sou · GOB362d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Det kan också vara värt att notera att erinringsfrekvensen i utdelningskonkurser i var 1995 och 1997, medan den i var enbart 2,8 resp. . Svaren ger knappast stöd för att det är vanligare med formella invänd- ningar än med invändningar i sak. Ofta är de formella invändningarna för- enade med invändningar i sak i samma konkurs. Det är emellertid inte ovanligt att invändningar görs i sak utan att formella invändningar har gjorts i samma konkurs (se t.ex. 1997). Även det omvända förhål- landet förekommer, dvs. att det i vissa konkurser görs enbart formella in- vändningar. Det är endast undantagsvis som de formella invändningarna inte godtas av tingsrätten. Även invändningarna i sak godtas till övervä- gande del av tingsrätten. förekommer det att TSM har erinrat mot flera arbetsposter och att tingsrätten godtar vissa av dessa. I godtogs samtliga invändningar (totalt fem). Detsamma gäller för (två invändningar). TSM i fick godkänt fullt ut totalt i tre av fem utdelningskonkurser och i en av fyra avskrivningskon- kurser. Detta speglar i och för sig den uppfattning som kom till uttryck vid utredningens besök vid TSM i (jfr avsnitt 2.3.5.5) men kan knappast utgöra underlag för en jämförelse landsort – storstad. Om och får ingå i jämförelsen blir bilden också en annan. Vid TSM i godtogs de formella erinringarna i samtliga fall utom ett och erinringarna i sak godtogs i majoriteten av fallen. Vid TSM i godtogs samtliga formella invändningar medan invändningarna i sak godtogs i majoriteten av fallen. Någon närmare beräkning av hur ofta de olika arbetsmomenten blir föremål för erinran vid de olika myndigheterna har inte gjorts. Arbetsmo- menten avveckling av tillgångar och anställda inkl. lönegarantifrågor är dock tämligen vanligt förekommande. Detsamma gäller inledande åtgärder och edgång. Erinringsfrekvensen är dock sammantaget så låg att det är svårt att dra några slutsatser. Det som emellertid förtjänar påpekas är att det sällan har skett någon erinran mot arbetsmomentet utredning av brottsmisstanke. Som kommer att framgå i det följande är detta inte heller någon post som förvaltarna generellt sett åberopar som skäl för arvode över taxa i avskrivningskonkurser. Den andra avdelningen i enkäten avser arvodesnivåer m.m. De första två frågorna samt frågorna 6 och 7a gäller genomsnittsarvoden och medianar- voden i utdelningskonkurser och i avskrivningskonkurser med arvode över taxa samt fördelningen mellan taxekonkurser och konkurser med arvode över taxa. Fördelningen såg ut på följande sätt. Tabell 3 Utdelningskonkurser 1995 1)En utdelningskonkurs visade sig vara en avskrivningskonkurs. 2)Sammanställningen bygger på 38 undersökta ärenden av de 42 som ingått i urvalet. Tabell 4 Utdelningskonkurser 1997 1)Tre av de 43 utvalda utdelningskonkurserna visade sig vara avskrivningskon kurser och har inte ingått i beräkningen. 2)En konkursakt har inte kunnat återfinnas. Såvitt kan bedömas har arvodet dock ingått i genomsnittsberäkningen. Ytterligare en utdelningskonkurs visade sig vara en avskrivningskonkurs och räknades inte med. TSM i har påpekat att det bland utdelningskonkurserna finns ett arvode om 4,4 miljoner som påverkar genomsnittsarvodet med ca . När det gäller TSM i kan konstateras att två arvodes- belopp avviker kraftigt från övriga – ett på och ett på . När det gäller avskrivningskonkurserna har 1995 (tabell 5) höga arvodesnivåer både genomsnittligt och i median. snittsvärde ligger betydligt över de flesta övriga myndigheter. Medianvär- det ligger dock i linje med övriga landet. Uppställningen över arvoden visar att en konkurs där arvodet uppgått till påverkat genom- snittsvärdet. har ett genomsnittsvärde som ligger i höjd med , men har ett betydligt högre medianvärde än samtliga andra myndigheter, utom för . (tabell 6) är spridningen när det gäller genomsnittsvärdena något större. TSM i skiljer sig väsentligt från övriga landet med ett genomsnittsvärde på . Medianen ligger