sou · GOB31 · 2001-01-01 00:00:00 — Internationaliseringen av ekonomin och utveck- lingen på de finansiella marknaderna Nations- gränserna har steg för steg blivit allt mindre bety- delsefulla för företag och kapital, vilket i sin tur påverkar förutsättningarna för såväl näringslivets som de samhälleliga institutionernas besluts- fattande. Ökad frihandel, EU:s inre marknad och avregleringen av länders kapitalmarknader har påverkat utrymmet för det nationella besluts- fattandet. medlemskap i unionen. Genom det svenska medlemskapet i EU, som i praktiken beslutades av svenska folket i en folk- omröstning, har politiska beslut kommit att fattas inom ramen för EU-samarbetet. Det svenska EU- medlemskapet skapar nya möjligheter för politiskt beslutsfattande över nationsgränserna. Demokratiseringsprocessen i vårt närområde. Efter årtionden av politiskt förtryck söker länder- na på andra sidan att bygga upp såväl fungerande öppna ekonomier som demokratiska styrelseskick. Nya band på olika områden kan knytas mellan folk och länder runt . Förändringstakten i samhället. De snabba för- ändringarna i samhället och tempot i beslutspro- cesserna har fått effekter på möjligheterna att för- ankra och informera om politiska beslut. Utvecklingen inom medieområdet. Koncentra- tionen av ägandet inom dagspressen har fortsatt. Tillgången till TV- och radiokanaler har ökat dras- tiskt. Informationstekniken har gjort sitt intåg på all- var. Informations- och kommunikationsmönstren har förändrats på avgörande sätt. Utbudet av infor- mation och kunskap har ökat markant. har i ännu större utsträckning blivit ett mångfaldens samhälle. Olika länder och kulturer finns representerade, vilket berikat det svenska samhället, men också ställt samhället inför nya och annorlunda krav. Invandrarnas deltagande i det politiska arbetet är fortfarande lågt. Utbildningsnivån har höjts. Människor är kun- niga, engagerade och beredda att ta ansvar. Intres- set och engagemanget söker sig nya vägar. Nya värderingar och minskad auktoritetstro ställer det politiska systemet inför nya utmaningar. Ungdomars förtroende för traditionella demo- kratiska former sviktar. Allt fler ungdomar visar tveksamhet inför de traditionella och represen- tativa arbetsformerna för inflytande. i idéburna föreningar har minskat kraftigt de senas- te 15 åren. Ungdomars inställning till inflytande och delaktighet karaktäriseras ofta av en önskan om projektinriktade arbetsformer för snabba resultat i konkreta frågor. Det folkliga engagemanget ändrar form. Flera av de stora folkrörelserna visar tydliga tecken på minskad förmåga att attrahera medborgarna. Sam- tidigt ökar medborgarnas totala engagemang i oli- ka former av nya rörelser eller i mer eller mindre tillfälliga strukturer. Miljöfrågornas ökade tyngd. Miljöfrågorna har kommit att spela en allt viktigare roll i samhälls- arbetet. Insikten om det nödvändiga i att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle har ökat. Mandatperiodens längd har förlängts. Fyraåriga mandatperioder, med gemensam valdag för såväl riksdagsvalen som val till landsting och kommuner, tillämpas års allmänna val. Där- med kan politiken föras mer långsiktigt. har antalet tillfällen för medborgarna att i allmänna val få uttrycka sin mening minskat. Kvinnornas intåg i politiken har varit mycket påtagligt . Det växande kvinnliga deltagandet påverkar politikens utformning och innehåll. Demokratin har i den här meningen blivit mer representativ. Förändringsarbetet i landsting och kommuner. En viktig drivkraft i detta arbete har varit den för- sämrade ekonomin, vilket har satt frågor om effek- tivitet och rationalitet i fokus. har nya former för att leda och organisera verksamheten påverkat den kommunala demokratin. Den regionala och den lokala nivån i folkstyret har fått ökad betydelse. Utvecklingen mot vidgade uppgifter för kommunerna har förstärkts. Sam- tidigt håller nya mönster för regional samverkan på att etableras. Stora strukturförändringar inom det statliga området. Den statliga verksamheten har minskat i omfattning, myndigheterna har förändrats, detalj- styrningen har minskat till förmån för mål- och resultatstyrning, fler verksamheter drivs i bolags- form, en ny budgetprocess