sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — EG-direktivets krav gäller nytt deponerat avfall, varför deponier där kostnaderna blir höga för att klara kraven kan komma att läggas ned. finns krav på efterbehandling av avslutade deponier vilket därför inte kostnadsberäknas. På befintliga tippar som fortsatt används och ska uppfylla de nya kraven läggs inte bottentätning under hela deponin utan endast på nya ytor som tas i anspråk. En bottentätning och geologisk barriär måste läggas på de ytor där fortsatt deponering kommer pågå efter 2008, det blir troligen nya ytor som tas i anspråk eftersom det är tekniskt svårt och dyrt att lägga en bottentätning under befintligt avfall. Antag att det finns ca 30 km2 kommunala tippar och merkostnaden för att täcka dessa så att EG-direktivets krav är ca /m2. Då blir merkostnaden för täckning (100*1000*1000*30=) . Täckningen utförs på de deponier som läggs ned och först efter avslutad drift på resterande, vilket innebär att kostnaden kan komma att slås ut över upp till . Bottentätning läggs endast på nya ytor som blir deponier, eftersom det blir mycket dyrt att gräva om befintliga deponier. Antag att kostna- den för att nya deponier ska klara direktivet är ca /m2 (täckning och bottentätning), att avfall är ca och att avfall staplas på höjden på deponierna till . Detta ger en kostnad på mellan per ton deponerat avfall. Därutöver tillkommer kostnader för lakvattenrening vilket ger att den totala kostnaden per ton, dessa krav finns dock . Givet att den totala avfalls- mängden till deponi är ca /år (1998) och ovan angivna kostnader för täckning, tätning och lakvattenrening blir kostnaden ca /år (inklusive lakvattenrening). Denna kostnad kommer efter 2008 då direktivets krav ska vara uppfyllda. Antag att industritipparna är ca 400 stycken och att de till ytan är mindre än de kommunala tipparna, ca 75 000 m /tipp, vilket innebär att det kan finnas ca 30 km2 industritippar. Dock är tippar för gruvavfall undantagna från direktivet. Antag att det finns ca 30 km2 industritippar och merkostnaden för att täcka dessa så att EG-direktivets krav är ca 100 k/m2. Då blir merkostnaden för täckning (100*1000*1000*30=) . Täckningen kommer att utföras nu på de deponier som läggs ned och först efter avslutad drift på resterande, vilket innebär att kostnaden kan komma att slås ut över upp till . Bottentätning läggs endast på nya ytor som blir deponier, eftersom det blir mycket dyrt att gräva om befintliga deponier. Antag att kostna- den för att nya deponier ska klara direktivet är ca /m2 (täckning och bottentätning), att avfall är ca och att avfall staplas på höjden på deponierna till . Detta ger en kostnad på per ton deponerat avfall. Därutöver tillkommer kostnader för lakvattenrening vilket ger att den totala kostnaden per ton, dessa krav finns dock . Givet att den totala avfallsmängden till deponi är ca /år (1998) och kostnader för täckning, tätning och lakvattenrening blir kostnaden ca /år (inklusive lakvattenrening). Denna kostnad kommer efter 2008 då direktivets krav ska vara uppfyllda. Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall har minskat med räknat års nivå och den totala mängden genererat avfall exklusive gruvavfall har minskat . Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall beräknas ha minskat räknat års nivå med fattade beslut. ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruks- mark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. Återvinning av fosfor till 2010 1Denna volym återvinns i det närmaste , det handlar om mycket marginella merkostnader. 2Ökad kompostering i hushållen, mycket marginella kostnader 3Rötresterna är det som blir kvar efter biogasproduktion, om rötresterna inte är förorenade kan de användas direkt utan någon kostnad. 4Rent slam kan användas utan kostnader. 