag för kraftvärme. Effektivare framställning och distribution av fjärrvärme och el (ska stimuleras). 398 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Ökad användning av biobränslen För ökad biobränsleanvändning har utformningen av koldioxid- och energiskattesystemet, regler för askåterföring samt konkurrens om råvara med industrin stor betydelse. Dagens skattesystem, där elproduktionen är befriad från koldioxidskatt, medför få ekonomiska incitament att ersätta fossila bränslen som används för elproduktion. För fjärrvärmeproduktion har andelen fossila bränslen successivt minskat och de fossila bränslena används främst i mindre anläggningar och för att producera extra värme, så kallad spetslast. bedömer att det finns en potential att konvertera från kol och olja till biobränsle i de anläggningar där merkostnaden är lägre än per kg koldioxid. bedömer att genom stöd och informationsinsatser kan andelen fossila bränslen för fjärrvärmeproduktion minskas ytterligare genom att ersättas med biobränslen. Ett stöd på anser skulle kunna medföra att koldioxidutsläppen minskar med jämfört med grundscenariot för . I ett tidsperspektiv är inte tillgången av biobränsle ett hinder mer än möjligen lokalt eftersom tillgångarna inte är jämt fördelade efter behoven. transporteras biobränslen långa sträckor och viss import förekommer. Vid ökad efterfrågan kan dock tillgången bli den begränsande faktorn. Ett ökat uttag av biobränsle i form av t.ex. avverkningsrester, kan bidra till försurning och utarmning av skogsmark, men detta problem kan åtgärdas med askåterföring. Öka användning av spillvärme och restgaser från industrin Det är en rad faktorer som inverkar på möjligheterna att utnyttja spillvärme och restgaser från industrin och ersätta fossilbränslen i fjärrvärmenäten. Användningen av fossila bränslen är mycket begränsad i fjärrvärmenät. Långa anslutande spillvärme- och fjärrvärmeledningar med tunga investeringar som följd behövs ofta. Investeringar krävs såväl i industrianläggningarna för att kunna tillvarata spillvärmen vid rätt temperatur som i fjärrvärmenät (effektiviseringar, installationer av värmeväxlare, pumpar, rörled- ningar, avgaspannor etc.). Ytterligare hinder för en spillvärmeutbyggnad är den ekonomiska osäkerheten. En industris framtid kan inte förutsägas med den SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 399 långsiktighet som erfordras för att möjliggöra en investering. Staten skulle då kunna gå in som en ekonomisk garant om den industriella verksamheten som leverera spillvärme eller restgaser skulle upphöra. Det totala framtida spillvärmeutnyttjandet bedöms av kunna uppgå till . Möjligheterna att begränsa koldioxidutsläppen från fossilbränsleeldning i fjärrvärmenäten genom ökat spillvärmeutnyttjande bedöms dock som begränsade. En teoretisk reduktionspotential på 90 tusen ton koldioxid har beräknats. Om man inkluderar möjligheten att få tillstånd fjärrvärmenät i mindre orter, som ligger nära större industrier, kan potentialen ökas. I dessa orter förekommer troligen användning av olja för uppvärmning av bostäder, vilket då kan ersättas. Tillvaratagande av spillvärme kräver ofta tunga initiala investeringar och olika typer av investeringsbidrag kan bidra till att få till stånd spillvärmesamarbeten. Bättre utnyttjande av spillvärme innebär en hushållning med naturresurser. Ny elproduktion från vind och biobränsle har bedömt att det inte kommer att ske några genombrott beträffande teknik för att framställa el fram . För förnybar elproduktion är alternativen vindkraftverk och elproduktion i biobränsleeldade kraftvärmeverk. finns program och bidrag för båda, men dessa är tidsbegränsade, se avsnitt 13.1.6 och 13.1.7. Utifrån antagandet om det elpris som bedöms