sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett viktigt exempel ä r koldioxidutslä pp, dä r egentlig reningsteknik saknas. En stor utmaning på miljö områ det blir dä rfö r att uppfylla den begrä nsning av utslä pp som å tagit sig internationellt genom det s k Kyotoprotokollet och de ytterligare å taganden som kan aktualiseras lä ngre fram. Klimatfrå gan ä r ett globalt miljö problem dä r internationellt samarbete ä r nö dvä ndigt fö r att de globala utslä ppen av koldioxid och andra vä xthusgaser skall kunna minskas. Flertalet industrilä nder har å tagit sig att minska sina koldioxidutslä pp. Nä r och hur detta genomfö rs kommer också att på verka konsekvenserna fö r svensk ekonomi av att minska utslä ppen av vä xthusgaser i . Lå ngtidsutredningen – framtidens utmaningar och mö jligheter 267 Lå ngtidsutredningens analyser visar att med internationell handel med utslä ppsrä tter, blir effekterna på den svenska ekonomin på lå ng sikt begrä nsade av att uppfylla Kyotoå tagandet. Om dä remot begrä nsningen av utslä ppen av vä xthusgaser uteslutande skall ske i , sker det bä st genom en fö rä ndrad energibeskattning i kombination med en hö jd koldioxidskatt. Fö r att minimera kostnaderna fö r att minska koldioxid- utslä ppen ä r det viktigt att delar av nä ringslivet ä ven undantas frå n koldioxidskatten. Ä ven med undantag kommer en hö jd koldioxidskatt att på verka strukturomvandlingen i nä ringslivet genom att vissa branscher, frä mst petroleumraffinaderier, minskar i betydelse. Fö r att en inhemsk utslä ppsminskning skall kunna ske med begrä nsade ekonomiska konsekvenser, krä vs också att ekonomin ä r flexibel och fö rmå r stä lla om sig till ä ndrade fö rutsä ttningar utan att nå gra stö rre fö rmå r anpassa sig, ö kar kostnaderna fö r att Lå ngtidsutredningen har som syfte att utgö ra ett underlag fö r den ekonomiska politiken och att skapa debatt kring politikens utformning. Ett centralt tema i denna Lå ngtidsutredning ä r en diskussion kring mö jligheterna att bibehå lla ett vä l utbyggt offentligt finansierat vä lfä rdssystem. Fö r att kunna upprä tthå lla vä lfä rdssystemen och uppnå den goda utveckling av tillvä xt och sysselsä ttning som krä vs fö r detta, kommer utvecklingen inom tre områ den att vara av sä rskilt stor betydelse, enligt Lå ngtidsutredningen: fö r det fö rsta den demografiska utvecklingen med en å ldrande befolkning, fö r det andra betydelsen av att uppnå hö gt stä llda miljö politiska må l och fö r det tredje en fortsatt internationalisering av den svenska ekonomin. Utvecklingen inom dessa tre områ den på verkar fö rutsä ttningarna fö r bland annat arbetsmarknads-, utbildnings- och nä ringspolitiken. Dä rigenom på verkas också mö jligheterna att genom å tgä rder inom dessa områ den bidra till ett ö kat resursutnyttjande och en hö gre tillvä xt, och dä rigenom mö jliggö ra finansieringen av vä lfä rdssystemen . Innan dessa mer framtidsinriktade frå gor analyseras, gö rs en tillbakablick ö ver utvecklingen de senaste trettio å ren. Dä rigenom kan den bild av den framtida utvecklingen som utredningen ger också sä ttas i relation till den tidigare utvecklingen. 270 Sammanfattning Lå ngtidsutredningen Efterslä pning, kris och å terhä mtning Tillvä xten i har varit lä gre ä n i så vä l EU-lä nderna som i . Det beror delvis på den djupa lå gkonjunkturen i bö rjan av , men ä ven bortsett frå n denna har den lå ngsiktiga tillvä xt- trenden i varit lä gre ä n i omvä rlden. En svag utveckling av produktiviteten, investeringarna, antal arbetade timmar och terms-of-trade har bidragit till efterslä pningen. De olika faktorernas betydelse fö r tillvä xtefterslä pningen har varierat mellan olika tidsperioder. Det finns mycket som talar fö r att fö rutsä ttningarna fö r en lå ngsiktigt hö gre tillvä xt har fö rbä ttrats det . Den ekonomiska integrationen med omvä rlden har ö kat genom EU-inträ det 1995 och genom etableringen av nä rmast globala kapital- och varumarknader. Dessutom har bå de finans- och