sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Propositionen innehåller även förslag om bättre fortbildnings- möjligheter för redan verksamma lärare. slutbetänkande ger en mycket bred beskrivning av skolan, som är särskilt intressant ur ett folkhälsoperspektiv. Under rubriken formuleras skolans roll i förhållande till en definition av hälsa, som bygger på moderna folkhälsoteorier. Skolans främsta uppgift är att främja lärande. – – – Men skolan skall också präglas av omsorg om individen, omtanke och generositet. Skolan skall enligt läroplanen sträva efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan bidrar i bästa fall till att elevernas självkänsla stärks, att de växer och gör framsteg. I utredningen har jag valt att använda det hälsobegrepp som betonar individens behov av att erfara sammanhang, vilket innefattar tre kompo- nenter; begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet. Hälsan påverkas av individens förståelse för, delaktighet i och möjlighet att påverka de villkor under vilka hon lever. Ett hälsofrämjande arbete med den målsättningen går hand i hand med skolans uppdrag att främja lärande. Syftet med skolan är att eleverna skall inhämta kunskaper och erfarenheter som gör att de kan förstå sin omvärld och ha likvärdiga möjligheter att påverka sina livsvill- kor. Elevvårdens och skolhälsovårdens personal har alltid varit engagerade i elevernas hälsa på många olika plan. I den mån de deltagit i undervis- ningen har det framförallt handlat om hälsorelaterade ämnen. Elev- vårdsutredningen vill nu bredda deras engagemang till att gälla lärande i vidare bemärkelse och ett ökat samarbete med andra personalkatego- rier. Utredningen har försökt kartlägga elevvården och konstaterar, att det är en verksamhet med starkt varierande organisatoriska förutsätt- ningar och innehåll. Eftersom det finns stora brister i centralt insamlat statistiskt material anser man sig inte ha kunnat göra tillförlitliga bedömningar av tillgången till elevvård i olika delar av landet och på 53 ibid, s. 45. Ett skäl är att begreppet elevvård inte är tillräckligt defi- nierat. Dels avser det de elevvårdande yrkeskategorierna skolsköterska, skolläkare, skolpsykolog, skolkurator och ofta även specialpedagog och studie- och yrkesvägledare, dels avser det allt arbete som all skolperso- nal gör till stöd för elever i skolan. En annan svårighet är att elevvården är en decentraliserad verksamhet och att kommunerna har utformat olika organisatoriska lösningar. Den statistik som samlas in centralt gäller framför allt lönekostnader och antal årsarbetare. Utredningen redovisar särredovisningar av skolläkare och skolsköterskor , men framhåller, att även dessa mått har kritiserats. Enligt dem hade hälften av kommunerna mindre än 770 elever per skolsköterska i och mindre än 870 elever i gymnasiet. Motsvarande elevunderlag var för skolläkare 10 000 i och 11 400 i gymnasieskolan. för skol- sköterskor rekommenderar 400 elever och 4 000 elever för sin respektive verksamhet. , som 1997 övertog ansvaret för tillsynen av skolhälsovården, förordar att elevunderlaget relateras till program för skolhälsovårdens arbetsuppgifter, ansvarsområden och kvalitetssystem och anger därmed ingen norm för de personella resurserna. I utredningen föreslås att de verksamheter som tidigare kallades elevvård och skolhälsovård i skolan bör benämnas Elevhälsa. Inom den skall det finnas högskoleutbildade grupper med social, psykologisk, medicinsk, omvårdnads, specialpedagogisk och studie- och yrkesväg- ledande kompetens. Man trycker hårt på att elevhälsan skall vara till- gänglig, inte bara för elever och skolpersonal utan även för föräldrar (i frågor som rör deras barns skolgång). Elevhälsans personalgrupper skall delta i skolans arbete för att skapa miljöer som främjar lärande, god allmän utveckling och en god hälsa hos varje elev. Utredningen föreslår att det skall framgå av skollagen vilka kompetenser som skall finnas. Rektor är ordförande i . Utredningen föreslår att denna skall byta namn till rörande enskild elevs skolgång och att rektor skall ha möjlighet att delegera såväl ord- förandeskapet som beslutsfattandet. Mot det senare har sakkunnig från avgivit särskilt yttrande. 