sou · GOB326d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Av bestämmelsen i 5 kap. 6 § KKL följer att spärrtid skall bestämmas om körkortet har återkallats med anledning av brister i körkortshavarens personliga lämplighet (5 kap. 3 § 1–6 KKL). Däremot skall inte någon spärrtid bestämmas om återkallelsen har skett på grund av medicinska eller formella skäl, dvs. på grund av skada, sjukdom eller underlåtenhet att följa föreläggande (5 kap. 3 § 7–8 KKL). I bestämmelsen anges vidare att spärrtiden skall vara lägst en månad och Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning 69 Den skall bestämmas till lägst , om återkallelsen har skett på grund av trafiknykterhetsbrott eller grov vårdslöshet i trafik. I övrigt saknas författningsbestämmelser om spärrtidens längd. Förarbetena till körkortslag innehåller en redogörelse för vilka omständigheter som skall bestämma spärrtidens längd (prop. 1975/76:155 s. 97 ff.). Av redogörelsen framgår sammanfattningsvis att tiden skall bestämmas utifrån en nyanserad bedömning av omständig- heterna i det enskilda fallet. Därvid anges att spärrtiden endast i undantagsfall skall bestämmas till minimitiden en månad samt att relativt långa spärrtider bör tillämpas vid grövre trafikbrott. En spärrtid anses ofta motiverad vid grov vårdslöshet i trafik. Departementschefen framhöll vikten av en enhetlig och konsekvent rättstillämpning och att det är nödvändigt med vissa schabloner för körkortsspärrens längd. I rättstillämpningen påverkas spärrtidens längd i sänkande riktning av exempelvis att körkortshavaren har stort behov av körkort eller att har förflutit mellan brottet och körkortsåterkallelsen. I skärpan- de riktning verkar upprepade förseelser efter tidigare körkortsingripan- de. Vid långa spärrtider kan förarens förhållanden ändras så att ett nytt ställningstagande är motiverat. I 5 kap. 11 § KKL stadgas därför att en återkallelse eller en varning kan hävas eller spärrtiden kortas eller ersättas med varning, om en ny omständighet har inträffat eller blivit känd sedan beslut om återkallelse, varning eller spärrtid vann laga kraft. Förutsättningen är dock att det föreligger synnerliga skäl. Bestämmelsen kan användas om det t.ex. har tillkommit nya förutsätt- ningar för en förares rehabilitering. Ett annat exempel är att en fängelsedömd person har frigivits villkorligt innan körkorts- spärren löper ut. 2.4.3Nytt körkort efter återkallelse I 5 kap. KKL finns bestämmelser om hur ett nytt körkort kan utfärdas efter återkallelse. Av 13 § följer att den som vill få ett nytt körkort har att ge in en ansökan om utfärdande av körkort. Ansökan kan tas upp till prövning när spärrtiden har löpt ut eller när giltighetstiden för ett interimistiskt beslut om återkallelse har gått till ända. Förutsättningarna för att ett nytt körkort skall utfärdas efter återkallelse anges i 5 kap. 14 § KKL. Enligt huvudregeln i paragrafens första stycke skall ett nytt körkort utfärdas på samma villkor som om sökanden hade haft körkort (se avsnitt 2.2). Paragrafens andra stycke innehåller lättnader från de krav som anges i första 70 Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning De innebär i huvudsak att något nytt förarprov inte behöver avläggas, om spärrtiden eller giltighetstiden för ett interimistiskt beslut om återkallelse har bestämts till högst . Har i dessa fall återkallelsen beslutats med anledning av smitningsbrott, upprepade trafikbrott eller brott mot en från trafiksäkerhetssynpunkt väsentlig regel (5 kap. 3 § 2–4) behöver sökanden inte heller uppfylla några andra villkor än att ge in en ansökan om nytt körkort. Vad som har sagts om lättnader gäller inte om ansökan om nytt körkort görs senare än 14 månader efter det att spärrtiden eller giltighetstiden för interimistiskt beslut om återkallelse började löpa. Har ansökan gjorts senast efter det att beslutet om återkallelse vann laga kraft, gäller dock andra styckets bestämmelser om lättnader. Tidsfristerna återfinns i paragrafens tredje stycke. Slutligen