dock ungefär i linje med övriga. En konkurs med ett arvode om påverkade genom- snittsvärdet, liksom två konkurser om och . har fortfarande bland de högsta arvodena, dock något lägre än 1995. På samma nivå ligger även , och . har dock en lägre median än . Förklaringen kan vara en konkurs med arvode på . Även i finns en avskrivningskonkurs med arvode på som avviker markant från övriga arvoden. I har fyra av avskrivningskonkurserna över taxa ett arvode , medan övriga inte överstiger . Tabell 5 Avskrivningskonkurser 1995 taxa (%) 1)Sammanställningen bygger på 33 undersökta ärenden av 35. Övriga två har inte kunnat återfinnas och några ersättningskonkurser har inte valts. Tabell 6 Avskrivningskonkurser 1997 taxa (%) 1)Två av konkurserna var avskrivna enligt 10kap. 4 § KL. 2)Två konkurser saknas. Undersökningen bygger på 30 av 32 utvalda avskriv- ningskonkurser. Vad åberopade konkursförvaltarna till stöd för yrkande om arvode över taxa? I underbilaga 2 A–B redovisas hur ofta olika förvaltningsåtgärder åbero- pats av förvaltaren till stöd för yrkanden om arvode över taxa (fråga 7b). Ofta har flera moment åberopats i en och samma konkurs. Följande kan sägas om hur förvaltarna motiverat sina yrkanden. I de flesta konkurser åberopas flera åtgärder till stöd för yrkande över taxa. I några konkurser 1997 (fyra) har enbart ett arbetsmoment lagts till grund för yrkandet. I två fall var det upprättande av förvaltarberättelse. I de flesta konkurser har två eller flera arbetsmoment lagts till grund för yrkade över taxa. I åberopas mellan fem och tio åtgärder till stöd för yrkandet i nästan alla konkurser medan det i åberopas enbart en eller ett par åt- gärder i varje konkurs. Nästan i samtliga konkurser med arvodesyrkande över taxa åberopades inledande åtgärder, bouppteckning, edgång, förvaltarberättelse, slutredo- visning och arbetsredogörelse som skäl för arvodesyrkandet. Utredning om brottsmisstanke åberopas också ganska ofta. När det gäller kostnader- na har angetts att kostnad för annan person som förvaltaren anlitat har avsett bokföring i boet. Posten övriga kostnader har specificerats i de olika ärendena och avser bl.a. porto, arkivering, reparation och underhåll samt transporter och taxi. Denna post har också åberopats som grund för arvode över taxa i flertalet konkurser (se vidare under Anmärkning). Även i är det inledande åtgärder, förvaltarberättelse, slutredovis- ning och arbetsredogörelse som är de poster som synes vara arbetskrävan- de i avskrivningskonkurserna. Avveckling av tillgångar tar också i anspråk. Även i åberopas posterna inledande åtgärder, bouppteckning och förvaltarberättelse som grund för arvode över taxa i samtliga överskri- dandekonkurser. När det gäller kostnaderna har särskilt angetts att det av- ser t.ex. kontakter med skattemyndigheten, och frågor om momsregistrering. Även posthantering har angetts som en särskild kostnad i flera fall. 1997 åberopades utredning om brottsmisstanke i be- tydligt större utsträckning än 1995. Även här åberopas inledande åtgärder, bouppteckning och förvaltarberät- telse i de flesta konkurser med arvodesyrkande över taxa. Här åberopas inte lika många arbetsmoment som grund för arvodesyrka- det. Det är dock ofta fråga om flera moment i varje konkurs. Det synes inte vara lika vanligt att inledande åtgärder och upprättande av förvaltarberät- telse åberopas som grund för arvodesyrkandet över taxa. Dessa åtgärder jämte avveckling av tillgångar åberopas dock oftare än övriga arbetsmo- ment. Genomsnittligt sett åberopas det väldigt många arbetsmoment i varje kon- kurs. Det är nästan lättare att notera vilka moment som inte åberopas än vilka som åberopas. Även posten övriga kostnader är vanlig (liksom i , se dock under Anmärkning) . I uppräkningen av arbetsmoment har även upptagits kostnadsersättningar, som i sin tur delats upp i tre olika rubriker. Det kan inte uteslutas att detta uppfattats på olika sätt av de olika myndigheterna. Vissa TSM har inte markerat dessa arbetsmoment alls, vilket