penningpolitiken få tt tydliga må l att uppnå och ramar att verka inom. Resultatet ä r ett betydligt stabilare nationellt makroekonomiskt klimat. fö rä ndringar av strukturpolitiken. avregleringar inom ett antal varu- och tjä nstemarknader och en ny konkurrenslagstiftning har infö rts. Den ö kade internationaliseringen innebä r nya fö rutsä ttningar fö r den ekonomiska politiken. stä ller formella krav på bland annat budgetunderskott och skuldkvoter. Kapitalets och arbetskraftens ö kade rö rlighet innebä r praktiska begrä nsningar på hur mycket den ekonomiska politiken –bland annat skattepolitiken –kan avvika frå n den ekonomiska politik som fö rs i andra lä nder. Utrymmet fö r diskretionä r finanspolitik ä r så ledes betydligt mindre ä n fö r tio å r sedan. I stä llet har den ekonomiska politiken alltmer kommit att inriktas på strukturå tgä rder som ett komplement till stabiliseringspolitiken. Genom avregleringar kan fö retag, branscher och ekonomin i sin helhet bli mer effektiva och mer flexibla ä n tidigare, och dä rmed stå bä ttre rustade att mö ta ekonomiska stö rningar. Svensk ekonomi fungerar på vä sentligt bä ttre ä n tidigare. Fö rutsä ttningarna fö r realkapital, utbildning och kompetensutveckling ä r bä ttre ä n på lä nge. Ä ven om den svenska ekonomin hö sten 1999 fungerar bä ttre ä n tidigare och befinner sig i en hö gkonjunktur med god tillvä xt och fallande arbetslö shet, finns det fortfarande en potential fö r strukturella reformer som skulle bidra till hö gre resursutnyttjande och till en god tillvä xt . Utvecklingen fram till å r 2015 Den ekonomiska utvecklingen fram till å r 2015 beskrivs i tre olika scenarier som utarbetat. I basscenariot tecknas en tä mligen god utveckling fö r de nä rmaste 15 å ren, då BNP vä xer med i genomsnitt per å r. Under de fö rsta å ren av perioden ä r tillvä xten hö gre till fö ljd av en snabb ö kning av resursutnyttjandet, då arbetskraftsutbud och sysselsä ttning ö kar medan arbetslö sheten sjunker. Å r 2004 befinner sig ekonomin vid kapacitetstaket och under de dä rpå fö ljande å ren bestä ms tillvä xtmö jligheterna i stö rre utsträ ckning av den underliggande utvecklingen av produktiviteten och arbetskraftsutbudet. Tillvä xten sjunker gradvis . Den demografiska utvecklingen ä r av avgö rande betydelse fö r dä mpningen av tillvä xten. Befolkningen i arbetsfö r å lder fö rvä ntas vä xa i lå ngsammare takt ä n tidigare, som arbetskraftens medelå lder stiger. Frå n och med å r 2008 krymper den arbetsfö ra befolkningens storlek i absoluta tal. Denna utveckling i kombination med en gradvis sjunkande medelarbetstid få r till fö ljd att arbetskraftens bidrag till tillvä xten blir negativt under den senare delen av den analyserade perioden. Tack vare det fö rbä ttrade sysselsä ttningslä get ä r det totala antalet arbetade timmar, och dä rmed en viktig del av skatteunderlaget, ungefä r ofö rä ndrat å r 2015 i jä mfö relse med 1998. Produktivitetstillvä xten i basscenariot antas ligga på per å r i hela ekonomin och per å r i nä ringslivet, vilket ä r i linje med utvecklingen , men nå got hö gre ä n under tidigare decennier. Dessutom presenteras två alternativa scenarier som tar sin utgå ngs- punkt i olika utveckling på arbetsmarknaden. I ett fö rsta alternativ- scenario sjunker medelarbetstiden snabbare ä n i basscenariot, vilket leder till en lå ngsammare tillvä xt, trots att bå de antalet sysselsatta och produktiviteten utvecklas mer positivt. Fä rre arbetade timmar medfö r att den offentliga sektorn få r svå rare att finansiera sin verksamhet. Den offentliga konsumtionen ö kar i detta alternativ endast marginellt som skattekvoten ö kar. visar också att det finns utrymme fö r en lå ngsiktigt hö gre tillvä xt om arbetsmarknaden fungerar på ett bä ttre sä tt ä n i basscenariot. I det andra alternativscenariot lyckas dä rfö r, trots den ofö rmå nliga demografiska utvecklingen, upprä tthå lla ett vä xande arbetskraftsutbud fram till å r 2015. Detta resulterar i att tillvä xten endast minskar marginellt under den senare delen av perioden och att utrymmet fö r offentlig verksamhet blir betydligt stö rre. Basscenariot visar också att inte kommer att uppnå den begrä nsning av utslä ppen av klimatpå verkande gaser som landet å tagit sig inom ramen fö r internationella klimatfö rhandlingar, om inte ytterligare å tgä rder vidtas. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar Fler ä ldre i befolkningen kommer att leda till en ö kad efterfrå gan på finansierade vä lfä rdstjä nster, Befolkningsfö rä ndringar som ä ga rum under nä rmaste decennierna kommer dä rfö r att sä tta press på finansieringen av de svenska vä lfä rdssystemen. Det ä r dock mö jligt att befolkningen inte bara blir ä ldre utan också friskare, vilket talar fö r att kostnaderna fö r ä ldreomsorg och sjukvå rd inte behö ver ö ka i samma takt som antalet ä ldre. Den stö rsta delen av de offentligt tillhandahå llna vä lfä rdstjä nsterna kommer sannolikt ä ven att finansieras via skattesystemet. Den tilltagande internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara och begrä nsar dä rmed mö jligheterna att hö ja skattekvoten fö r att finansiera efterfrå geö kningen på vä lfä rdstjä nster. Internationaliseringen medfö r troligen att skatteinkomsterna fort- sä ttningsvis inte kan vä xa genom hö jda skattesatser, utan endast i samma takt som tillvä xten i ekonomin. Lå ngtidsutredningens analyser tyder på att produktionsmö jligheterna kommer att ö verstiga den fö rvä ntade efterfrå geö kningen av vä lfä rds- tjä nster fram till å r 2017. Dä remot blir det svå rare att finansiera vä lfä rds- systemen till fullo via skatter , å tminstone om nuvarande ambitioner skall bibehå llas. En minskning av antalet personer i arbetskraften i kombination med en ofö rä ndrad eller lä gre skattekvot sä tter ett tak fö r de offentliga inkomsternas tillvä xtmö jligheter. Den offentliga sektorn ä r beroende av antalet arbetade timmar i privat sektor fö r tillvä xt i skatteinkomsterna. Det ä r dä rfö r viktigt att fö ra en politik som frä mjar hö g tillvä xt och ett gott resursutnyttjande i ekonomin. Ett hö gt arbetskraftsdeltagande och en hö g sysselsä ttning, ä ven fö r den ä ldre delen av arbetskraften, ä r dä rfö r viktigt. En flexibel pensionså lder tillsammans med ett skattesystem som ä r inriktat mot att stimulera tillvä xten fö rbä ttrar fö rutsä ttningarna fö r detta. Mot denna bakgrund ä r det också angelä get att lå ngsiktigt upprä tthå lla antalet arbetade timmar genom bibehå llen medelarbetstid. Den vä lfä rdsvinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot de fö rsä mrade mö jligheter att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster som en så dan fö rä ndring skulle innebä ra. finansieringen av vä lfä rds- systemen ä r att bä ttre nyttja den reserv av arbetskraft som finns bland må nga invandrare, fö rankring på arbets- I ett lä ngre ö vervä gas. om att aktivt locka personer med specifika Om framtida skatteinkomster inte lä ngre kan vä xa med hjä lp av hö gre skattesatser, utan endast i takt med skattebaserna, ö kar vikten av hö g effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Hä r kan alternativa finansieringsvä gar behö va prö vas. Fö rutom ett hö gt arbetsutbud i ekonomin underlä ttar ett hö gt sparande finansieringen av vä lfä rden. Ett hö gt sparande fram till å r 2015 skulle leda till en minskad skuldbö rda och lä gre rä nteutgifter. Nä r den offentliga sektorns sparmå l utformas bö r dä rfö r en ö kad hä nsyn tas Må let om ö verskott i offentliga finanserna kan behö va hö jas eller fö rlä ngas i tiden fö r mö jligheterna att parera ö kade konsumtionsbehov efter Utvecklingen av offentlig konsumtion bö r dä rfö r hå llas igen under de nä rmaste å ren, då de demografiska motiven fö r ö kad konsumtion ä r svaga. En hå llbar tillvä xt på miljö områ det ä r fö rekomsten av klimatpå verkande rä knar i sitt basscenario med en fortsatt ö kning av koldioxidutslä ppen per å r fram till å r 2015. Fö r att