9.3.3Svenska arbete med hälsa bedrev åren 1997–2000 skolutvecklings- projekt tillsammans med lärarfacken kallat En satsning till 2000. En stor del av verksamheten kan betecknas som hälsofrämjande även om det inte gick under den benämningen. t.ex. involve- rade 24 skolor i skolutveckling kring arbetsorganisation och ett stort antal skolledare deltog i s.k. skolledarsamtal. I ett unikt samarbete har tillsammans med , , Skolledarna, och inbjudit alla kommuner i landet att delta i ett femårigt skolutvecklingsprojekt kallat . Samverkan pågår också med och kring barn i behov av särskilt stöd. 9.3.4Skolverkets arbete med hälsa har det inom funnits ett samordningsprojekt inom kunskapsområdet Hälsa. Det avslutades och ryms nu under ett nytt arbetsområde – Lärande, Värdegrund och Hälsa. I ett utkast54 diskuterar den konsult, som utarbetat flera av material inom området, utvecklingen av arbete och strate- gier vad gäller området hälsa. fick i uppgift av regeringen att göra referensmaterial, som belyste olika aspekter av hälsofrågor, som skolpersonal kunde bygga vidare på och ge en utformning som passade elevernas behov i just deras skola. Uppgiften har framförallt varit att utveckla ett tän- kande kring hälsofrågor. De referensmaterial som tagits fram gäller områden, som fanns med kvalitetsgranskning. Kärlek känns, förstår du togs fram i anslutning till nya partnerskapslagen. Den lyfter bl.a. fram ungdomssexualiteten på ett sätt man inte vågat göra i en tidigare handledning. Kränk mig inte är ett mate- rial om mobbning, som både handlar om att förebygga mobbning och att främja goda sociala samspel i skolan. Är en hälsoupplysare eller hälsorisk? är en antologi , som proble- matiserar tänkandet kring hälsofrågor. Man vet inte var trappstegen är i livet. Perspektiv på tobak, alkohol och narkotika utkom 54 , A. Om strategi för hälsoarbete i skolan. En utveckling mellan åren 1993–2000. och bygger bl.a. på intervjuer med rektorer, forskare och praktiker samt ungdomar. Vissa perspektiv på hälsoarbetet i skolan återkommer i referens- materialen. Det är främjandeperspektivet, som i skolan innebär att ett gott skolklimat kan vara mer hälsofrämjande och framgångsrikt än tra- ditionell hälsoundervisning. Det handlar om att bygga inte bara stödjande miljöer utan även stödjande relationer. Barn- och ung- domsperspektivet innebär att man utgår från vad som är viktigt för eleverna att få tala om – inte viktigt för de vuxna att få informera om. Lärande och hälsa är intimt förknippade. Man har ofta talat om vikten av att de vuxna är goda förebilder – t.ex. inte röker men minst lika vik- tigt är att vara förebild genom att lyssna, ingjuta mod och tillit och locka fram elevernas talanger. De elever som misslyckas i skolan dricker mer alkohol, röker mer, äter mer skräpmat och är oftare krimi- nella. Vad är orsak och verkan? Eftersom skolans etikettering av ele- verna som misslyckade eller lyckade föregår de ohälsosamma beteen- dena i tiden kan skolan vara en del av orsaken. Skolan skulle ha kunnat uppmärksamma och bidra till åtgärder av problemen på ett tidigt stadium. Synen på lärande är att det behövs reflektion istället för information och att det är viktigt att utveckla dialogen och finna sam- talsvägar. Genderperspektivet är uttalat i arbete med hälso- frågorna. har tagit fram en långsiktig, strategisk planering för sitt arbete med grundläggande demokratiska värden med hänsyn tagen till sitt arbete med barns och ungdomars hälsa. I den redovisas, hur Skol- verket skall arbeta med att stödja och stimulera, bedöma och värdera de lokala verksamheternas arbete med de demokratiska värdena. Skol- verket avser bl.a. att vidareutveckla sina utvärderings- och tillsyns- instrument för att bättre kunna fånga in värdegrundsarbetet lokalt. betonar förskolors och skolors uppdrag att utveckla barns och ungas demokratiska kompetens. De vill särskilt lyfta fram sambandet mellan lärande, demokratisk kompetens och hälsa. De olika delarna samspelar med och påverkas till stor del av samma generella faktorer. Att bli sedd, att uttrycka sig och förstå sammanhang gynnar både lärande, demokratisk kompetens och hälsa. 