5, 6 Rening av slam kan göras med olika metoder. Det finns inte någon fullständigt marknadsmässigt lönsam teknik i kommersiell användning. En del metodutveckling återstår för att nå dit. Den europeiska fosfatindustrin har gemensamt sökt EU-medel för att utveckla metoderna för att återvinna fosfor ur slam och annat avfall. Man bedömer att det finns ett kommersiellt intresse i att återvinna fosfor eftersom fosfor är en ändlig resurs, brytningen ger stor miljöpåverkan och att det, förutom i , saknas brytvärda tillgångar inom EU. Nedan ges två räkneexempel på kostnaden för att öka återvinningen av fosfor med dagens teknik. Falu kommun har upphandlat en dansk teknik (delvis finansierat med LIP-medel) för rening av slam som ger en återvinningsgrad på av fosfor och fällningskemikalier. Ca slam tillförs , vilket ger slam/år torrsubstans som ska renas. Den utvunna fosforsyran säljs, liksom energiöverskott och fällningskemikalier, vilket betalar driftskostnaderna. Man räknar med att ca /år fosfor kan återvinnas. Avskrivningen på den totala investeringen ger en årlig kostnad på ca /ton slam och /ton slam torrsubstans som hanteras eller ca /kg fosfor. Falu kommun har nedsatt deponiskatt. Besparingen genom minskad deponering blir än större i kommuner som betalar full deponiskatt, vilket reducerar kostnaden per kg slam ytterligare (deponiskatten uppgår f n till /ton). har utvecklat en annan slamreningsteknik, KREPRO. Drift och investeringskostnader för KREPRO varierar beroende på storlek på anläggningen och slammets innehåll. Kostnadsberäkningarna baseras på en förstudie och totalkostnaden för ett ton behandlat slam runt /ton torrsubstans. Från denna kostnad kan intäkterna från försäljning av t ex fosfor och fällningskemikalier dras, vilket enligt NV rapport 4822 skulle kunna innebära att kostnaderna per ton torr substans slam hamnar i samma storleksordning som med den teknik som används i . blir det förbjudet att deponera slam i . Som en jämförelse kan nämnas att det i kostar ca /ton torrsubstans att bränna slam (inklusive torkning), vilket motsvarar ca . Detta ger en viss utdelning i form av energi, dock är ingen fosfor återvunnen. bränns inget slam i , varför en motsvarande svensk kostnad inte kan anges. För ett exempel på rimlig totalkostnad för att klara återvinning av av fosforn görs en beräkning utifrån Falu kommun, båda teknikerna ger dock kostnader i samma storleksordning. I finns ca 40 kommuner av Faluns storlek eller större. Att återvinna fosfor med denna teknik innebär att 40 anläggningar som tillsammans kan behandla slam krävs, vilket räknat på kostnaden /ton slam och år samt /kg fosfor ger en kostnad på ca /år. Dock avgår besparingar för de kommuner som betalar full deponiskatt. Att enligt dansk metod bränna motsvarande mängder slam skulle kosta ca /år. Dock måste en del slam brännas så länge inte allt tas till vara, vilket inte kostnadsberäknas här. För ett exempel på rimlig totalkostnad för att av fosforn görs en beräkning utifrån teknikerna ger dock kostnader i samma storleksordning. Att återvinna fosfor med denna teknik innebär att 48 anläggningar som tillsammans kan behandla slam krävs, vilket räknat på kostnaden /ton slam och år samt /kg fosfor ger en kostnad på ca /år. Att enligt dansk metod bränna motsvarande mängder slam skulle kosta ca /år. Dock måste en del slam brännas så länge inte allt tas till vara, vilket inte kostnadsberäknas här. För ett exempel på rimlig totalkostnad för att klara återvinning av av fosforn görs en beräkning utifrån Falu kommun, båda teknikerna ger dock kostnader i samma storleksordning. Att återvinna fosfor med denna teknik innebär att 25 anläggningar krävs, vilket räknat på kostnaden /ton slam och år samt /kg fosfor ger en kostnad på ca /år. Besparingar avgår dock för de kommuner som betalar full deponiskatt. Att enligt dansk metod bränna motsvarande mängder slam skulle kosta ca /år. Dock måste en del slam brännas så länge inte allt tas till vara, vilket inte kostnads- beräknas här. ca /år* ca /år* ca /år* * Samtliga ambitionsnivåer ska relateras till kostnaderna för att hantera det slam som inte nyttjas för