skall uppfylla sitt å tagande inom ramen fö r det s k Kyotoprotokollet må ste dä rfö r ytterligare å tgä rder vidtas utö ver de styrmedel som anvä nds . Kostnadseffektivitet bö r vara en central princip då styrmedel utformas, och ekonomiska styrmedel så som miljö skatter, miljö avgifter och utslä ppshandel ö kar fö rutsä ttningen fö r kostnadseffektiva lö sningar. Kostnaderna fö r att uppnå den ytterligare begrä nsning av framfö r allt koldioxidutslä ppen som Kyotoprotokollet faststä llt skulle kunna minimeras med hjä lp av internationell handel med utslä ppsrä tter. Ett annat sä tt att minska kostnaderna ä r att tillä mpa ett reformerat energiskattesystem, dä r den exportintensiva industrin ä r skyddad ä ven fortsä ttningsvis genom en nedsä ttning av koldioxidskatten i ungefä r samma utsträ ckning som . 274 Sammanfattning Lå ngtidsutredningen Studier visar att det inte finns nå got klart samband mellan ekonomisk tillvä xt och miljö på verkan. I takt med att inkomsten stiger, skapas också resurser fö r att utveckla ny miljö vä nligare teknik och en stö rre efterfrå gan på en god miljö kan ofta uppvisas. I ett kortare perspektiv kan dä remot ö kade miljö krav utgö ra restriktioner fö r den ekonomiska tillvä xten. Historiska data fö r , men ä ven andra lä nder, visar att flera miljö utslä pp ö kade fö r att sedan minska, trots en fortsatt positiv ekonomisk utveckling. Den omedelbara fö rklaringen till detta brutna samband mellan BNP-ö kning och miljö utslä pp ä r att miljö skyddslagen infö rdes 1969, samt den minskade anvä ndningen av fossila brä nslen. Underliggande fö rklaringar till sambandet utgö r den tekniska utvecklingen och en ö kad efterfrå gan på en god miljö . Detta talar fö r att den ekonomiska politiken bö r vara att frä mja ekonomisk tillvä xt med att en aktiv miljö politik fö rutsä ttningar fö r en god miljö . En minskad miljö på verkan motsvaras emellertid inte av ett fö rbä ttrat miljö tillstå nd till fö ljd av efterslä pningar i naturens å terhä mtningsfö rmå ga. Det svenska miljö tillstå ndet på verkas också av vad som sker i omvä rlden, vilket understryker vikten av internationellt samarbete i miljö politiken. Ett sä tt att fö rsö ka bedö ma om utvecklingen i ä r lå ngsiktigt hå llbar ä r att berä kna en miljö justerad nettontionalprodukt (NNP). Berä kningar som gjorts av av en justerad netto- nationalprodukt tyder på att kostnaderna fö r de sammanlagda negativa miljö effekterna få r betecknas som små . Vid jä mfö relse har inte heller miljö kostnaderna stigit, vilket antyder att en miljö stö rande teknik att kan bedö mas ha en dock vissa miljö hot, fö rä ndring och uttunning av ozonskiktet, utelä mnats frå n berä kningarna. En slutsats ä r att vä rdering och sammanstä llning av informationen i ett justerat NNP-må tt kan ge vä rdefull information om betydelsen av de miljö utslä pp som produktionen ger upphov till, och dä rfö r utgö ra en grund fö r utformningen av politiken. kan detta må tt knappast utgö ra det enda underlaget fö r en bedö mning av om utvecklingen ä r hå llbar eller inte. Det finns också anledning att vidga den gä ngse betydelsen av en hå llbar utveckling till att också omfatta andra aspekter ä n naturresurser och miljö . En arbetsmarknad fö r alla? har inneburit stora fö rä ndringar av arbetsmarknaden med en hö g och endast lå ngsamt sjunkande arbetslö shet som frä msta kä nne- tecken. Må nga grupper har drabbats av arbetslö shet . Arbetslö sheten har emellertid drabbat vissa i stö rre utsträ ckning ä n andra. Inte minst gä ller det fö r personer med utlä ndsk bakgrund. Som konstaterats har må nga personer tillbringat lå nga perioder i arbetslö shet eller arbetsmarknadsprogram, vilket bidragit till att ö ka de faktiska arbetslö shetstiderna. Arbetsmarknads- programmen kan ha bidragit till att upprä tthå lla ett effektivt arbetsutbud, vilket gö r att den att period av å terhä mtning på arbetsmarknaden som nu stå r infö r kan ske utan allvarligare flaskhalsproblem. Det rå der stor