9.3.5Folkhälsoinstitutets arbete i skolan enades EU, och om ett stort skolhälsoprojekt, Network of Health Promoting Schools (ENHPS). Varje deltagande land skulle skapa ett nätverk av ett tiotal vanliga skolor och ge dem i uppgift att var och en utifrån sina förut- sättningar arbeta för att göra sin skola mer hälsofrämjande. Projektet skulle vara godkänt av respektive lands högsta utbildnings- och hälso- instans. är nästan samtliga länder/regioner i anslutna till projektet. I fick i uppdrag av Utbildningsdeparte- mentet och att driva projektet – 1996 i samråd med och . bekostade den utvärdering, som gjordes vid i , som följde projektets utveckling. Den samman- fattande slutrapporten heter Hälsosamt i grundskolan.55 som det nationella projektet pågick växte det även fram regionala nätverk, de största utgående från landstingen i och . Flera av dessa nätverk har hämtat sin inspiration från , där man länge arbetat med hälsofrämjande skolor. Vad är då en hälsofrämjande skola? I det europeiska projektet tala- des det från början mycket lite om bakomliggande teorier. De länder som anslöt sig till projektet fick 12 punkter, som pilotskolorna skulle arbeta efter, t.ex. att öka självkänslan hos eleverna och att utveckla häl- soundervisningen. För övrigt var det upp till varje enskilt land eller skola att tolka inriktningen. När Folkhälsoinstituetet beslöt sig för att sprida idén med hälso- främjande skolor till hela landet började därför arbetet med att ta fram ett policydokument. I det fastslås att den teoretiska plattformen för arbetet med hälsofrämjande skolor i är salutogen.56 Den bygger på Aaron Antonovskys begrepp Känsla av sammanhang.57 Antonovsky själv säger dock föga om skolan. I utvärderingsrapporterna och i policyn diskuteras därför vad hans teori innebär överförd till skolan. Att göra skolan meningsfull, hanterbar och begriplig för eleverna stämmer väl med såväl skolans som folkhälsoarbetets mål. Sammanfattande utvärdering av 1994–1996. utvärderar 11/1998. Ett samlat grepp för visionen om skolan som en stödjande miljö för hälsa. 1997:39, , 1997. 57Antonovsky, A. : , 1991. om att stärka och bygga på det som är bra och friskt och att utveckla bl.a. elevdemokratin. Arbetet med en hälsofrämjande skola bygger på tanken att allt som sker i skolan påverkar elevernas och personalens hälsa. I samråd mellan all skolpersonal, elever och föräldrar skall skolan därför sträva mot att t.ex. utveckla den sociala kompetensen se skolmaten som en del av skolans pedagogiska och hälsofräm- jande verksamhet stimulera kontakt och samarbete med närsamhället finna former för fysisk aktivitet som passar var och en se skolgården som en viktig del av den hälsofrämjande miljön Det finns många skäl att välja den hälsofrämjande inriktningen för skolans hälsoarbete. Det första är den traditionella, faktaförmedlande hälsoundervisningens tillkortakommanden. Det andra är att hur bra själva hälsoundervisningen än skulle kunna bli utgör den bara en ytterst liten del av skolans vardag och engagerar alltför få av de vuxna på skolan. Det tredje skälet är den forskning, som visar starka samband mellan olika skol- och hälsovariabler. En färsk doktorsavhandling, som bygger på norska och finska data från den europeiska undersökningen Skolbarns hälsovanor ger nya förklaringar till och belägg för sådana samband.58 Det fjärde – och kanske allra viktigaste – skälet är att hälso- främjande skolor har en mycket god potential att hjälpa skolan att uppnå sina mål om såväl värdegrund som lärande och hälsa. Enligt policyn har en i huvudsak stödjande och samordnande funktion för utvecklingen av hälsofrämjande skolor. inbjöd institutet alla landets skolor, såväl på grund- som gymnasienivå, att vara med i ett nätverk för kunskaps- och er- farenhetsutbyte kring hälsofrämjande arbete i skolan. Till detta nätverk har mer än 700 skolor anmält sig. har också ett nätverk av regionala resurspersoner som arbetar med utveck- ling av hälsofrämjande skolor inom ramen för sin ordinarie tjänst inom kommun eller landsting. På några håll har de regionala resurspersoner- na hittat en samarbetspartner i länsavdelningar. 