sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — En annan effekt av en ö kad avgiftsfinansiering ä r att efterfrå gan på kommunalt finansierade tjä nster i hö gre utsträ ckning avvä gs mot annan privat konsumtion. En ö kad avgiftsfinansiering kan dä rmed ä ven få effekter utanfö r den kommunala sektorn. Ö kade avgifter i den offentligt finansierade verksamheten på verkar vidare konkurrensvillkoren genom att utrymmet 31Skolverket [1999a]. 32Svenska Kommunfö rbundet [1997]. 33Lundé n, B. & Sundströ m, G. [1999]. Lå ngtidsutredningen lfä rdssystemens framtida utmaningar 111 fö r den verksamhet som privata entreprenö rer bedriver utö kas. På så sä tt kan en ö kad avgiftsfinansiering indirekt bidra till att ö ka bå de utbudet och konkurrensen. utan ä ven på utbildningsområ det ä r t ex mö jligheterna att ta ut avgifter begrä nsade, eftersom undervisningen skall vara avgiftsfri inom , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Inom barnomsorgen få r s k skä liga avgifter tas ut, men avgifterna få r inte bli så fö rä ldrarna av ekonomiska skä l avstå r frå n att lå ta Inom ä ldreomsorgen få r avgifter tas ut fö rutsatt att de ä r skä liga och att den enskilde få r tillrä ckligt med pengar kvar fö r att tä cka sina personliga behov (det så kallade fö rbehå llsbeloppet). Frå gan ä r om avgifterna kan ö ka ytterligare fö r att på så sä tt bidra till vä lfä rdssystemens finansiering . Det ä r mö jligt att avgifterna kan komma att hö jas på enskilda tjä nster, Inom barnomsorgen hö jdes avgifterna och taxekonstruktionerna utvecklades på ett så dant sä tt att marginaleffekterna uppmä rksammades. Hö ga marginaleffekter, dvs nä r en ö kad arbetsinkomst till stor del fö rsvinner i hö gre skatt, minskade bidrag och hö gre barnomsorgsavgifter, ä r frä mst ett problem i ett arbetsutbudsperspektiv. Fö r kommunerna har valet av avgiftsnivå er och konstruktioner inneburit en avvä gning mellan kostnader fö r barnomsorg och skatteintä kter. I ett samhä llsekonomiskt perspektiv kan alltfö r hö ga taxor leda till oö nskade effekter, som exempelvis att fö rä ldrar arbetar mindre eller anlitar svarta dagmammor. Om regeringens fö rslag om en s k maxtaxa inom barnomsorgen genomfö rs kommer kommunernas mö jligheter att på verka efterfrå gan på barnomsorg på samma sä tt som tidigare att begrä nsas, som belastningen på skattesystemet ö kar. Maxtaxa inom barnomsorgen kan också tä nkas leda till att liknade krav framfö rs fö r andra verksamheter och att det totala utrymmet fö r avgiftsfinansiering dä rmed minskar. Kommunerna kan i viss må n på verka efterfrå gan på andra sä tt, till exempel genom information om kommunens tjä nster och genom att styra efterfrå gan med hjä lp av utbudet av tjä nster. Det har visat sig att nä r mö jligheter att få tillgå ng till kan så ledes sä gas att utbudet utsträ ckning styr befolkningens beteendemö nster.34 34 Svenska Kommunfö rbundet [1999c]. 