kan ha sin förklaring i att frågan avsåg vilka arbetsmoment som har gjort att förvaltaren har yrkat arvode över taxa. Kostnadsersättning fastställs utöver taxa. Vissa myndigheter har emellertid markerat många av konkurserna främst när det gäller posten Övriga kostnader för vilka förvaltaren begärt ersättning. Emellanåt har även konkurser med arvodesyrkande enligt taxa markerats. Vissa myndig- heter har även specificerat kostnaderna som t.ex. arkivering eller PRV . Det är oklart vad som avsetts. Storleken på fastställd kost- nadsersättning har visserligen efterfrågats, men i ett annat sammanhang. Om man ser till hur många arbetsmoment som åberopas genomsnittligt sett när förvaltaren yrkar arvode över taxa skiljer sig från övriga regioner. Där åberopas inte så många arbetsmoment i varje konkurs till stöd för yrkandet. Detsamma skulle kunna sägas gälla . Detta är dock svårt att dra någon slutsats av. I t.ex. , , och åberopas vissa arbetsmoment i samtliga konkurser där arvode yrkas över taxa. När det gäller enskilda arbetsmoment kan det noteras att fortsatt drift och inkassering samt hantering av tvister inte åberopades sär- skilt frekvent, vare sig 1995 eller 1997. Vid de flesta myndigheterna ver- kade det 1995 inte heller vara särskilt vanligt att förvaltaren hade fått läg- ga ned extra arbete på utredning om brottsmisstanke. Undantaget är härvid och . Detsamma gäller utredning om återvinning. Detta arbetsmoment är emellertid mer vanligt även i . Såvitt gäller 1997 åberopas utredning om brottsmisstanke i tre fjärdedelar av de aktuella konkurserna i och i drygt hälften av konkurserna i . I har det också skett en förändring såvitt avser hur ofta utredning om brottsmisstanke åberopas; från 2 till 17 konkurser (av 21 möjliga). I åberopas detta arbetsmoment enbart i enstaka fall – inte i något fall. Fördelningen av konkurserna mellan juridisk person, fysisk person med enskild firma och fysisk person utan enskild firma De undersökta ärendena har fördelat sig på följande sätt i utdelningskon- kurserna och i avskrivningskonkurserna med arvode över taxa (frågorna 3 och 4). Siffrorna anger det faktiska antalet konkurser som undersökts. Bakgrunden till skillnaderna mot den avsedda urvalsstorleken (jfr tabell 1) har redovisats i anslutning till tabellerna 3–6. Tabell 7 Utdelningskonkurser 1995 1) inkl. fysisk person med enskild firma Tabell 8 Utdelningskonkurser 1997 1) inkl. fysisk person med enskild firma Tabell 9 Avskrivningskonkurser med arvode över taxa 1995 Antalet undersökta konkurser avser med arvode över taxa. 1)Oklarhet i materialet 2)Inkl. fysisk person med enskild firma Tabell 10 Avskrivningskonkurser med arvode över taxa 1997 1)Oklarhet i materialet. 2)Inkl. fysik person med enskild firma Sammanställning över vilka branscher som varit repre- senterade i undersökningen (fråga 5). Se underbilaga 3 A–D. När det gäller avskrivningskonkurserna kan påpekas att sammanställning- en avser avskrivningskonkurser med arvode över taxa. Taxekonkurserna har således sorterats bort, antingen direkt av TSM enligt frågeställningen eller då svaren sammanställts. Det har också kunnat noteras att vissa myn- digheter gjort flera markeringar om branschtillhörighet för ett ärende. Ofta rör det sig om kombinationer av en verksamhetsform och att verksamheten upphört före konkursbeslutet. Vissa myndigheter har inte gjort någon markering för fysiska personers konkurser. Dessa faktorer gör att antalet markeringar per TSM inte överensstämmer helt med antalet undersökta utdelningskonkurser eller antalet avskrivningskonkurser över taxa. Några säkra slutsatser kan inte dras av sammanställningen. Post- och kommunikationsföretag förekommer nästan inte alls. Det finns inte heller jordbruks- och skogskonkurser i någon större omfattning. Däremot är de- taljhandel och fastighetsbolag välrepresenterade i utdelningskonkurserna, vilket även gäller för byggindustrin. Det kan noteras ett stort an- tal fastighetsbolagskonkurser i . var det fortfarande många sådana