58 Samdal O. The school environment as a risk or resource for students´ health- related behaviors and subjective well-being. , , , 1998. Metodutveckling sker på enskilda skolor men driver också en forskningsgrundad metodutveckling kring vissa teman, som skolorna i nätverket inbjuds att delta i. Många skolor utvecklar nya verktyg för att möta elevernas sociala och emotionella behov. Det gäller särskilt de elever som lever i socialt och ekonomiskt utsatta miljöer och i många fall är det personal inom elev- och skolhälsovården på gymnasiernas yrkesprogram som har initierat det. Livskunskap får här stå som samlingsbegrepp för de skiftande aktiviteter på skolorna som utformas som ett tema, ämne eller program, genom vilket man skapar ett särskilt utrymme i undervis- ningen för reflektion och samtal om för eleven angelägna livsfrågor på grund av sin särskilda insikt om dessa elevers psykiska problem och behov. Livskunskap som undervisningstema och metod har utvecklats ungefär på många olika håll i väst- världen.59 Den internationella preventionsforskningen inom detta område – som i initierat många verksamheter av detta slag – har också utvecklats framgångsrikt under 1990-talet.60 I där stora barn- och ungdomsgrupper har hårda livsvillkor och tunga problem, har ett flertal forskare utvecklat strukturerade undervis- ningsprogram baserade på kognitiv teori som stärker elevernas förmåga till samspel och deras emotionella kapacitet. Här lägger man tonvikten vid förmågan att förstå egna och andras känslor och att lösa konflikter. Att ge eleven redskap att förstå, uttrycka och hantera sina känslor är centralt i dessa program.61 Betydelsefullt är att stärka elevens förmåga att styra sitt liv på ett konstruktivt sätt. Programmen har visat sig vara framgångsrika i en rad avseenden, inte minst när det gäller de utsatta elevernas studieförmåga. De är olika till sitt innehåll och sin utformning men har grundläggande drag gemensamt som gör att de samlas under det övergripande namnet Social and Emotional Learning (SEL).62 59Life Skills Education for Children and Adolescents in Schools. , , 1994. 60Durlak, J. Successful Prevention Programs for Children and Adolescents. Plenum, , 1997. 61Goleman, D. : och , 1997. 62Kimber, B. EQ – en livsnödvändig kompetens: en introduktion till arbetet med EQ i skolan. : , 1999. . , professor i Public Health vid , har i en rad kontrollerade studier visat på möjligheten att med liknande program som benämns Life Skills Training (LST) uppnå preventiva effekter när det gäller olika risk- och problembeteenden hos ungdomar. Det gäller i synnerhet rökning, alkohol- och narkotikamissbruk.63 I har arbetet med livskunskap sina rötter i undervisningen kring sexualitet och samlevnad. När denna undervisning fungerar som bäst utgår den från elevernas egna frågor och skapar möten och dialog. Man tar fasta på det som är centralt i själva adolescensutvecklingen, dvs. utvecklingen av identiteten, sexualiteten och de närmaste relatio- nerna. I livskunskapen breddar man sex- och samlevnadsundervis- ningen och sätter in dessa frågor i ett vidare sammanhang av mänskliga relationer och av andra angelägna livsfrågor. Arbetet med livskunskap skiftar mellan skolorna när det gäller mål, innehåll, omfång, och uppläggning. Trots det kan man tala om en likartad intention att utveckla samtal och kommunikation kring frågor som är brännande och angelägna för eleverna. Gemensamt är också att man i hög grad utgår från elevernas egen