112 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar talar fö r att den allt vanligare inkomstdifferentieringen av inom ä ldreomsorgen också kan komma att minska i framtiden.35 Skä len till detta ä r bland annat den starka kritik som riktats mot denna utformning av avgiftssystemet frå n pensionä rernas intresse- organisationer och att inkomstdifferentierade taxor fö r med sig betydande administrativa kostnader fö r kommunerna. Ytterligare skä l ä r att avgifterna i kombination med det statliga pensionssystemets konstruktion ger upphov till stora marginaleffekter fö r pensionä rerna. Resultaten kan bli att motiven till att spara fö r å lderdomen uppfattas som mycket begrä nsade. Starkt inkomstrelaterade avgifter kan också uppmuntra till avgiftsplanering. Hö ga avgifter kan ä ven innebä ra negativa fö rdelningspolitiska konsekvenser. Till exempel kan hö ga avgifter inom ä ldreomsorgen leda till att pensionä rer utan goda ekonomiska resurser avstå r frå n hjä lp som de behö ver. Sammantaget ä r utrymmet fö r att i nå gon stö rre utsträ ckning hö ja avgifterna inom olika verksamheter och fö r att på så sä tt bidra till finansieringen av vä lfä rdstjä nsterna fö rhå llandevis begrä nsat. Svenska Kommunfö rbundet gö r bedö mningen att kommunernas avgifts- inkomster inte skulle kunna ö ka med mer ä n nå gra miljarder kronor bortsett frå n så dana fö rslag som krä ver fö rä ndrad lagstiftning.36 Vid en bedö mning av mö jligheten att ta ut avgifter ä r det dock viktigt att ta med i berä kningen att utrymmet fö r att ta ut avgifter kommer att ö ka i takt med att invå narnas levnadsstandard stiger. Dä rav fö ljer att avgiftsintä kterna kommer att ö ka inom t ex ä ldreomsorgen, i takt med att de fö rsta å ldersgrupperna med full ATP nä rmar sig den å lder då de behö ver ä ldreomsorg, och i den må n avgifterna ä r kopplade till inkomsten. Skulle det visa sig vara svå rt att hö ja skattekvoten i den omfattning som krä vs som hushå llens inkomst- utveckling blir god, ö kar troligen betalningsviljan fö r denna typ av tjä nster oavsett om de tillhandahå lls av privata eller offentliga aktö rer. 4.5.2Kan kontolö sningar utgö ra ett komplement? Omfattningen av vä lfä rdssystemen, en i internationell jä mfö relse hö g skattekvot och en vä xande framtida efterfrå gan på vä lfä rdstjä nster har bidragit till en diskussion om vä lfä rdssystemen kan finansieras med effektivare modeller ä n med de som utvecklades , nä r vä sentligt annorlunda ekonomiska och demografiska fö rhå llanden rå dde. Oavsett utformningen finns det behov av att på nå got 35Svenska Kommunfö rbundet [1998c]. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 113 sä tt omfö rdela resurser ö ver livet och mellan individer fö r att garantera en rimlig vä lfä rd. Ingen mä nniska kan leva på eget arbete i livets alla skeden. Under delar av livet ä r alla ofö rmö gna att fö rsö rja sig sjä lva på grund av fö r lå g eller fö r hö g å lder, sjukdom, studier eller arbetslö shet. Under de yrkesverksamma å ren bidrar individen med mer skatt ä n vad som kommer tillbaka i form av transfereringar. Endast en mindre del av omfö rdelningen sker mellan olika individer, medan omfö rdelningen ö ver livet fö r samma individ ä r mer omfattande. En del menar att den senare typen av omfö rdelning kan hanteras på ett bä ttre sä tt om den gö rs mer lik ett individuellt sparande, genom att kopplingen mellan skatter och avgifter å ena sidan och fö rmå ner å den andra dä rigenom blir tydligare. Kan vä lfä rdskonton vara ett alternativ? En alternativ finansieringsmodell som diskuterats flitigt i den offentliga vä lfä rdskonton. sparar på ett eget konto med lå nemö jligheter och fö rsä kringsskydd. Sparandet ä r obligatoriskt så att en del av lö nen varje må nad betalas in på kontot. kan sedan anvä nda kontot vid sjukdom, arbetslö shet, fö rä ldraledighet m m. Vid varje uttag minskar behå llningen på Den kontobehå llning som å terstå r