har införts och Riks- bankens oberoende har stärkts. Sammantaget har dessa förändringar ställt den svenska demokratin inför nya förutsättningar. Ett högt valdeltagande, vida möjligheter till insyn och inflytande, levande folkrörelser och medborgerligt förankrade politiska partier har varit några kännetecken för 1900-talets svenska demokrati. Olika undersökningar visar att tilltron till det politiska systemet har av- tagit och att det har uppstått en klyfta mellan välja- re och valda. En parlamentarisk kommitté ges i uppdrag att belysa de nya förutsättningar, problem och möjlig- heter som det svenska folkstyret möter inför 2000- talet. Denna analys bör utgå från de krav och för- väntningar som medborgarna skall kunna ställa på en demokrati. Kommitténs skall summera och värdera de senaste årens demokratiutredningar och demo- kratiforskning och bedöma om ytterligare under- sökningar och forskning bör initieras. Kommittén skall utöver beskrivningar och ana- lyser lämna konkreta förslag i syfte att stärka och fördjupa det svenska folkstyret. Kommitténs arbete skall koncentreras till fyra huvudområden. Internationaliseringen av ekonomin. Ekonomi och demokrati i samspel har under upplevt arbetslös- hetsnivåer som inte har förekommit under två generationer. Kommittén skall belysa hur detta har ökat känslan av att stå utanför och minskat tilltron till demokratin och till de folkvalda politikerna på olika nivåer i samhället. Kommittén skall analysera vilka nya krav upp- komsten av stora multinationella företag med globala investerings- och expansionsmöjligheter ställer på folkstyret. Kommittén skall belysa och diskutera på vilket sätt internationaliseringen av produktionen påverkar politikens möjligheter att tillgodose medborgarnas krav att på politisk väg kunna påverka sina levnadsbetingelser. De finansi- ella marknadernas möjligheter och kraft att på- verka eller t.o.m. motverka politiska intentioner skall granskas. Försvaret av den svenska kronan i samband med räntekrisen är ett konkret exempel. Kommittén skall kartlägga hur det politiska handlingsutrymmet påverkades av 1990-talets ekonomiska kris och vilka effekter som denna har haft på det svenska folkstyret. Kommittén skall överväga på vilket sätt inom ramen för EU:s nuvarande beslutsformer – kan förbättra de svenska medborgarnas inflytande över och delaktighet i samarbetet inom EU. I upp- giften bör också ingå att belysa på vilket sätt erfa- renheter från och regional verksamhet kan tillföras EU-arbetet. EU-medlemskap har skapat nya förut- sättningar för det politiska arbetet och därmed för förhållandet mellan väljare och valda. EU ger öka- de möjligheter att på europeisk nivå finna lösning- ar på olika samhällsproblem, över de traditionella nationsgränserna. Kampen mot miljöförstöringen är ett sådant exempel som i dagens samhälle kräver samverkan mellan länder för att varaktiga resultat skall uppnås. är medborgarnas möjlighe- ter begränsade att utkräva ansvar för de överstatligt bestämda delarna av unionens beslutsfattande. inträde i EU har förändrat samarbetet och kontakterna med andra länder. , liksom många andra västländer, är på väg från industrisamhället mot det som kallats kunskaps- eller informationssamhället. Dessa förhållanden har påverkat hur medborgarna uppfattar sig själva och sin kulturella identitet, liksom hur medbor- garna förhåller sig till människor med annan kultu- rell identitet. Kommittén bör analysera dessa för- hållanden. Nya informations- och kommunikationsmönster, informationstekniken. Det nya medielandskapet. Kommittén skall kartlägga mediernas roll i det demokratiska samhället och hur moderna media har förändrat det politiska arbetets villkor. Kommittén skall analysera de nya förutsätt- ningar som gäller för massmedierna och hur den nya informationstekniken påverkar demokratin. Inom medieområdet har stora förändringar skett under det gångna decenniet. Koncentrationen av ägandet inom dagspressen har fortsatt. Antalet TV- och radiokanaler har ökat drastiskt. Mot den- na bakgrund bör kommittén söka svar på frågan om förutsättningarna för en fri och allsidig opini- onsbildning har förändrats. Att beslutsfattare utsätts för påverkan av olika slag är inte något