utdelningskonkurser i , men då hade antalet inom detaljhandeln blivit större. I kan noteras ett stort antal detalj- handelskonkurser med utdelning , vilket gällde även . Under posten Övrigt döljer sig ett stort antal konkurser men det är omöj- ligt att säga vad det rör sig om. När det gäller avskrivningskonkurserna dominerar (om man bortser från Övrigt) detaljhandeln. Det är förhållan- devis mer vanligt att verksamheten har upphört före konkur- sen än vad som gäller för utdelningskonkurserna. Fråga 1 gäller hur stor del av TSM:s totala resurser som tagits i anspråk för avskrivningskonkurser resp. utdelningskonkurser. De svar som har lämnats har grundats på enbart uppskattningar och inte på några mätning- ar. Några myndigheter har inte ansett sig kunna göra någon uppskattning. har uppgett att uppskattningsvis 30–av de totala resur- serna går åt till avskrivningskonkurser och 60–till utdelningskon- kurser. har inte kunnat göra någon uppskattning. Man uppger att av de avslutade konkurserna 1998 var avskrivningskonkurser. har gjort en grov uppskattning att av resurserna går åt till avskrivningskonkurser. anger en siffra på men framhåller att det är en grov gissning. anser inte att det går att mäta resursåtgången i efterhand. Varje konkurs belastar TSM olika beroende på längd, omfattning och svå- righetsgrad. Därför saknar uppdelningen i avskrivningskonkurser och ut- delningskonkurser betydelse. uppger att gissningsvis av resurserna bedöms nedlagda på avskrivningskonkurser beroende bl.a. på att de flesta härvkonkurser samt konkurser med kvalificerad ekonomisk brottslighet är avskrivnings- konkurser. har som en grov uppskattning uppgett att av de totala resurserna går åt till avskrivningskonkurser. har bedömt att av resurserna läggs ner i avskrivningskon- kurser och i utdelningskonkurserna. har gjort fördelningen på avskrivningskonkurser och på utdelningskonkurser. har inte kunnat ange någon fördelning. Fråga 2 var huruvida det i någon av de undersökta konkurserna hade fun- nits medel över till att betala någon del av tillsynsavgiften sedan förval- tararvoden och kostnadsersättningar betalats. Resultatet blev följande. : tre ärenden . Överskottet uppgick till , och . förekom enbart ett ärende där överskottet upp- gick till11 . I förekom inga överskott. I gjordes i två konkurser 1995 utdelning enligt 10 kap. 4 § KL, och . förekom ett fall med utdelningen enligt 10 kap 4 § KL som uppgick till . I förekom inga överskott. uppgav att det förekom ett ärende där till- synsavgift skulle kunna ha tagits ut till viss del. förekom tre ärenden med överskott på 4 859, 1 538 och . Från uppgavs att det i en av de undersökta konkurserna 1995 varit ett överskott som uppgått till . 1997 förekom överskott i fem av de undersökta avskrivningskonkurserna (2 439, 3 103, 383, och okänt belopp). I fanns endast i en av de undersökta konkurserna tillgångar – – som hade räckt till del av tillsynsavgiften. I fanns ett ärende 1995 med ett överskott om ca . I fanns ett ärende 1995 där det blev fråga om efterutdelning till staten med . uppgav att det i sju ärenden blev överskott efter det att förvaltarens kostnadsanspråk och övriga kostnader blivit täckta. Beloppen var , , , , , samt (efterutdelning?). 1997 förekom inte något fall. Totalt fanns 27 ärenden av ca 1000 undersökta avskrivningskonkurser där det kunde ha blivit aktuellt att ta ut del av tillsynsavgiften om reglernas utformning tillåtit detta. Enkät angående förvaltararvode och kostnader m.m. A. TSM:s inflytande över arvodesbestämningen. 1I hur många fall av de undersökta ärendena erinrade TSM mot arvodes- anspråken och/eller kostnadsanspråken a)i utdelningskonkurs ? b)i avskrivningskonkurs med arvodesyrkande över taxa ? 