vid den yrkesaktiva periodens slut få r tas ut i form av pension. Ett vä lfä rdskonto fö rdelar så ledes en individs resurser ö ver tiden. I ungdomen och å lderdomen ä r individen i stö rre behov av likviditet ä n under medelå ldern, vilket ä r den period då individen har mö jlighet att spara. Så ledes ger vä lfä rdskontot den unge individen mö jlighet att lå na frå n framtida sparkapital, medan den ä ldre individen kan anvä nda ackumulerat sparkapital. Genom att individen i stor utsträ ckning sjä lv få r besluta om hur pengarna anvä nds uppmuntras han eller hon till ett sparsamt utnyttjande, vilket skulle ö ka effektiviteten eftersom denne antas optimera sitt utnyttjande utifrå n sina preferenser. Sparandet i ekonomin torde dä rmed ö ka som marginaleffekterna på arbete kan minska. Inbetalningarna till systemet ä r i och fö r sig obligatoriska, men pengarna fö rblir individens. Systemet innebä r dä rmed att kopplingen mellan arbete, inbetalning och fö rmå ner blir tydligare fö r den enskilde. Den skatt som fortfarande betalas in till staten blir lä gre ä n tidigare och detta gö r att skattetrycket kan sä nkas. Vid en bedö mning av en vä lfä rdskontomodell ä r det viktigt att inse att individer i olika stor utsträ ckning drabbas av inkomstbortfall vid t ex sjukdom eller arbetslö shet, vilket innebä r att vä lfä rdskontona kommer att bli mycket ojä mnt belastade. Otursfö rfö ljda individer kommer att 114 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar Lå ngtidsutredningen ha mindre inbetalningar och stö rre utbetalningar ä n genomsnittet, och få r dä rigenom i slutä ndan en mindre pension. Lå n i systemet blir aktuellt innan personerna bö rjar fö rvä rvsarbeta samt om de senare i livet tvingats tö mma sitt konto. Med andra ord ä r en risk med modellen att de personliga sparkapitalen kommer att fö rdelas ojä mnt i ekonomin, vilket kan minska vä lfä rden på samhä llsnivå . Sannolikt ä r nuvarande socialfö rsä kringssystem ö verlä gset kontomodellen vad gä ller vä lfä rdens fö rdelning mellan individer, men dock inte nö dvä ndigtvis ö ver tiden. En viktig frå ga i sammanhanget ä r vilka delar av dagens social- som ä ndå kan lä mpa sig fö r lö sningar av konto- Det ä r knappast lä mpligt att lå ta ett vä lfä rdskonto omfatta hela det socialfö rsä kringssystem som finns , eftersom det finns en risk att stora grupper skulle vara tvungna att tö mma sina konton tidigt i livet. Statens kostnader att hjä lpa dessa personer kan då bli lika hö ga som fö r dagens system.37 I fö rsta hand bö r kontoformen begrä nsas till att omfatta så dant som har ett stort inslag av omfö rdelning ö ver livscykeln och utelä mna de delar som handlar om fö rdelningen mellan olika individer. En så dan utformning skulle innebä ra att kontot omfattade t ex studielå n, fö rä ldrafö rsä kring och pension, men inte t ex sjuk- fö rsä kringen. En fara med att utforma dessa system så att det i stö rre utsträ ckning blir en frå ga om omfö rdelning ö ver livscykeln ä r att incitamenten till samhä llsnyttiga aktiviteter som barnafö dande och studier etc minskar. I samband med det nya pensionssystemet skapas en struktur fö r ett kontosystem genom att ett obligatoriskt individuellt fondsparande infö rs, det så kallade premiepensionssystemet. Detta gö r det lä ttare att gradvis fö ra ö ver andra lä mpliga delar av vä lfä rdssystemen till ett personligt kontosystem. Av samma skä l som gä ller ö vergå ngen