verklighet och att man använ- der sig av rollspel och olika drama- och värderingsövningar som metod. Livskunskap är en del av skolans arbete med att förbereda barnen för vuxenlivet och ligger som sådant helt i linje med skolans strävansmål. har förutom satsningarna på hälsofrämjande skolor och livskunskap låtit producera och utpröva en rad förebyggande och främjande material för skolans undervisning och arbete kring alkohol, narkotika, tobak, sex och samlevnad, allergi, skolmat, fysisk aktivitet och skador. I många av dem utvecklas peda- gogiska metoder som bygger på elevinflytande (t.ex. problembaserat lärande, forumspel, samtal, värderingsövningar). Kraven på arbetsmiljön i skolan formuleras i arbetsmiljölagen (AML). Elevskyddsombuden skall föra elevernas talan när det gäller arbets- miljöfrågorna. De skall finnas från årskurs 7 i och uppåt. Rektor skall se till att skolan har en god arbetsmiljö, som lever upp till kraven i arbetsmiljölagen. Det är också rektors skyldighet att ha rutiner för att tidigt kunna fånga upp signaler om problem och åtgärda even- tuella missförhållanden som kan orsaka kränkande behandling. har mål för såväl skola som hälsa. har beslutat om inriktningsmålen för den nationella ungdomspolitiken (sammanfattas i begreppen självständighet, inflytande och resurs) och regeringen har fattat beslut om 41 delmål varav flera gäller såväl skolan som folkhälsan.64 Under rubriken från beroende finns delmål 1: Ungdomar skall inte börja röka, delmål 18: Ungdomars konsumtion av alkohol skall minska och alkoholdebuten skall skjutas upp, och delmål 19: Andelen ungdomar som prövar narkotika skall minska. Det långsiktiga målet är att inga ungdomar skall använda narkotika. Under rubriken återfinns delmål 21: Fler elever skall känna att de har såväl formellt som reellt inflytande i skolan, delmål 22: Elevernas formella inflytande på den lokala skolan skall öka och elevråds- och elevkårsarbete skall uppmuntras och delmål 23: Skolan bör främja ungas engagemang och deltagande i samhällsfrågor, genom att vara en arena där lokala samhällsfrågor diskuteras och ungas syn- punkter inhämtas. Såväl drogkonsumtion som elevers delaktighet är viktiga områden för skolor att arbeta med såväl i hälsofrämjande som förebyggande syfte. Arbetet kring dessa mål pågår i samarbete med bl.a. och . genomför nu ett program om arbetslivet i skolan – SKOLliv. Programmet har tre delar: ett forskningsprogram, som är upplagt som en forskarskola för doktorander; en utvecklings- och utbildningsdel som bedrivs i nära samarbete med praktiker, lärarhög- skolor och rektorsutbildning, samt webbplatsen SKOLliv, där informa- tion om forskning presenteras på ett lättsamt sätt. Målet är att öka kon- takten och utbytet mellan forskare och praktiker samt att stimulera mångvetenskaplig forskning om skolans arbetsliv. Med fokus på ungdomars villkor i – om rege- ringens arbete med ungdomsfrågor. : , 2000. rar framförallt på den psykosociala miljön såsom stress, våld, organi- sationsutveckling etc. 9.3.9Barnombudsmannen (BO) har i uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Det innebär att verksamheten kan rikta sig till de arenor som rör barn och unga, framförallt skolan och barnomsorgen. BO har det samordnande ansvaret för barnsäker- hetsfrågorna, vilket dock är på förslag att skall överta.65 uppgift är att utöva tillsyn över att jäm- ställdhetslagen efterlevs och främja jämställdhet i arbetslivet. I skolan berörs endast personalen av jämställdhetslagen. har dock vissa verksamhetsmål inom områdena information och aktiva åtgärder och har gett ut en om könsmobbning. I den citeras 6 § andra stycket jämställdhetslagen: Med sexuella trakasserier avses sådant ovälkommet uppträdande grundat på kön eller ovälkom- met uppträdande av sexuell natur som kränker arbetstagarens integritet i arbetet.66 menar, att denna definition även stämmer in på ele- verna i skolan. Trakasserierna kan ta sig en rad olika former alltifrån att använda könsord som kränkande tillmälen till att ge negativa omdömen om otraditionella studie- och yrkesval. 