fosforåtervinning. Mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) använder under sin livscykel har minskat jämfört med . Marginella kostnader och i många fall lönsamt för näringslivet. Se Materialarbetsgruppens rapport för en rad exempel. En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid lokalisering av nytillkommande bebyggelse och verksamheter och omvandling av befintlig . Åtgärder under etappmålen. Precisering b. Boende- och fritidsmiljön, utom- och inomhus, uppfyller höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft. Åtgärder under etappmålen. Sammanfattning och avrundning av kostnader år 2001-10 - Planering (kommun) - Äldre byggnader (stat) - Bulleråtgärder (stat) V.24 Konsekvenser för sektorerna Här följer en sammanfattning av kvantifierade kostnader för sekto- rernas anpassning. Åtgärdskostnaderna för som redovisas i målkapitlet Bara naturlig försurning har nedan fördelats schablonmässigt mellan berörda sektorer. Sektorernas kostnader för att åtgärda inomhusmiljön och utbyte av skotrar har delats lika mellan hushållen och övrigt näringsliv. Totalt Mkr/år 2001-10 V.25 Konsekvenser för staten och kommunerna Här följer en sammanfattning av kvantifierade kostnader för sekto- rernas anpassning. För kommunernas del tillkommer ökade kostnader för avfallshanteringen genom EG-direktiv. Kommunerna får också ökade kostnader för avloppshanteringen till följd av EG-direktiv. Kommunala utgifter tillföljd av våra förslag rör främst radon, vattenskydd och samhällsplanering. Totalt Mkr/år 2001-10 Den största posten för enskilda åtgärder är för att bevara den biologiska mångfalden genom ersättningen enligt 31 kap, förvärv av värdefulla naturområden (gäller såväl mark som vattenområden och områden i anslutning till vatten), kostnader för utredning, förhandling och värdering i samband med säkerställande av värdefulla naturområden samt för bidrag till kalkning (ca /år) och åt- gärdsprogram för hotade vilda arter. Denna kostnad är dock i högsta grad avhängig vilka antaganden som görs för vilken typ av områdes- skydd som nyttjas och i vilka kombinationer. Biologisk mångfald ca /år 2001-2002 och ca /år 2003-10. I ovan redovisade anspråk på offentliga medel för att klara miljömålen har kostnader för kalkning beräknats till /år. Åtgärder för den biologiska mångfalden kompletteras också med insatser inom skogsbruket genom bidrag bl.a. biotopskydd och natur- vårdsavtal. Biotopskydd och naturvårdsavtal Levande skogar ca /år 2001-2002 och ca /år 2003-10 I ovan redovisade anspråk på offentliga medel för att klara miljömålen har endast kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal beräknats. Fördelningen mellan denna post och åtgärder för att bevara den bio- logiska mångfalden är inte given för skydd av skogsmark. Våra beräkningar bygger på ett antagande om fördelningen mellan reservat, biotopskydd och naturvårdsavtal. Åtgärder för att klara jordbrukets åtaganden för miljömålen Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap och Myllrande våtmarker finan- sieras inom ramen för landsbygdsprogrammet som är finansierat fram . Åtgärder inom jordbruket beräknas till drygt 1700 miljoner kro- nor/år 2001-2010 Programmet för växtgenetiska resurser på ligger dock utan för programmet, liksom medel för FoU med ca avseende biologisk mångfald, minskade förluster av växtnäringsämnen samt minskade risker vid användning av bekämpningsmedel. För våtmarker behövs ytterligare för 4 000 ha efter 2006. Dessutom fattas totalt (EU-medel och svensk budget) ca för restaurering av slåtter- och betesmarker. I summan ovan har de offentliga utgifterna beräknats enligt förslaget i betänkandet från 1999:78. Kulturmiljövård ca /år 2001-2005 och ca /år 2006-2010 För kulturmiljövården kvantifieras kostnaderna till perioden –2005, varav drygt 50 miljoner finansieras inom kulturmiljövården. Detta belopp består av ca för inventering av skogsmark (varav ca finansieras via kulturmiljövården enligt föreliggande förslag från och ), ca för