frå n ett fö rdelningssystem till ett fonderat pensionssystem kan ö vergå ngen fö r andra delar av socialfö rsä kringen vara problematisk. Under en ö vergå ngsperiod skall bå de ett sparande fö r eget framtida bruk byggas upp, som behö vande utan tidigare tillgå ngar i kontosystemet skall fö rsö rjas. Det ä r svå rt att bedö ma hur pass betydelsefull roll vä lfä rdskonton kan komma att spela som alternativ och komplement till dagens system. Sannolikt ä r vissa delar av socialfö rsä kringarna mer lä mpade fö r denna typ av lö sningar ä n andra. Om framtida inkomster inte lä ngre kan vä xa med hjä lp av hö gre skattesatser utan endast i takt med skattebasernas tillvä xt, ö kar dock vikten av hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen genom alternativa lö sningar. 37 Bjö rklund m.fl. [1998]. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 115 De framtida befolkningsfö rä ndringarna innebä r att andelen personer i arbetskraften kommer att minska i jä mfö relse med dem som stå r utanfö r. De som deltar i arbetskraften kommer dessutom att bli allt ä ldre. ä ldre i befolkningen kommer att leda till en ö kad efterfrå gan offentligt finansierade vä lfä rdstjä nster, sä rskilt ä ldreomsorg Det ä r dock mö jligt att befolkningen inte bara blir ä ldre utan också friskare, vilket talar fö r att kostnaderna fö r ä ldreomsorg och sjukvå rd inte behö ver ö ka i samma takt som antalet ä ldre. Den tilltagande internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara och begrä nsar dä rmed mö jligheterna att hö ja skattekvoten fö r att finansiera efterfrå geö kningen på vä lfä rdstjä nster. Internationaliseringen medfö r troligen att skatteinkomsterna fortsä tt- ningsvis inte kan vä xa genom hö jda skattesatser, utan endast i samma takt som tillvä xten i ekonomin. Den stö rsta delen av de offentligt tillhandahå llna vä lfä rdstjä nsterna kommer sannolikt ä ven att finansieras via skattesystemet. De befolkningsfö rä ndringar som fö rvä ntas ä ga rum under de nä rmaste decennierna kommer att sä tta press på finansieringen av de svenska vä lfä rdssystemen. Lå ngtidsutredningens analyser tyder på att det blir svå rare att finansiera vä lfä rdssystemen via skatter, å tminstone om nuvarande ambitioner skall bibehå llas. En minskning av antalet personer i arbetskraften i kombination med en ofö rä ndrad eller lä gre skattekvot sä tter ett tak fö r de offentliga inkomsternas tillvä xtmö jligheter. Detta innebä r svå righeter att ö ka utrymmet fö r offentligt finansierade vä lfä rds- tjä nster. Den offentliga sektorn ä r beroende av antalet arbetade timmar i den privata sektorn fö r tillvä xt i skatteinkomsterna. Detta motiverar att ansträ ngningar gö rs fö r att hå lla antalet arbetade timmar uppe. Ett hö gt arbetskraftsdeltagande och en hö g sysselsä ttning, ä ven fö r den ä ldre delen av arbetskraften, ä r dä rfö r viktig. En flexibel pensionså lder tillsammans med ett skattesystem som ä r inriktat mot att stimulera tillvä xten fö rbä ttrar fö rutsä ttningarna fö r detta. Eftersom har ett, i internationell jä mfö relse, hö gt arbetskraftsdeltagande saknas den outnyttjade buffert av arbetskraft bland kvinnorna som finns andra lä nder. denna bakgrund ä r det angelä get att upprä tthå lla antalet Den vä lfä rdsvinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot de fö rsä mrade mö jligheterna att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster som en