gälla enligt Statens energimyndighets grundscenario, /kWh, krävs ekonomiskt stöd för att installera ytterligare kapaciteter utöver dessa program. Den totala effekten för anläggningarna som ingår i följande räkneexempel motsvarar underskottet i elproduktion i i Statens energimyndighets grundscenario , . Den nya elproduktionen beräknas minska importen av el och påverkar därför inte direkt utsläppen av koldioxid i . Däremot minskar troligtvis utsläppen från förbränning i de länder som vi importerar elen från. Om man antar att den importerade elen, , skulle ha producerats i en kolkondensanläggning i ett annat land, kan utsläppen av koldioxid i det landet bli lägre . Om elen istället skulle ha producerats från naturgas i en gaskombianläggning, kan utsläppen av koldioxid på motsvarande sätt bli lägre . 400 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 bedömer att kostnaderna för att bygga vindkraft kommer att sjunka fram . och /kW jämfört med Vindkraftanläggningarna bedöms vara betydligt större och högre och uttnyttjningstiden kommer därför att öka. har bedömt att kostnader för produktion av ytterligare från vindkraft kan vara /kWh i ett bra läge, räknat utan bidrag. Dessa beräkningar baseras på ränta och avskrivningstid. För att uppnå en produktionsnivå på krävs med all sannolikhet en utbyggnad av vindkraften till havs. Havsbaserade vindkraftverk blir ofta dyrare än landbaserade, vilket beror på varierande bottenförhållanden och längre transportsträckor. Högre investeringskostnader till havs kompenseras i stort av bättre vindförhållandena till havs och möjlighet till större projekt. 2010 uppnå en produktionsnivå på förutom de från vindkraft som anges i grundscenariot, bedömer att det kommer att behövas stöd motsvarande . Denna uppgift bygger dock på att all kapacitet byggs . Praktiskt måste en utbyggnad av vindkraften starta och ske successivt för att nå en produktion av . Kostnaderna kommer då att bli högre för både investeringarna och driften. Ett lägre elpris än i grundscenario kommer även att göra att någon form av ytterligare stöd krävs. Statens utgifter för en utbyggnad av kommer därför att bli större än . En interdepartemental grupp utreder formerna för långsiktigt stöd till förnybar elproduktion och kommer att lämna ett förslag . Utredningens resultat kan komma att påverka hur stora satsningar som behöver göras. Uppgifter saknas om vilken takt som är lämplig för utbyggnaden för att nå en elproduktion på från vindkraft och vilka utgifter utbyggnaden kommer att medföra för staten. Den negativa påverkan på miljön är främst lokal medan miljöfördelarna är regionala och globala. (SOU 1999:75) konstaterar att vindkraftverk bidrar direkt eller indirekt till tolv av de femton nationella miljökvalitetsmålen. Vissa målkonflikter kan uppstå för bl.a. målen; hav i balans, levande kust och SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 401 skärgård, storslagen fjällmiljö och god bebyggd miljö. En avvägning krävs i varje enskilt fall där hänsyn tas till lokalisering och utformning. har beräknat elproduktionskostnader för nya biobränsleeldade kraftvärmeverk. Elproduktionskostnaderna varierar bl.a. beroende på hur stor andel av investeringskostnaden som kan fördelas på värmeproduktionen, dvs. om man har behov av en ny panna för fjärrvärmeproduktion eller ej. I Tabell 13.11 anges elproduktionskostnaderna om antingen hela investeringskostnaden belastar enbart elproduktionen (högsta kostnaden) eller att den kan fördelas fullt ut mellan el- och värmeproduktion. Beräkningarna av driftkostnaderna påverkas av vilken typ av fjärrvärmeproduktionsanläggning den nya kraftvärmeanläggningen eventuellt ersätter. I Tabell 13.11 är beräkningarna baserade på att man ersätter biobränsleeldad