nytt. Snarare är det en viktig del i den demokratiska processen. Flera företag och organisationer använder numera professionell expertis för att påverka (lobbying/lobbyister). Kommittén skall söka klargöra begreppen och definiera vad som menas med lobbying. I upp- draget ingår också att kartlägga och sammanfatta erfarenheter från andra länder samt eventuellt läm- na förslag till åtgärder på området. De senaste årens utveckling karakteriseras av att nya mönster har utvecklats för information och kommunikation. Informationstekniken har starkt bidragit till denna utveckling. I takt med ökad interaktivitet i kommunikationsmönstren påver- kas beslutsfattandet och opinionsbildningen. Förändringarna i den offentliga sektorn. Utveckling inom folkrörelserna. Inom staten, landstingen och kommunerna har ett omfattande förändrings- och förnyelsearbete bed- rivits . En bidragande orsak till detta är att det bekymmersamma eko- nomiska läget ställde det politiska systemet inför en ny situation. Det politiska arbetet har till stor del handlat om att minska kostnaderna för verk- samheterna inom den offentliga sektorn. Medbor- garnas förtroende för den offentliga sektorn har därmed påverkats. Utöver syftet att rationalisera och effektivisera har förändrings- och förnyelsearbetet också haft som mål att finna nya vägar att stärka demokratin och öka människors delaktighet i samhällsutveck- lingen. Kommittén bör studera vilka resultat dessa strävanden har gett. Flertalet av de utredningar som nämnts inled- ningsvis behandlar frågor som till största delen rör samhällsområden och uppgifter som styrs och kontrolleras på demokratisk grund. Kommittén skall sammanfatta gjorda utredningar och forskningen inom området samt analysera utveck- lingen och föreslå åtgärder som är ägnade att för- stärka demokratin på regional och lokal nivå. Ett mycket allvarligt problem, som bör ägnas särskild uppmärksamhet, är de många avhopp från kommunala förtroendeuppdrag som har skett under de senaste mandatperioderna. Folkrörelserna och föreningslivet har mer eller mindre betraktats som en garant för demokratins fortlevnad och utveckling. Genom föreningslivet har medborgarna skolats för politiska uppdrag. De traditionella folkrörelserna är emellertid inte längre en lika självklar plattform för att garantera demokratins kontinuitet. Särskilt allvarligt är det minskade engagemanget bland ungdomar samt människor med annan etnisk bak- grund. innebär mötet mellan traditio- nella folkrörelser och nya former för samverkan en stor utmaning. Kommittén bör belysa de förändringar i med- borgarnas engagemang som skett under främst . Kommittén har en viktig uppgift i att skapa debatt och stimulera det offentliga samtalet om demo- kratins utveckling och om det svenska folkstyret. Kommittén bör därför särskilt överväga i vilka for- mer arbetet skall bedrivas. Arbetet bör redovisas i etapper. Kommittén skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommit- téer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpoli- tiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jäm- ställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Tidsplan Kommitténs uppdrag skall vara avslutat . Kommittén skall redovisa ett första delbetänkande . Det står kommittén fritt att lämna ytterligare delbetänkanden innan den avger sitt slutbetän- kande. (SB 1997:01) får i särskilt uppdrag att utreda orsakerna till det sjunkande val- deltagandet och att föreslå åtgärder för att öka medborgarnas delaktighet och engagemang i det demokratiska systemet. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté för att belysa de nya förutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir. 1997:101). Kommittén har antagit namnet . Kommitténs arbete skall enligt direktiven koncen- treras till följande områden. Internationaliseringen av ekonomin. Ekonomi och demokrati i samspel. i Europeiska unionen. Nya informations- och kommunikations- mönster, informa-tionstekniken. Det nya medielandskapet. Förändringar i den offentliga sektorn. Utveckling inom folkrörelserna. Det anges i direktiven att utgångspunkten för kommitténs arbete bör vara varje medborgares rätt till full delaktighet i samhället. Kommittén skall summera och värdera