så dan reform skulle innebä ra. dä r fä rre kommer att arbeta och fler efterfrå ga vå rd och omsorg stä lls också ö kade krav på solidaritet och fö rtroende fö r 116 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar skattesystemet, eftersom det inte ä r samma grupper som beslutar om arbetstider som drabbas av en sä mre offentlig vä lfä rd. I stä llet kan flexibla arbetstidslö sningar som anpassas till lokala eller bransch- specifika fö rhå llanden ö vervä gas. Ytterligare en mö jlighet att underlä tta finansieringen av vä lfä rds- systemen ä r att bä ttre nyttja den reserv av arbetskraft som finns bland må nga invandrare som har en svag fö rankring på arbetsmarknaden. I ett lä ngre perspektiv, nä r dagens arbetskraftsreserver utnyttjats i stö rre utsträ ckning, kan också arbetskraftsinvandring ö vervä gas. Det handlar då om att aktivt locka personer med specifika kunskaper och fä rdigheter som efterfrå gas på arbetsmarknaden att komma till . Om framtida skatteinkomster inte lä ngre kan vä xa med hjä lp av hö gre skattesatser, utan endast i takt med skattebaserna, ö kar vikten av hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Tjä nste- produktionen inom vå rd, skola och omsorg ä r vidare i hö g grad personal- krä vande vilket innebä r att mö jligheterna till produktivitetshö jningar sannolikt ä r mindre dä r ä n i andra delar av ekonomin. Sammantaget innebä r detta att alternativa finansieringsvä gar kan bli aktuella som komplement till nuvarande system. Fö rutom ett hö gt arbetsutbud i ekonomin underlä ttar ett hö gt offentligt sparande finansieringen av vä lfä rden. Ett hö gt sparande fram till å r 2015 skulle leda till en minskad skuldbö rda och lä gre rä nteutgifter. En ö kad hä nsyn till den framtida befolkningsutvecklingen bö r så ledes tas vid utformningen av den offentliga sektorns sparmå l. Det må l om ö verskott i de offentliga finanserna som faststä llts kan behö va hö jas och tidsperioden fö rlä ngas fö r att fö rbä ttra mö jligheterna att parera ö kade konsumtionsbehov efter å r 2015. Utvecklingen av offentlig konsumtion bö r hå llas igen under de nä rmaste å ren, då de demografiska motiven fö r ö kad konsumtion ä r svaga. 5 En hållbar tillväxt har ökade krav rests på att samhällsutvecklingen och den ekonomiska tillväxten skall vara hållbar. Det är vanligt att förknippa hållbar utveckling och tillväxt med miljöfrågan, även om begreppet skulle kunna innebära ett långsiktigt synsätt inte endast beträffande hänsynen till miljön. En anledning till att miljöfrågan står i fokus i dessa sammanhang är att det har funnits farhågor om att ekonomisk utveckling och tillväxt sker på bekostnad av miljön. En central fråga i denna Långtidsutredning är att undersöka vilka möjligheter har att upprätthålla en långsiktig ekonomisk tillväxt. Detta med utgångspunkt från bland annat en hög ambition inom miljöområdet som kommer till uttryck i miljömål. I detta kapitel diskuteras de ekonomiska konsekvenserna av målen. En annan utgångs- punkt för en analys vore att studera nivån på miljömålen utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. En sådan analys av miljömålet om en ökad kretsloppsanpassning görs i bilaga 4 till . Finns det något klart samband mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan? Kommer miljökraven att utgöra restriktioner på tillväxten och vice versa fram och på ? Kan någon bedömning göras av om utveckling är hållbar eller inte? Dessa frågor kommer att diskuteras i detta kapitel. Som en bakgrund ges inledningsvis, i faktaruta 5.1, en översikt av de allvarligaste miljöproblemen i . 