registrering av äldre kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, övrig kunskapsuppbyggnad och ca för inrättande av kulturreservat. Perioden –2010 uppgår de årliga kostnaderna till ca . Offentliga utgifter för sanering och återställning av förorenade områden ökar kraftigt för att det ska bli möjligt att nå miljömålen. Kostnaderna inkluderar inventeringar, undersökningar, åtgärder för att sanera och återställa förorenade områden samt för framtagande av underlag för prioriteringar av framtida sanerings- och återställandeinsatser. Sanering förorenade områden ca , 2002, ca och /år 2004-2010 I ovan redovisade anspråk på offentliga medel för att klara miljömålen har endast marginella kostnader för faktisk sanering och återställning inberäknats, eftersom bedömt att det ännu återstår en del förarbete för att starta sanering i stor skala. Vårt förslag ligger inom beräknade budgetramar . bör anslaget bli ca . har bör anslaget till sanering och återställande av förorenade områden uppgå till /år för att klara en majoritet av nödvändiga saneringar inom loppet av en generation. De offentliga utgifterna för bulleråtgärder bekostas via , , och Försvarsmaktens ramanslag. Bulleråtgärder ca /år 2001-2003, ca /år 2004-2007 och ca /år 2008-2010 För att uppnå målet en säker strålmiljö behövs en fortsatt satsning på dagens nivå på säkerheten i kärnkraftverk i vår närhet, dock utanför gränser, och säkerhetshöjande åtgärder i svenska kärnkraftverk. Kärnsäkerhet ca /år 2001-2010 Informationskostnaderna för frisk luft och bara naturlig försurning uppgår till ca /år . Denna offentliga utgift sammanfaller med förslag. Underlag till etappmålen luft, Bara naturlig försurning och delar av God bebyggd miljö Denna bilaga har tagits fram för att ge underlag för ställningstagande till etappmål för begränsningar av utsläpp som berör miljökvalitetsmålen och naturlig försurning. Energifrågor behandlas också under etappmål 5 i God bebyggd miljö. Underlagsmaterial för beräkning av detta etappmål tas också upp här. Vi har valt att i ett sammanhang göra en bedömning av samtliga utsläppsmål till luft, då en samhällsekonomisk analys bör vara så bred som möjligt för att ge en rättvisande kostnadsbild. Därför har också åtgärder som behövs för att klara Begränsad klimatpåverkan tagits med i bedömningen. Dessa åtgärder har tagits upp av och framgår av deras betänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). I bilagan redovisas en bedömning över hur stora utsläppsreduktioner som behövs för att uppnå miljökvalitetsmålen. En sådan studie är av naturliga skäl behäftad med många osäkerheter. Resultat av pågående forskning ger ny kunskap bl.a. för precisering av kritisk belastning av försurande ämnen. De angivna nivåerna ger en vägledning för att avgöra om vald ambitionsnivå för delmålen är väl avpassad. 1 Kort om metodiken I allt arbete med att studera och analysera framtiden och förändrings- möjligheter finns icke försumbara osäkerheter. Detta behöver inte tolkas som att analysarbete är meningslöst, eftersom en hel del kan göras för att systematisera befintlig kunskap trots omfattande osäkerheter. För att ge en bild av hur avgörande dessa osäkerheter är görs en känslighetsanalys. Känslighetsanalysen ger vägledning om vilka slut- satser som kan dras och vilka analyssvar som är extra känsliga för förändringar i t.ex. omvärldsförutsättningar. 1.1Referensscenariot – Business as Usual () Utsläppsutvecklingen har som nämnts ovan tagits fram med de regler och styrmedel som gäller . För industrins del innebär det att vi redovisat utsläppsutvecklingen med hänsyn till fattade beslut i miljöskyddsärenden. Det innebär att vi inte bedömt effekten av eventuella omprövningar . Uppgifter om energisystemets utveckling baseras på uppgifter från Energimyndig- hetens referensscenario.1 Denna prognos baseras på en viss ekonomisk tillväxt och med de styrmedel bl.a. skatter och avgifter som finns , se vidstående faktaruta. 