värmeproduktion. Tabell 13.11 Elproduktionskostnad för biobränsleeldad kraftvärmeanläggning vid olika bidragsnivåer Elproduktionskostnad, öre/kWh Dagens (/kWel) Källa: , 1999c Beroende på förutsättningar enligt ovan behövs enligt Statens energimyndighets beräkningar ett investeringsbidrag motsvarande mellan 3 000 (dagens nivå på stöd) och /kWel, eller ett driftbidrag på mellan 5 och /kWhel. För en produktion på /år motsvarar detta ett investeringsbidrag på upp till , eller ett driftbidrag motsvarande högst . Dessa beräkningar baseras på ränta och avskrivningstid. Kostnader för elproduktion med biobränslen i kraftvärme- anläggningar faller inom ekonomiskt rimliga gränser, medan kostnader för kondensanläggningar baserade på biobränslen uppskattas vara avsevärt högre (, 1999c). I realiteten är det 402 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 med dagens teknik, fjärrvärmeunderlaget, som sätter gräns för hur mycket el som kan produceras med biobränslen. Diskussioner om tillgång på biobränsle och konflikt med andra miljömål finns i avsnittet Ökad användning av biobränslen. Utnyttjande av befintligt fjärrvärmesystem som underlag för kraftvärme I grundscenario produceras fjärrvärme. Med utgångspunkt från detta kan en översiktlig bedömning göras av hur stor del av fjärrvärmeunderlaget som skulle kunna utnyttjas som underlag för att producera ytterligare el i kraftvärmeanläggningar. Fjärrvärme som produceras från spillvärme, avfall och värmepumpar har så låga kostnader att det varken är lönsamt eller önskvärt att ersätta den med kraftvärme. Dessutom räknas vissa mindre nät och spetslast bort som underlag för kraftvärme. Resterande fjärrvärmeunderlag, , bedöms maximalt kunna tas i anspråk för kraftvärme. Om hela underlaget utnyttjas för elproduktion från biobränsleeldade kraftvärmeverk med ett s.k. elutbyte på 0,5, ger det möjligheter att producera el. I grundscenariot ingår redan el från fjärrvärmesystemet. Det innebär att om alla elpannor samt hetvattenpannor som eldas med biobränslen, olja, naturgas och kol mm ersätts med biobränsleeldad kraftvärme kan ytterligare maximalt el produceras. Om alla kraftvärmeverk istället skulle eldas med naturgas skulle drygt dubbelt så mycket el kunna produceras, totalt över . Detsamma gäller för kraftvärmeverk som baseras på förgasning av fasta bränslen, den tekniken anses dock fortfarande inte vara kommersiell. gjorde 1995 en prognos över potentialen för el från kraftvärme baserat på fjärrvärmenätet som var 20 respektive beroende på om naturgasnätet byggs ut eller ej. Därtill kommer elproduktion från mottrycksanläggningar i industrin. Koldioxid- och energiskatten har stor påverkan på hur produktionen av el och fjärrvärme sker. Effekterna av förändring av skatterna redovisas i kapitel 12. Förutom de åtgärder och styrmedel som redovisas i 13.1.8 presenteras här ytterligare exempel på styrmedel där effekter och kostnader inte har kunnat kvantifierats. Dessa är fördelning av fasta SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 403 och rörliga avgifter i taxesättning för el och fjärrvärme, , planering samt forskning och utveckling. Hur fördelningen mellan fasta och rörliga avgifter i taxesättning av el och fjärrvärme är utformad, kan påverka efterfrågan. Om den rörliga delen ökas, blir incitamentet för att påverka förbrukningen större, vilket kan leda till en lägre efterfrågan på el och fjärrvärme. Genom prövning och tillsyn enligt kan utsläppen av växthusgaser minska och energieffektiviseringen öka. Genom planering är det viktigt att arbeta för att förutsättningar finns för att kunna bygga önskade el eller kraftvärmeanläggningar. Till exempel möjligheter att lokalisera vindkraftverk och större biobränsleeldade kraftvärmeverk.