bör bestämmelsen i 5 kap. 15 § KKL nämnas. I paragrafen anges att reglerna i 14 § andra stycket om lättnader inte gäller om det tidigare körkortet har återkallats på grund av körkortshavarens personliga förhållanden (5 kap. 3 § 1–6) och den händelse som medförde återkallelsen inträffade under den tvååriga prövotid som gäller för körkort som utfärdats efter godkänt förarprov (jfr 3 kap. 18 § KKL). I 5 kap. 9 § KKL anges under vilka förutsättningar som ett körkorts- ingripande kan ske i form av varning. Varning kan meddelas i de fall som avses i 5 kap. 3 § 2–6 KKL, om ett sådant ingripande av särskilda skäl kan anses som en tillräcklig åtgärd. Grunden för körkorts- ingripandet skall således bestå i att körkortshavaren på något sätt brister i personlig lämplighet. Varning kan dock inte meddelas när körkortshavaren gjort sig skyldig till grov vårdslöshet i trafik. När det gäller möjligheterna att meddela varning vid trafiknykterhetsbrott finns en särskild bestämmelse i paragrafens andra stycke. Varning kan meddelas den som har gjort sig skyldig till rattfylleri enligt 4 § första stycket TBL, om alkoholkoncentrationen inte uppgick till i blodet eller per liter i utandningsluften. Detsamma gäller den som har brutit mot 30 § första stycket järnvägssäkerhets- lagen (1990:1157) genom att köra maskindrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana efter att ha druckit alkohol. Det fordras således särskilda skäl för att körkortsingripandet skall stanna vid varning. Skälen kan vara hänförliga till omständigheterna kring förseelsen eller till körkortshavarens person. När det gäller omständigheter kring förseelsen skall en avvägning göras mellan Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning 71 förseelsens svårhetsgrad från trafiksäkerhetssynpunkt och de trafikför- hållanden som rådde på platsen. Skäl hänförliga till körkortshavarens person gäller främst hans tidigare skötsamhet i trafiken. Därvid skall beaktas hur länge han har haft körkort och hans behov av körkort. I förarbetena framhålls att det bör fordras starka skäl för att under loppet av meddela en person två på varandra följande varningar. Särskild försiktighet med varningsinstitutet krävs vid upprepade ratt- fylleribrott (prop. 1975/76:155 s. 106). gällde att beslut om varning inte kunde överklagas. Fullföljdsförbudet avskaffades emellertid i och med körkorts- lag. Ett körkort kan omhändertas av polismyndighet eller åklagare enligt bestämmelsen i 5 kap. 7 § KKL. Körkortet skall omhändertas om körkortshavaren har visat tydliga tecken på påverkan av alkohol eller annat ämne vid förande av motordrivet fordon eller spårvagn. Detsamma gäller om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas enligt 5 kap. 3 § första punkten (grov vårdslöshet i trafik eller rattfylleribrott) eller fjärde punkten (brott mot regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt). Vidare skall körkortet omhändertas om körkortshavaren till följd av sjukdom, skada eller dylikt saknar förutsättningar att köra på ett trafiksäkert sätt eller om körkortet är ogiltigt enligt vissa närmare angivna bestämmelser i körkortslagen. Som framgår av redogörelsen i avsnitt 2.2 gäller inte ett körkort som är omhändertaget. Körkortshavaren mister sin behörighet vid omhändertagandet. Han får dock medges rätt att fortsätta att köra närmast efter omhändertagandet, om ingripandet har skett på grund av brott som avses i 5 kap. 3 § 4 (brott mot regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt). Körkortshavaren skall i så fall få ett särskilt bevis om medgivandet, vilket skall medföras under färd. Ett beslut att omhänderta ett körkort skall meddelas skyndsamt och delges körkortshavaren. Beslutet, vilket inte får överklagas (8 kap. 3 § KKL), skall sändas till den länsstyrelse som skall pröva frågan om körkortsingripande. Till beslutet skall utöver det omhändertagna körkortet fogas bl.a. föreliggande utredning och en redogörelse för de omständigheter som legat till grund för omhänder- tagandet. Har omhändertagandet skett på annan grund än att körkortet är ogiltigt, skall utan dröjsmål pröva frågan huruvida körkortet skall återkallas interimistiskt eller lämnas tillbaka. 