1 Scenarier över energisystemets koldioxidutsläpp . Rapport till 991001. Förutsättningarna i prognos.Europeiska elmarknaden: Fullt genomförd till 2010BNP-utveckling: +1,per årIndustriproduktion: +2,Privat konsumtion: + per årImport pris på Olja: -1997-2010 Pris på biobränslen: 1997–2010 Pris på elenergi: - 4 till -reduktion 1997–2010Pris på fjärrvärme: 1997-2010Transportbehov: Följer industriproduktionen och den privata konsumtionen (elasticitet »0,6– 0,7).Energiintensiteten för transporter: Sjunker 7– 1997–2010 för gods respektive persontransport.Infrastruktur: Inga omfattande förändringar utöver kända satsningar har vid konstruktion av prognosen därvid tagit hänsyn till den föränd- ring av bränsleval eller köp av mer energieffek- tiv utrustning som förväntas ske spontant, med dagens energi- skattesystem och med hänsyn till de av myn- digheten bedömda pri- serna på bränslen och elkraft. Utvecklingen av transportarbetet baseras på prognoser. Utsläppen är beräknade utifrån de avgaskrav som redan är beslutade. Detta innebär exempel- vis att effekten av de regler som kommer att träda i kraft under de inledande åren av 2000- talet för tunga fordon, mopeder och personbilar finns inarbetade i nollalternativet. När det gäller arbetsmaskiner ingår de beslutade reglerna för steg 1 och 2 i EG-direktivet 97/68/EEG. I nollalternativet ingår inte förslaget från om nya regler för lokaleldstäder för begränsning av oförbrända kolväten, partiklar m.m. De kostnader för ytterligare reduktion av utsläppen som anges nedan avser således kostnader utöver de som är beslutade i nollalternativet. Åtgärderna för att nå miljökvalitetsmålen kan inte enkelt separeras under respektive mål. Vissa åtgärder reducerar enbart en förorening, men många andra åtgärder reducerar flera föroreningar . Det kan också finnas olika institutionella förutsättningar för att reducera utsläppen i sektorerna. Presentation av kostnader har vanligen skett genom analys av ett miljöproblem i taget. Genom att hänföra hela åtgärdskostnaden till ett mål och optimera åtgärdsurvalet för ett mål i taget prioriteras inte sådana åtgärder som ger effekter på olika föroreningar, om de senare är dyrare. Således kan samma åtgärd framstå som olika kostnadseffektiv beroende på om hela kostnaden läggs på ett mål eller fördelas på flera. Dessutom riskeras dubbelräkning, dvs. man överskattar kostnaderna, om man inte tar hänsyn till att en åtgärd bidrar till att uppfylla flera miljömål. Omvänt gäller att det kan var motiverat att gå längre för vissa föroreningar som påverkar flera mål . Ett sådant exempel är utsläpp av kväveoxider som bl.a. påverkar målen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. En bättre balanserad bild av kostnaderna för en viss åtgärd kan erhållas genom att arbeta med åtgärdsanalyser simultant på miljö- kvalitetsmålen luft, Ingen övergödning (dock endast utsläppen till luft), Bara Naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan. Detta angreppssätt innebär att kostnaden för systemåtgärder reduceras då denna fördelas på flera mål. Det finns ingen vedertagen metod att fördela kostnaden på flera för- oreningar . Ett (teoretiskt) möjligt angreppssätt är att värdera några av de samhällsekonomiska intäkterna av en åtgärd. Detta an- greppssätt kräver dock att vi känner den samhällsekonomiska nyttan av att begränsa olika utsläpp. Transportsektorn har i samband med pla - nering av investering i infrastruktur utvecklat en metodik för att mäta bl.a. utsläppsförändringarnas värde för olika trafikprojekt i monetära termer2. Dessa värden har i flera fall härletts genom politiska beslut om att minska utsläppen från transportsektorn. Vidare ges hälsoeffekter en större tyngd i dessa värden än vad som kan anses vara motiverat. Av propositionen Svenska miljömål (prop. 1998/99:145) framgår att skyddet av miljön jämnställs med skyddet av hälsa. Att basera vårt arbete på dessa värden skulle således innebära, dels att förutsättningar för den framtida miljöpolitiken ges av redan fattade