osä kerhet om nivå n på jä mviktsarbetslö sheten och dä rmed om hur mycket arbetslö sheten kan sjunka innan priser och lö ner accelererar. En bestå ende nedgå ng i arbetslö sheten krä ver att matchningen mellan lediga arbeten och de arbetslö sa fungerar bra samt att en ö kad efterfrå gan på arbetskraft inte resulterar i hö gre lö neö kningar i stä llet fö r hö gre sysselsä ttning. Det ä r svå rt att i skrivande stund finna tecken på att arbetsmarknadens funktionssä tt i detta avseende fö rsä mrats dramatiskt , vilket indikerar att det har funnits betydande lediga resurser av arbetskraft med efterfrå gade kvalifikationer. Av stor betydelse fö r jä mviktsarbetslö shetens nivå ä r också fö rä ndringar av arbetsmarknadens institutioner. Utvecklingen på detta områ de prä glas ä ven den av osä kerhet. Det finns dock tecken på att institutionella fö rä ndringar bidragit till att hö ja jä mviktsarbetslö sheten. Under alla omstä ndigheter ä r det viktigt att utnyttja den å terhä mtnings- period på arbetsmarknaden som finns till att minska arbetslö sheten och vidta å tgä rder som mer varaktigt ö kar arbetskraftsutbudet. I annat fall riskerar svå righeterna på arbetsmarknaden fö r vissa grupper, inte minst utomnordiska invandrare, att befä stas och fö rstä rkas , nå got som kommer att ha negativa effekter på inkomstfö rdelningen och ö vriga sociala strukturer i samhä llet. Bilden av svensk arbetsmarknad har under en lä ngre tid dominerats av den hö ga arbetslö sheten och en svag sysselsä ttningsutveckling. med denna, huvudsakligen konjunkturella fö rä ndring, har det skett fö rä ndringar av så vä l arbetsmarknadens utbudssida som dess efterfrå gesida, vilka kan komma att på verka arbetsmarknaden . Den demografiska utvecklingen innebä r att antalet personer i arbetsfö r å lder minskar och det stä ller krav på å tgä rder fö r att fö rstä rka utbudet av arbetskraft. Arbetskraftsminskande reformer ä r i detta perspektiv direkt olä mpliga, eftersom de leder till en lä gre produktion och dä rmed minskar mö jligheten att tillgodose framtida behov av vä lfä rdstjä nster. Ä ven om exempelvis arbetstidsfö rkortning och olika varianter av fö rtida pensionslö sningar skulle kunna tyckas acceptabla i en hö gkonjunktur kommer fö rä ndringarna i arbetskraften produktionsfaktorer utnyttjas till fullo. Dä rfö r ä r det betydelsefullt att befä sta mö jligheterna fö r alla individer att fullt ut delta i arbetslivet. De nya kraven på arbetskraften som fö ljer av de nya fö rutsä ttningarna blir dock olika fö r olika grupper. Fö r ä ldre arbetskraft bö r att ett fortsatt deltagande i anstä llningsformer kan också mö jlighet till bibehå llet hö gt arbetskraftsdeltagande i dessa grupper. Fortsatt internationalisering och teknisk utveckling stä ller ö kade krav på investeringar i utbildning av arbetskraften eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kommer att minska. Vidare innebä r denna utveckling att kraven på rö rlighet mellan branscher och mellan regioner ö kar. Ett stort ansvar vilar på den anstä llde och dennes arbetsgivare, men krav bö r också stä llas på de offentliga utbildningsanordnarna att sä kerstä lla kvaliteten och relevansen i de utbildningsinsatser som riktar sig direkt till arbetsmarknaden. har en rad utbildningssatsningar ä gt rum, vilket borde få som effekt att ä ven utbudet av arbetskraft med lä ngre utbildning ö kar. Huruvida dessa satsningar ä r tillrä ckliga fö r att motverka tendenser till hö gre arbets- lö shet bland lå gutbildade eller ö kad lö nespridning ä r det ä nnu fö r tidigt att uttala sig om. Utbildning fö r att mö ta framtidens behov Tillgå ngen på humankapital ä r viktig fö r ekonomins fö rutsä ttningar fö r tillvä xt på lä ngre sikt. Forskningen om sambandet mellan utbildning och tillvä xt ger dock inga entydiga rekommendationer om vilken utbildningspolitik som bö r fö ras, ä ven om en vä l fungerande grund- lä ggande utbildning ä r av stor vikt. Betydelsen av den utbildning som ges i unga å r kommer