2Vilka moment avsåg TSM:s erinran ? a)Formella invändningar (t.ex. för sent ingivna handlingar eller dröjsmål med att avsluta konkursen) ? Var god att på särskild hand- ling ange vad invändningen avsåg med angivande av ärendenummer för resp konkurskategori som avses under 1a) och 1b). b)Invändningar i sak ? mot sådana åtgärder för vilka förvaltaren begärt arvode och/eller kostnadsersättning i sin arvodesframställ- ning. Var god markera med kryss i lämplig ruta avseende vil- ken/vilka åtgärd(er) TSM erinrat mot under resp ärendenummer, se bilaga 1a (utdelningskonkurs) och 1 b (avskrivningskonkurs med arvode över taxa). Vid kryssmarkering för "Övriga åtgärder etc." resp "Övriga kostnader etc."i bil 1 a och 1b, var god ange vad som avses). 3I hur många av de fall som avses under 1 a) respektive b) godtog tings- rätten TSM:s erinran till mera än hälften av begärd arvodes- resp kost- nadssänkning a)beträffande formella invändningar ? (Var god markera med ring runt de ärendenummer som angetts under 2 a) b)beträffande invändningar i sak ? (Var god markera med ring runt lämplig kryssmarkering som gjorts under fråga 2 b) avseende vil- ken/vilka åtgärd(er) TSM erinrat mot under resp ärende, se bilaga 1a (utdelningskonkurs) och 1b (avskrivningskonkurs med arvode över taxa ). B. Arvodenas storlek 1Vilket är det genomsnittliga arvodet för a)utdelningskonkurserna ? b)avskrivningskonkurserna med arvodesyrkande över taxa ? 2Vilket är medianarvodet för a)utdelningskonkurserna ? b)avskrivningskonkurserna med arvodesyrkande över taxa ? 3Hur många av de undersökta ärendena avsåg fysisk person utan enskild firma ? a)i utdelningskonkurs ? b)i avskrivningskonkurs med arvodesyrkande över taxa ? 4Hur många av de undersökta ärendena avsåg juridisk person respektive fysisk person med enskild firma ? a)i utdelningskonkurs ? b)i avskrivningskonkurs med arvodesyrkande över taxa ? 5Var god ange vilka branscher som var representerade i undersökningen genom att sätta kryss i lämplig ruta a)i bilaga 2 a för utdelningskonkurs och b)i bilaga 2 b för avskrivningskonkurs med arvodesyrkande över taxa. 6Var god ange arvodets storlek och hur stor utdelningen var i respektive utdelningskonkurs med angivande av ärendenummer. a)I hur många av avskrivningskonkurserna tillerkändes förvaltaren arvode över taxa ? Var god ange arvodets storlek i dessa konkurser med angivande av ärendenummer. Ange även vilka kostnader som fastställts i dessa ärenden. b)Vilka omständigheter anförde förvaltarna till stöd för att få arvode över taxa ? (Var god sätt kryss i lämplig(a) ruta(or) för resp ärende- nummer i bilaga 3. Vid kryssmarkering för "Övriga åtgärder etc." resp "Övriga kostnader etc.", var god ange vad som avses). 1Hur stor del av de totala resurserna tas enligt tillsynsmyndighetens be- dömning tas i anspråk för tillsynen i avskrivningskonkurser respektive utdelningskonkurser? Ange om möjligt proportionerna i procent. 2Har det i någon eller några av de undersökta avskrivningskonkurserna funnits tillgångar som efter det att förvaltarens arvodes- och kostnads- anspråk samt övriga kostnader blivit täckta skulle ha räckt till att betala en del av tillsynsavgiften? Ange i sådant fall vilket belopp som återstått med angivande av ärendenummer. Underbilaga 2 A 143 Vad åberopade förvaltarna till stöd för sina yrkanden om arvode över taxa? (antal kk över taxa) Kontakter med borg, 144 Underbilaga 2 B Vad åberopade förvaltarna till stöd för sina yrkanden om arvode över taxa? (antal kk över taxa) Kontakter med borg, Underbilaga 3 A 145 Sammanställning över vilka branscher som varit representerade i undersökningen A. Utdelningskonkurser 1995 handel, ej med Detaljhandel, ej med upphört mer än två år 146 Underbilaga 3 B B. Avskrivningskonkurser 1995 handel, ej med upphört mer än två Underbilaga 3 C 147 C. Utdelningskonkurser 1997 handel, ej med Detaljhandel, ej med upphört mer än två 148 Underbilaga 3 D handel, ej med Detaljhandel, ej med upphört mer än två Sammanställning av enkätsvaren angående omfattningen av kungörelseannonsering i konkurs Utredningen tillställde samtliga då 96 tingsrätter en en- kät ang. omfattningen av kungörande i ortspress i fråga om konkursbeslut m.m. (se underbilaga 1). Bakgrunden till enkäten var att utredningen enligt tilläggsdirektiv skall ta sig an bl.a. frågor