de senaste årens demokrati- utredningar och demokratiforskning och bedöma om ytterligare undersökningar och forskning bör initieras. Kommittén skall vidare utöver analyser och beskrivningar lämna konkreta förslag inom de områden där den anser det vara behövligt. Arbetet skall bedrivas så att det offentliga samtalet kring demokrati och folkstyre stimuleras och utvecklas. Utredningen skall enligt direktiven vara avslutad . Valdeltagandet i har legat på en internationellt sett hög nivå. Särskilt högt var det och fram till då av de röstberättigade deltog i de allmänna valen. Det allra högsta valdeltagandet noterades 1976 då 91,röstade i riksdagsvalet. Vid valen sjönk emellertid valdeltagandet och uppgick i riksdagsvalen till , medan val- deltagandet i kommun- och landstingsval uppgick till . Vid allmänna val sjönk val- deltagandet ytterligare. Det uppgick i riksdagsvalet till strax och i kommun- och lands- tingsvalen till . Valdeltagandet har således sjunkit och måste vid val sägas vara betydligt lägre . Det finns tendenser som pekar på att tilltron till det politiska systemet har avtagit och att det har upp- stått en klyfta mellan väljare och valda. Detta är en oroande utveckling. Högt valdeltagande är en förutsättning för ett väl fungerande demokratiskt system. Det är mot denna bakgrund angeläget att ta fram såväl underlag som belyser orsakerna till det sjunkande valdeltagandet som förslag till åt- gärder i motsatt riktning. Direktiven till Demo- kratiutredningen bör därför vidgas så att utred- ningen också studerar valdeltagandet och föreslår åtgärder för ett ökat demokratiskt engagemang. får i särskilt uppdrag att utreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandet och att föreslå åtgärder för att öka medborgarnas delaktighet och engagemang i det demokratiska systemet. skall samråda med Rådet för utvärdering av val (dir. 1997:87 och 1998:99). Utredningen skall också samråda med , som av regeringen fått i uppdrag att börja undersöka det låga valdeltagandet bland invandrare och utvecklingen sedan den kommunala rösträttsreformen (In98/2272/IE). Bilaga 3 Förteckning över seminarierna Seminarium (dokumentation) Hur vid bör demokratin vara? –, redaktör, Lekmannastyre i experternas tid , författare, expert EU – ett demokratiprojekt? Seminarium (dokumentation) Demokratin i den offentliga (Medarrangörer: Forsknings- Tid för demokrati? Demokrati och fria folkviljor Seminarium (dokumentation) , vice ordförande i Demokrati utan partier – eller ? Ancient Athenian Democracy – Arrangörer: Demokrati Akademin, antagonister (Samarrangör: (Samarrangörer: NBV, . , journalist och författare i samspel – litet kvällssamtal (Samarrangörer: Justitie- för utvärdering av val) Bilaga 4 Förteckning över småskrifterna , , . , , , , , En god affär i Att rösta med händerna Gör barn till medborgare Lekmannastyre i experternas tid Demokrati på europeisk nivå På marginalen – en intervjubok EU – ett demokratiprojekt? Att slakta ett får i Etik och demokratisk statskonst Per , , , , , , , , , , , , , , , , Per , , Giandomenico Majone, , Per , , , , , , , , , , , , , , , , Refik Sener , J. , , Demokratin i den offentliga sektorns Bör demokratin avnationaliseras? Löser juridiken demokratins problem? Demokratin och det gemensamma Vad hände med ekonomi Citizen Participation in European , , , , , , , , . , , , , , , , , , , , , , , , . , , , , Per , , , , Pippa , , Bilaga 5 Förteckning över forskarvolymerna , , , , , , , , Bo Lindensjö, , , , IT i demokratins tjänst Marknaden som politisk aktör , , , , , , , . , , , , , , , , , . . , , , , , , , , , . , , , , , , , , , . Barber, , , , , , , , , , . Li , Axel , , , , , , , , , , , . , , , , , Hans Hegeland, . , , , , , , . , , , , Per , , . , , , PerOla . Bilaga 6 Förteckning över innehållet i stencilen En demokrati i förvandling Medier och demokratin. Tid för demokrati. Demokratin och fria folkviljor. Regionaliseringen och demokratin. Demokratin och dess antagonister. Den representativa demokratins framtid. : Demokratiska funktioner och maktspridning : En fungerande demokrati : Demokrati på grönt vis : Vårdens demokrati och godmanskap : Löften om lycka : Utan ekonomi stannar demokratin Bilaga 7 första sida, ett exempel