72 Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning beslutet att omhänderta körkortet upphävs, blir körkortet giltigt för beslutet, om inte annat har förordnats. omhändertogs drygt 19 000 körkort. I knappt 1 000 fall upphävdes beslutet om omhändertagande. Ett körkortsingripande kan underlåtas då körkortet har varit omhänder- taget eller återkallat efter interimistiskt beslut under minst lika som den spärrtid som skulle ha bestämts vid den slutliga återkallelsen. Enligt 5 kap. 10 § första stycket KKL kan då beslutas att ytterligare ingripande inte skall ske. I förarbetena till körkortslag framhölls att det finns behov av en allmän regel som medger att återkallelse underlåts eller att spärrtid sätts ned i vissa fall. Förhållandet jämfördes med den möjlig- het som domstol har enligt att i vissa fall döma till lindrigare straff än som har föreskrivits för brottet (prop. 1975/76:155 s. 109). Detta behov kommer numera till uttryck i 5 kap. 10 § andra stycket KKL, enligt vilken återkallelse får underlåtas, om det föreligger synnerliga skäl och om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Denna möjlighet kan användas exempelvis när osedvanligt har förflutit mellan ett brott och prövningen av körkortsåterkallelse eller vid trafiknykterhetsbrott bestående i en kortare förflyttning på en gård eller parkeringsplats. meddelades sammanlagt drygt 7 500 beslut om underlåtande av körkortsingripande. var motsvarande siffra drygt 6 100. 2.8Ingripande mot utländska körkort I 6 kap. KKL finns bestämmelser om utländska körkort. De har sin grund i de konventioner om vägtrafik som har anslutit sig till. Några av dem behandlas i kapitel 6. Bestämmelserna i 6 kap. KKL innebär sammanfattningsvis att ett utländskt körkort som har utfärdats i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll, men under vissa förutsättningar krävs att det finns en bestyrkt översättning till engelska, tyska, franska eller svenska. Giltighetstiden i för körkort utfärdade i stat utanför EES är begränsad till räknat från det att innehavaren folkbokfördes i . Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning 73 Enligt 6 kap. KKL är det möjligt för svenska myndigheter och domstolar att besluta om körkortsingripanden beträffande utländska körkort. Av 5 § framgår att giltigheten i av ett utländskt körkort skall prövas, om det finns grund för körkortsingripande enligt bestämmelserna i körkortslagen. Ingripandet skall prövas enligt samma regler som vid ingripande mot svenskt körkort. Vid prövningen av giltigheten i av ett utländskt körkort som har utfärdats inom EES kan körkortet tvångsvis bytas ut mot ett likvärdigt svenskt körkort enligt bestämmelsen i 6 kap. 6 § KKL. Bestämmelsen motiveras av behovet av att kunna förhindra att en i bosatt person, vars utländska körkort har förklarats ogiltigt, skall kunna använda sitt utländska körkort efter utgången av tiden för ogiltighet, utan att en lämplighetsprövning har skett enligt svenska regler (prop. 1995/96: 118). körkortslag har införts en möjlighet att besluta om villkorlig körkortsåterkallelse. Någon sådan möjlighet har inte funnits tidigare i svensk rätt och nyskapelsen kan ses som ett led i en strävan på det kriminalpolitiska området att finna nya brottsförebyggande åtgärder och nya former av sanktioner. Bestämmelsen om villkorlig körkorts- återkallelse finns i 5 kap. 12 § KKL. En sådan återkallelse får ske beträffande den som har gjort sig skyldig till rattfylleribrott enligt 4 § eller 4 a § TBL efter att ha förtärt alkohol. Närmare bestämmelser om villkorlig körkortsåterkallelse finns i lagen (1998:489) om försöksverk- samhet med villkorlig körkortsåterkallelse. I förarbetena till lagstiftningen om villkorlig körkortsåterkallelse framhålls att en förlust av körkort ofta är förenat med negativa sociala konsekvenser. En