som har att göra med omfattningen av annonseringen vid kungörande av beslut och åtgärder under konkursen. Avsikten är inte att utredningen skall överväga frågan om vilka beslut och åtgärder under konkursförfarandet som skall kungöras, utan i stället i hur många tidningar som tingsrätten skall kungöra de olika beslut och åtgärder som enligt konkurslagens regler skall spridas genom kungörelse i ortstidning. Bestämmelser om annonsering av kungörelser i konkurs ges i 15 kap. 1 § KL. Enligt paragrafens första stycke skall beslut om försättande i kon- kurs kungöras i enlighet med föreskrifterna i 3 § lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. (kungörandelagen). När det gäller kungörelser av andra beslut eller åtgärder under konkursen skall kungörelsen föras in i Post- och samt i den eller de ortstidningar som rätten bestämmer (andra stycket). För en närmare be- skrivning av bestämmelsernas innebörd och bakgrunden till dem hänvisas till avsnitt 2.6.2.2. Kungörandet av konkursbeslutet regleras alltså genom hänvisningen till 3 § kungörandelagen. Uppgifter om vilka ortstidningar som tingsrätterna skall annonsera kungörelsen i skulle därför i princip kunna inhämtas med hjälp av den dagstidningsförteckning som ges ut av och som innehåller uppgifter om dagstidningarnas spridning. När det gäller kungörandet av övriga beslut och åtgärder under konkursförfarandet av- görs omfattningen av tingsrätterna själva. Det enda sättet att få veta vilka begränsningar i förhållande till annonseringen av konkursbeslutet som görs har därför varit att ställa frågan till tingsrätterna. För att minska ris- ken för missförstånd har enkäten avsett såväl frågan om kungörande av själva konkursbeslutet som kungörandet av övriga beslut och åtgärder un- der konkursen. Enkätfrågorna framgår av underbilaga 1. Samtliga tings- rätter har besvarat enkäten. Kungörelse av beslut om försättande i konkurs När det gäller kungörelsen av konkursbeslutet framgår att annonsering i två eller tre ortstidningar är vanligast. Åtskilliga tingsrätter (ca 25 st) kun- gör i olika ortstidningar beroende på var gäldenären har sitt hemvist eller säte. Vid de flesta tingsrätter innebär detta att annonsen förs in i två eller tre tidningar. Vid någon enstaka tingsrätt kan antalet tidningar som annon- serna förs in i växla från en till fyra stycken beroende på från vilken kom- mun konkursen härrör. En jämförelse mellan antalet tingsrätter som kun- gör i två resp. tre tidningar ger dock vid handen att ungefär dubbelt så många utnyttjar enbart två tidningar. Några enstaka tingsrätter för in an- nonserna i fyra tidningar och några tingsrätter begränsar sig till en tidning. En tingsrätt anger uttryckligen att annonsering i en viss ortstidning av kostnadsskäl inte görs. De tre största tingsrätterna annonserar i två ortstidningar. I övrigt har det inte gått att se någon tendens när det gäller stora och små tingsrätter och antalet tidningar vari annonsering sker. Bland de tingsrätter som an- nonserar i fyra tidningar kan nämnas , tings- rätt, och . I samtliga fall utnyttjas fyra tid- ningar enbart i vissa fall beroende på gäldenärens bosättnings- eller verk- samhetsort. I förs annonserna in i fyra eller fem tidningar beroende på gäldenärens hemvist. , och tingsrätter annonserar enbart i en ortstidning, vilket gäller i vissa fall även för t.ex. , och tingsrätter. Frågan avsåg att utröna om tingsrätterna utnyttjar möjligheten att begränsa annonseringen av konkursbeslutet till färre antal tidningar än vad som stadgas i huvudregeln i 3 § kungörandelagen. Möjligheten utnyttjas av några tingsrätter. Det skäl som oftast anges är att konkursärendet skall flyttas över till annan tingsrätt eftersom verksamheten bedrivits på annan ort. I något fall hänvisas enbart till kostnadsaspekten. Kungörelse av övriga beslut och åtgärder Frågorna 1 och 2 Svaren ger vid handen att annonseringen begränsas i stor omfattning. Ett 60-tal tingsrätter kungör efterföljande beslut och åtgärder i enbart en tid- ning.