9.3.11Andra myndigheters/nationella organs hälsoarbete riktat till skolan samordnar en grupp för erfarenhetsutbyte mellan alla nationella organ, som har hälsoverksamhet riktad till skolan (ERFA-gruppen). Denna grupp har funnits i snart och är ett fungerande forum för samordning och information. Dess samman- sättning ger en mycket kortfattad bild av vilka som har skolan som 65 SOU 1999:65 – företrädare för barn och ungdomar. 66JämOs handbok mot könsmobbning i skolan. : Jämställdhets- ombudsmannen, 2000, s. 37 sin/en av sina arenor: , Arbetsmiljöforum, Arbetar- skyddsstyrelsen, , , Elevorga- nisationen, , , , , , , och Skola, SKAF, , , , , och . Mot bakgrund av ovanstående konstateras, att utbildning är av stor betydelse för folkhälsan och att skolan är en synnerligen viktig arena för folkhälsoarbete. Den är landets största arbetsplats och eleverna är i en ålder, då såväl attityder och värderingar som beteenden formas. Lärande och hälsa går hand i hand – den som inte lär sig bra mår inte heller bra – och vice versa. De nationella riktlinjer och mål, som finns för skolans arbete, ligger väl i linje med folkhälsoarbetets. Inte minst gäller det skolans värde- grund och uppdrag/uppgifter. Oroande är dock, att det finns stora bris- ter i skolans måluppfyllelse vad gäller lärande såväl som hälsa och att skolans praktik i många avseenden inte stämmer med de nationella styrdokumentens intentioner. Målen för hälsoundervisningen i läroplanerna ligger enbart under rubriken , vilket ger dåliga förutsättningar för en undervisning som syftar till att utveckla hälsofrämjande attityder och levnadsvanor. Denna brist har uppmärksammats även från skolhåll i och med skol- ministerns uppdrag till att granska skolors arbete mot mobbning och annan kränkande behandling samt undervisning om sex och samlevnad och alkohol, narkotika och tobak. De brister skol- inspektörerna påvisar inom alla dessa områden är oroande. De kun- skaper som finns om att undervisning om enstaka hälsofrågor inte är effektiv och ibland kan vara kontraindicerad, tycks inte vara allmänt känd. Det är därför viktigt att aktuella referensmaterial inom området, som tagits fram av framför allt men också av och t.ex. , blir spridda. Att svenska elevers såväl kunskaper som hälsa och hälsovanor är goda i ett internationellt perspektiv, kan inte anses vara tillräckligt. Alltför många når inte upp till kunskapsmålen för den svenska skolan. Även om få elever röker i jämfört med många andra länder skadar varje elev som röker sin hälsa. Att grundskoleeleverna trivs sämre i skolan, tycker att de får mindre inflytande och skolkar mer ju äldre de blir kan inte bortförklaras av tonårsutveckling. De som inte trivs i skolan mår också dåligt psykiskt. Att många lärare och elever upplever skolmiljön som stressande och rentav hotfull kan inte accepte- ras. Att skolsegregationen tycks öka, att många elever med utländsk bakgrund inte får den utbildning de har rätt till och att många köns- skillnader tycks bestå strider kraftigt mot skolans mål om en likvärdig skola för alla. Uppföljning, kvalitetsutveckling och utvärdering är svåra och efter- satta områden såväl för skolan som för folkhälsoarbetet. Behov finns av ökad kunskap om förskolors och skolors arbete med barn och ungas hälsa och värdegrund. Arbetet bör på olika sätt intensifieras både på nationell, och verksamhetsnivå. konstateras, att det pågår mycket lovande utvecklingsarbete och försöksverksamhet både hos skolans huvudaktörer och en rad andra myndigheter. uppdrag att redovisa en strategi för arbetet med de demokratiska värdena blir viktigt för hälsoarbetets fortsatta inriktning i skolan. Det har stor betydelse för hälsan att själv kunna påverka sin situation och värdegrundsarbetets inriktning mot demokrati är därför av stort värde. Att ta vara på och utveckla skolans potential för att skapa och stärka sociala nätverk är också ett viktigt utvecklingsarbete.