transportpolitiska beslut, dels att hälsoeffekter ges en större vikt än de övriga skyddsobjekten (se kap. 2 i betänkandetexten). Dessa två förutsättningar är således inte helt förenliga med direktiven. De nya förutsättningarna för miljöpolitiken där vi känner slutmålet ger också en ny möjlighet att mäta effekterna av en åtgärd, som kan relateras i förhållande till dess bidrag till att uppfylla miljökvalitetsmålen. Inom ramen för arbete har en kostnads- effektmetod som bygger på detta angreppssätt tagits fram. Enligt riksdagsbeslutet bör de här diskuterade miljömålen uppfyllas inom en generation, dvs. Gapet talar om hur stor ytterligare ut- 2 Se Översyn av samhällsekonomiska kalkylprinciper och kalkylvärden på transportområdet. släppsreduktion som krävs av en viss förorening för att nå en ut- släppsnivå som innebär att de svenska miljökvalitetsmålen kan uppfyllas. Kostnadsfördelning utifrån gapmetoden innebär att den andel av totala kostnaden för åtgärden som läggs på en viss förorening beror av hur mycket åtgärden bidrar till att täcka gapet för just den föroreningen. En fördel med detta angreppssätt är att antalet känsliga antaganden, som kan styra resultatet, blir mycket litet vilket underlättar känslighetsanalysen.3 Gap-metoden har sina brister, dels på grund av att vi inte har full kännedom om hur miljökvaliteten skall bestämmas, dels på grund av att den i likhet med andra analysmetoder bygger på en förenkling av verkligheten. Vi kan dock nöjaktigt gaffla in de utsläppsreduktioner som behövs för att nå ned till en viss deposition av försurande ämnen eller för att understiga fastställda lågrisknivåer för luftkvalitet. Det avgörande för kostnadsfördelningen mellan olika luftföroreningar är hur gapen förhåller sig till varandra, inte antaganden om vilken absolut reduktion som krävs. Vidare har omfattande känslighetsanalyser gjorts som visar att resulterande kostnadsfördelning är relativt okänslig för rimliga och sannolika variationer i gapen. Vi har i vår bedömning valt att göra en fördelning av kostnaderna utifrån gap-metoden av följande skäl: a)Riksdagsbeslutet om Svenska Miljömål ger inget grund för att prioritera miljökvalitetsmålen i förhållande till varandra. Det innebär att det är lika viktigt att uppnå de nödvändiga utsläppsreduktionerna för alla föroreningar –2025. b)Gap-metoden ger en prioritering av åtgärderna utifrån kravet på en långsiktig kostnadseffektivitet för att nå framtida miljömål. Detta innebär att en större andel av de totala åtgärdskostnaderna fördelas mellan icke uppnådda miljömål, så att åtgärderna prioriteras efter effekt per insatsenhet på icke uppnådda mål. 3 Den resulterande rangordningen för åtgärderna med gap-metoden speglar i stort sett rangordningen i 1999:6. Dock med den väsentliga skillnaden att hälsoeffekterna av partikelutsläpp räknats bort och att svavel- värdena speglar relativ kostnadseffektivitet mellan olika åtgärder. 2Dagens utsläpp och situationen med redan fattade beslut () Flera olika myndigheter är inblandade i beräkning av utsläppsdata. Krav på internationell rapportering finns till den Europeiska Miljöbyrån (EEA), till , till konventionen om gränsöverskridande luftföroreningar m.fl. Metodiken i utsläppsberäkningarna förändras ständigt. Detta har sin orsak i nya krav från de internationella organen men också på möj- ligheter att studera luftföroreningarna från en viss utgångspunkt. Det finns inte någon enhetlig definition av hur källorna eller de olika sektorerna ska redovisas i utsläppsstatistiken. Inte heller har man fastställt någon enhetlig metodik för hur utsläppen från internationell luft- och sjöfart ska redovisas eller definieras. Det finns sällan ett dataunderlag som är komplett under ett visst år. Sammantaget innebär denna situation att revideringar av utsläppssiffror ständigt sker när en ny beräkningsmetodik införs och att man måste vara vaksam på vad som är inkluderat eller ej. Den bristande samordningen av utsläppsdata har uppmärksammats av .