återkallelse kan därför vara förödande för en framgångsrik rehabilitering av den som gjort sig skyldig till rattfylleri- brott. Ordningen med villkorlig återkallelse är tänkt att tvinga körkorts- havaren att avstå från alkohol när han vill köra sin bil. Möjligheten att villkorligt få behålla körkortet kan vara ett starkt incitament för ett nyktert levnadssätt, vilket kan leda till stora vinster från trafik- säkerhetssynpunkt och stora kostnadsbesparingar för samhället (prop. 1997/98:124 s. 56). Ordningen med villkorlig körkortsåterkallelse är utformad som en försöksverksamhet. Lagstiftningen trädde i kraft och den upphör att gälla efter ikraftträdandet. Försöksverksam- heten har begränsats till att omfatta personer som har gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott och som är folkbokförda i , 74 Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning Försöksverksamheten har dess- utom begränsats till personbilar, vilka skall förses med s.k. alkolås. Alkolåset är ett tekniskt instrument som kontrollerar eventuell förekomst av alkohol i förarens utandningsluft. Låset är kopplat till bilens tändningssystem och omöjliggör start och körning om det finns alkohol i utandningsluften. Föraren är tvungen att blåsa i instrumentet för att kunna starta bilen och under färd sker nya prov av utandnings- luften med slumpmässiga tidsintervall. Villkorlig körkortsåterkallelse får meddelas efter ansökan av körkortshavaren. Beslutet innebär att körkortshavarens behörighet begränsas till att gälla endast den bil som har utrustats med alkolås. Han skall dessutom genom ett särskilt avtal förbinda sig att endast köra fordonet i . I förarbetena uttalas att det är lämpligt att försöks- personerna genomgår regelbundna läkarundersökningar för att resultatet av försöksverksamheten skall kunna mätas. Även andra krav kan behöva ställas på försökspersonerna för att försöksverksamheten skall kunna utvärderas. Ett sådant krav kan vara att inställa personbilen för kontroll av alkolåset eller att delta i olika tester. Denna typ av krav bör regleras genom det särskilda avtalet. En villkorlig körkortsåterkallelse skall gälla . Tiden räknas från beslutet om återkallelse. skall körkortshavaren ha alkolåset inmonterat och i övrigt följa uppställda villkor. Om försöks- personen inte följer villkoren eller uppför sig på sådant sätt att grund för nytt körkortsingripande föreligger, skall undanröja den villkorliga återkallelsen och på nytt ta upp frågan om körkorts- ingripande med anledning av det brott som föranledde den villkorliga återkallelsen. När den tvååriga villkorstiden har löpt ut skall körkortshavaren få ett nytt körkort med de behörigheter som fanns på det återkallade körkortet. Enligt körkortslag var det länsrätterna som i första instans prövade frågan om återkallelse av körkort. Prövningen skedde efter anmälan av och handläggningen var enligt huvudregeln skriftlig. övergick länsrätternas handläggning av körkortsin- gripanden till att bli en tvåpartsprocess med det allmänna som sökande och körkortshavaren som motpart. Det allmännas talan fördes av ett allmänt ombud, som förordnades av . Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning 75 utgjorde en betydande del av länsrätternas arbetsbörda. Av de ca 135 000 mål som kom in till länsrätterna var ca 40 000 – eller – körkortsmål. Länsrättens beslut överklagades till kammarrätten och till Regeringsrätten som slutinstans. Den nuvarande ordningen för handläggning av körkortsingripanden har gällt . Enligt 7 kap. 2 § andra stycket KKL prövar ärenden om bl.a. körkortsingripande. Av 8 kap. 1 § KKL följer att beslut i ärenden om körkorts- ingripanden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, där för det allmännas talan. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Av 34 a § FPL följer att sådant tillstånd skall meddelas om det är av vikt för ledning av rättstillämp- ningen att överklagandet prövas av högre rätt, om det finns anledning ändra länsrättens beslut eller om det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet. Länsrättens beslut står fast i de fall prövnings- tillstånd inte meddelas. 