1 Bilaga 4 till – [1999a]. 118 En hållbar tillväxt Vilka ä r de allvarligaste miljö problemen i ? Fö r att besvara denna frå ga må ste skillnaden mellan miljöpåverkande faktorer (dvs utslä pp av olika ä mnen) ö vergö dning etc) miljö farliga utslä pp minskar kan miljö tillstå ndet vara ofö rä ndrat en lå ng tid framö ver, då miljö ns fö rmå ga att å terhä mta sig kan ta lå ng tid. Miljö problemen ä r inte lö sta fö rrä n ett bra miljö tillstå nd Enligt Naturvå rdsverkets bedö mning dä r utvecklingen fortfarande gå r i fel riktning. å tminstone , men minskade de. Halten av koldioxid i atmosfä ren ö kar. Detta beror dock till mycket liten del på de svenska utslä ppen, vilka utgö r av vä rldens samlade utslä pp. Försurningen varken fö rbä ttras eller fö rvä rras i dagslä get. Utslä ppen av fö rsurande ä mnen i har dock minskat kraftigt, men av nedfallet av fö rsurande ä mnen kommer frå n andra lä nder. ä r av sjö arna i norra , 10–av sjö arna i samt ö ver av sjö arna i vä stra ä r ett av de Ö vergö dningstillstå ndet har varit ofö rä ndrat under en lä ngre tid. En sjä ttedel av ä r ö vergö dda . Utslä ppen av gö dande ä mnen har legat på en ofö rä ndrad nivå under en lä ngre tid. Luftkvaliteten har fö rbä ttrats avsevä rt under senare å r. luftfö roreningarna hä lso- orsakar hä lsoproblem ä r ä mnen samt partiklar. biologiska mångfalden hotas till fö ljd av att må nga vå tmarker har fö rsvunnit, mä ngden dö d ved i skogen har minskat och rationalisering av jordbruket har skett. Ett annat hot mot den biologiska må ngfalden ä r ö verfiske. sker ö veruttag av flera fiskarter. Fö r nä rvarande tycks dock inte må ngfalden fö rsä mras ytterligare. Kä llor: Naturvå rdsverket [1998] samt Naturvå rdsverket [1999a]. En hå llbar tillvä xt 119 5.1Kan hö g tillvä xt fö renas med en god miljö ? 5.1.1Tillvä xt och miljö –vad sä ger teorin? Fö rhå llandet mellan tillvä xt och miljö kvalitet, dvs ett bra miljö tillstå nd, diametralt olika sä tt. Tillvä xt och miljö kvalitet kan ett motsatsfö rhå llande till varandra. miljö kvalitet kan också betraktas som fö rutsä ttningar fö r varandra. Fö r att empiriskt kunna visa på sambandet mellan miljö kvalitet och tillvä xt anvä nds begreppen miljö på verkan eller miljö utslä pp approximation fö r miljö kvalitet eller miljö tillstå nd, trots kvaliteten fö rbä ttras fö rst med viss fö rdrö jning efter det att utslä ppen minskat. Tillvä xt och miljö – ett motsatsfö rhå llande? Synsä ttet att en avvä gning alltid må ste gö ras mellan BNP och miljö kvalitet kan å skå dliggö ras med en produktionsmö jlighetskurva, dä r en ö kning av produktionen (BNP) sker på bekostnad av miljö kvaliteten och vice versa. Diagram 5.1 Samband mellan BNP och miljökvalitet Den heldragna kurvan PP i diagram 5.1 anger kombinationer av miljö kvalitet och produktion (BNP) som ä r mö jliga på kort sikt nä r ekonomins samlade resurser kan utnyttjas effektivt. Lä ngs kurvan ä r det 120 En hå llbar tillvä xt Lå ngtidsutredningen inte mö jligt att ö ka BNP utan att fö rsä mra miljö kvaliteten och vice versa.2 Vilken kombination av BNP och miljö kvalitet som vä ljs avgö rs av samhä llets vä rdering av miljö kvalitet i fö rhå llande till annan produktion eller konsumtion. På lå ng sikt kan utvecklingen av ny teknik (IT, reningsteknik, substitutionsmö jligheter etc) gö ra att PP-kurvan skiftar utå t så att produktionen kan ö kas utan att miljö kvaliteten behö ver fö rsä mras, vilket kan utlä sas av den streckade linjen i diagrammet. Om en effektivare anvä ndning av samhä llets resurser kan å stadkommas ä r en ö kad produktion och konsumtion mö jlig utan att miljö kvaliteten nö dvä ndigtvis behö ver fö rsä mras. finns exempel på att resurserna inte anvä nds effektivt på alla marknader, vilket skulle innebä ra att ekonomin befinner sig innanfö r PP-kurvan. På marknader med bristande konkurrens riskerar ekonomin att underutnyttja varan/ resursen i frå ga. Nä r det gä ller miljö resurser som luft och vatten, som saknar marknader och dä rmed marknadspriser, riskerar dessa resurser dä remot att ö verutnyttjas. Ovanstå ende modell ä r starkt fö renklad. I andra modeller, som fö rklarar sambandet mellan BNP och miljö , ses miljö utslä pp som en insatsvara i produktionen och den mö jliga produktionen utmed PP- kurvan avgö rs bland annat av krav på rening av utslä pp samt en given teknologi.3 Ä ven om resurserna anvä nds effektivt behö ver en ö kad produktion inte nö dvä ndigtvis innebä ra minskad miljö kvalitet i . I kapitel 8 konstateras att den svenska strukturomvandlingen i nä ringslivet inneburit en utveckling mot allt mer kunskapsintensiv produktion, bå de inom industrin och tjä nstesektorn, samt att potentialen fö r en fortsatt tillvä xt i tjä nstesektorn ä r stor. I scenarier fram till å r 2015 berä knas verkstadsindustrin, samt handel och ö vriga tjä nster, vara de branscher vars produktion vä xer relativt mer ä n andra branscher, och tjä nstesektorn som helhet ä r den sektor som vä xer mest vad gä ller sysselsä ttning. I diagram 5.2 visas att verkstadsindustrin samt handel och ö vriga tjä nster ä r mindre utslä ppsintensiva ä n andra branscher. Detta gä ller ä ven vissa andra tjä nsteproducerande branscher. Så ledes behö ver inte en ö kad produktion leda till fö rsä mrad miljö kvalitet i . Diagram 5.2 belyser ett få tal miljö på verkande utslä pp. Fö r en mer utfö rlig diskussion om den framtida utvecklingen av miljö problem och dess koppling till utvecklingen i ekonomin, se avsnitt 5.2.2. 2Bergman, L. [1989]. 3Se t ex Stokey, N. [1998]. En hå llbar tillvä xt 121 strukturomvandling i leder dock inte sjä lvklart till en miljö - fö rbä ttring globalt sett. att leda till att miljö - problemen flyttas till andra delar av vä rlden. Diagram 5.2 Utsläpp av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxid i förhållande till förädlingsvärdet inom olika branscher 1993 Svaveldioxid kg/kr El-, gas- och Kväveoxider kg/kr Koldioxid ton/kr Järn-, stål- och Massa, papper och Kg respektive ton utsläpp per krona Kä lla: SCB [1996]. Tillvä xt – fö rutsä ttningen fö r en god miljö ? En positiv utveckling av BNP per person kan också ses som en fö rutsä ttning fö r hö g miljö kvalitet. Det finns tecken som tyder på att med stigande inkomst ö kar efterfrå gan på miljö kvalitet.4 En positiv ekonomisk utveckling kan så ledes skapa fö rutsä ttningar fö r ö kad omsorg om miljö n. Betalningsviljan fö r olika varor, inklusive miljö - kvalitet, ö kar med inkomsten. Detta ä r ett å terkommande resultat i studier som har gjorts fö r att skatta betalningsviljan fö r att minska olika 4 I kapitel 2 framkom att bruttonationalinkomst (BNI) och BNP skiljer sig å t i stö rre utsträ ckning ä n i andra lä nder.