sannolikt att ö ka, som kompletterande vidareutbildning senare i livet blir allt viktigare. Tillgä nglig statistik talar fö r att den svenska skolan klarar av att ge de flesta elever en god kunskapsbas fö r arbetslivet och fö r fortsatta studier. Andelen som gå r vidare till gymnasiet ä r internationellt sett mycket hö g. Svenska gymnasieelever klarar sig också bra i internationella jä mfö relser av studieprestationer. I ett lä ngre perspektiv ä r det emellertid allvarligt att må nga fortfarande inte fullfö ljer gymnasiet med godkä nda Det behö vs dä rfö r sä rskilda insatser fö r elever som riskerar att lä mna skolan i fö rtid. Det ä r viktigt att dessa insatser sä tts in så tidigt som mö jligt i utbildningssystemet. Ö vergå ngen till ett samhä lle som mer och mer prä glas av kunskaps- intensiv produktion och en vä xande tjä nstesektor stä ller sannolikt delvis nya krav på arbetskraftens utbildning, bå de i form av fä rdigheter vid sidan av den formella utbildningen och mö jligheter till kompletterande utbildning senare i livet. Fö rutsä ttningarna fö r att en så dan utveckling skall vara fö renlig med en relativt jä mn lö nespridning torde vara bä ttre i ä n i må nga andra lä nder, vilket inte minst visas i internationella fä rdighetstester. Dessutom har mö jligheterna till kompletterande grund- och yrkesutbildning successivt byggts ut . I den utsträ ckning det stä lls ö kade krav på å terkommande utbildning i arbetslivet, krä vs emellertid en lö nebildning som fö rmå r att premiera så dan utbildning. I annat fall finns en risk fö r att strukturomvandling och konkurrenskraft hä mmas. Matematiska fä rdigheter tycks ha betydelse fö r tillvä xten. Sä rskilda insatser fö r att stimulera till och fö rbä ttra spetskunskaper i matematik och naturvetenskap i gymnasieskolan, men ä ven tidigare, kan dä rfö r vara motiverade mot bakgrund av det tydliga sambandet mellan dessa ä mnen och framgå ngar på arbetsmarknaden (indikerade av hö gre lö n). Det krä vs vidare att det blir mer lö nsamt att vä lja så dan studie- inriktningar som efterfrå gas på arbetsmarknaden. Avkastningen på utbildningar inom teknik och naturvetenskap tycks vara hö g i den privata sektorn och det ä r så ledes inte sjä lvklart att utbildningens lö nsamhet utgö r flaskhalsen . Ä ven utbudet av platser må ste anpassas så att den ö kade efterfrå gan kan tillfredsstä llas. Fram- tidens rekrytering till platser inom naturvetenskap och teknik fö rutsä tter dock att intresset fö r studier inom dessa områ den på gymnasiet ö kar. Tillgå ngen på utbildad arbetskraft på verkas också av genomströ mningen i utbildningssystemet. har utbyggnaden av antalet hö gskoleplatser inte resulterat i motsvarande ö kning av antalet nybö rjare. Å tgä rder som stimulerar till ö kad effektivitet i utbildnings- systemet ä r dä rfö r motiverade. En ö kad internationell rö rlighet bland studenter och hö gutbildade kan fö rutses. Gynnsamma studievillkor och relativt god utbildningsstandard i den svenska hö gskolan i kombination med internationellt sett lå ga lö ner fö r hö gutbildade och hö ga skatter kan utgö ra ä r ett problem i detta avseende. Det finns så ledes en risk fö r att blir en nettoexportö r av utbildad arbetskraft. kan det svenska samhä llet i allmä nhet och nä ringslivet i synnerhet dra nytta av en ö kad internationell rö rlighet som bidrar till att fö ra in nya idé er och kunskaper. Det ä r så ledes viktigt att fö retagen utnyttjar den kompetens som tillfö rs landet via Att personer som invandrat till få r en lä gre avkastning ä n sina svenska kolleger indikerar brister i arbetsmarknadens funktionssä tt som det ä r angelä get att motverka. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Fö rutom en ö kad internationalisering och ett ö kat miljö medvetande kombinerat med hö gre miljö krav, som utgö r centrala teman i denna Lå ngtidsutredning, på verkas nä ringslivet ä ven av trender mot en ö kad kunskapsintensitet i produktionen och en ö kad betydelse fö r tjä nste- sektorn.