2.10.2Interimistiska beslut om återkallelse och preliminära beslut I vissa fall kan ett beslut om körkortsåterkallelse gälla interimistiskt, dvs. tills vidare i avvaktan på ett slutligt avgörande. Av 5 kap. 5 § KKL följer att ett sådant beslut kan fattas, om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas på någon av de grunder som anges i 5 kap. 3 § 1–7 KKL. Om beslutet grundas på misstanke om brottslig gärning, skall beslutets giltighetstid begränsas enligt vad som gäller för spärrtid. Interimistiska beslut om återkallelse förekommer främst i de fall där polismyndighet eller åklagare har beslutat om omhänder- tagande av ett körkort och efter anmälningar från läkare om misstanke om sjukdomar som är farliga för trafiksäkerheten. Interimistiska beslut fattas ibland också efter anmälan från polis om att en körkortshavare betett sig på ett sådant sätt att hans innehav av körkort kan ifrågasättas. återkallades drygt 14 000 körkort tills vidare efter beslut av länsstyrelse och knappt 300 efter beslut av länsrätt. var motsvarande antal närmare 13 500 respektive knappt 500. I 7 kap. 6 § KKL finns bestämmelser om preliminära beslut om körkortsingripanden, vilka syftar till att förenkla och effektivisera handläggningen av körkortsärenden. Preliminära beslut utfärdas av för godkännande av körkortshavaren och kan avse såväl körkortsåterkallelse som varning. För att ett preliminärt beslut om körkortsingripande skall utfärdas fordras att det finns grundad anledning anta att körkortshavaren är 76 Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning beredd att godta beslutet. Antagandet får grundas på de omständigheter och uppgifter som föreligger i ärendet. Enligt förarbetena bör ett preliminärt beslut om körkortsingripande kunna meddelas när den gärning eller det förhållande som läggs till grund för ingripandet inte är ifrågasatt eller på annat sätt oklart. Så kan vara fallet om körkorts- havaren har erkänt gärningen eller om omständigheterna är sådana att det inte finns någon tvekan i skuldfrågan. Dessutom fordras att varken omständigheterna vid gärningen eller körkortshavarens personliga förhållanden är sådana att de har någon avgörande betydelse för körkortsingripandet, vare sig när det gäller formen eller spärrtidens längd (prop. 1997/98:124 s. 50 f.). Ett preliminärt beslut som har godkänts av körkortshavaren gäller som lagakraftvunnet beslut. 2.10.3Formella förutsättningar för körkortsingripande på grund av brott I 5 kap. 1 § andra stycket KKL anges en grundläggande princip för körkortsingripanden på grund av brott. Den innebär att skuldfrågan skall ha avgjorts straffrättsligt innan körkortsingripande får ske samt att skuldfrågan inte skall prövas i körkortsärendet. Skuldfrågan skall ha avgjorts genom lagakraftvunnen dom, godkänt strafföreläggande eller genom godkänt föreläggande av ordningsbot. Den kan också ha avgjorts genom beslut om åtalsunderlåtelse. Enligt paragrafens tredje stycke jämställs med svensk dom brottmålsdom eller annat likvärdigt avgörande som har meddelats av utländsk domstol eller myndighet. 2.11Handläggning av ärenden om körkortsingripande Länsstyrelserna handlägger cirka 40 000 ärenden om körkortsingripan- den . Dessutom granskar länsstyrelserna cirka 300 000 underrättelser från och cirka 150 000 brottmålsdomar från de allmänna domstolarna. Nedan lämnas en redogörelse för länsstyrel- sernas handläggning av ärenden om körkortsingripanden. Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning 77 Interimistiska beslut om körkortsåterkallelse initieras vanligtvis genom att polis har beslutat omhänderta ett körkort. Beslutet och det omhändertagna körkortet skall skickas till läns- styrelsen i det län där körkortshavaren är folkbokförd. skall skyndsamt pröva om körkortet skall återlämnas till körkorts- innehavaren eller om beslutet om omhändertagande skall bestå. Bedömer att beslutet skall upphävas skall körkortet och beslutet skickas till körkortshavaren i rekommenderat brev. Blir bedömningen i stället att körkortet sannolikt kommer att återkallas genom slutligt beslut, skall underrätta körkortshavaren, som därvid får på sig att komma in med yttrande. När tiden har löpt ut eller yttrande har kommit in, skall omgående fatta beslut i frågan om körkortet skall återkallas interimistiskt. Beslutet skall delges körkortsinnehavaren. Körkortsinnehavaren kan överklaga det interimistiska beslutet om återkallelse tills vidare. skall därvid ta ställning till om det finns skäl att ompröva beslutet. Om beslutet står fast, skall överklagandet och samtliga handlingar i ärendet sändas till länsrätten. I allmänhet bifogar därvid ett eget yttrande. I de fall ett interimistiskt beslut om återkallelse har fattats skall pröva ärendet slutligt när det finns en lagakraftvunnen brottmålsdom, ett godkänt strafföreläggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot eller ett beslut om åtalsunderlåtelse. Har den spärrtid som bestämts i det interimistiska beslutet inte löpt ut, underrättar i regel körkortshavaren om att det är dags att fatta ett slutligt beslut i ärendet och att han kan komma in med yttrande. Därefter fattar sitt slutliga beslut. Har spärrtiden däremot löpt ut, beslutar i stället att ytterligare ingripanden inte skall ske. Det kan i sammanhanget nämnas att det ibland inträffar nya omständigheter i ärendet under löpande spärrtid. Det kan exempelvis vara fråga om att körkortsinnehavaren gör sig skyldig till olovlig körning. kan då besluta om ytterligare spärrtid sedan körkortshavaren fått tillfälle att yttra sig. I de fall något interimistiskt beslut inte har fattats gäller följande. Länsstyrelserna får in underrättelser från . De innehåller uppgift om förseelser som kan inverka på innehavet av körkort. Det kan exempelvis vara uppgifter om trafikbrott eller om 78 Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning allmän brottslighet, som misshandel, olaga hot eller narkotikabrott. Underrättelserna innehåller i förekommande fall även uppgift om nykterhetsanmärkningar. Från de allmänna domstolarna får läns- styrelserna in kopior av domar i vissa brottmål, om annan påföljd än böter har dömts ut. prövar om innehållet i underrättel- serna respektive brottmålsdomarna påkallar ett körkortsingripande. Körkortsinnehavaren underrättas i förekommande fall om att avser att pröva frågan om ingripande och han får tillfälle att yttra sig i ärendet. Är det fråga om en uppgift om nykterhetsanmärkning, remitteras ärendet till . Ärenden som leder fram till beslut om preliminär varning kan initieras av uppgifter i de underrättelser som får från eller i de brottmålsdomar som kommer in från de allmänna domstolarna. beslut om preliminär varning skickas till körkortsinnehavaren, som därvid kan välja att godkänna beslutet. Väljer han att inte godkänna beslutet, får fortsättningsvis hantera ärendet enligt vad som sägs ovan. Regler om taxiförarlegitimation finns i yrkestrafiklagen (1998:490). De innebär i förekommande fall att även taxiförarlegitimationen skall återkallas när återkallar ett körkort. I de flesta fall gäller samma återkallelsetid för taxiförarlegitimationen som för körkortet, men ibland är så icke fallet. När exempelvis en innehavare av både körkort och taxiförarlegitimation döms för rattfylleri och misshandel kan besluta att körkortet skall återkallas av och att taxiförarlegitimationen skall återkallas , eftersom det är fråga om misshandel. För att erhålla ny taxiförarlegiti- mation måste personen ge in en ny ansökan samt genomgå sedvanlig prövning och avlägga ett godkänt taxiprov. Körkortslagstiftningen – bakgrund och gällande ordning 79 Länsrättens handläggning av körkortsmål regleras i huvudsak av bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen (1971:291) och av 7 kap. KKL. Samtliga körkortsingripanden som prövas av länsrätt har anhängiggjorts genom ett överklagande av körkortshavaren eller av .