sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Många patienter väntar på bedömning, och är sjukskrivna , men blir inte aktuella för behandling.14 Väntetiden räknas från första tillfälle då personen är aktuell på mottagningen för den behandling som ingår i undersökningen. Väntetiden till besöket hos primärvårdsläkaren studeras inte i denna undersökning. Både väntetiden till bedömning och väntetiden mellan bedömning och behandling varierar mycket mellan olika patienter. Patienter som ska få tid till bedömning sorteras vanligtvis i olika prioriteringsgrupper, t.ex. ordinär turordning, förtur eller dubbel förtur. Efter bedömningen görs motsvarande sortering för de som ska behandlas. När förväntad väntetid redovisas är det vanligtvis väntetiden för de som har ordinär turordning/är oprioriterade som avses. I denna undersökning omfattas samtliga prioriteringsgrupper och väntetiderna som anges är de faktiska väntetiderna. Uppgifter som samlats in Uppgifterna om väntetider och sjukskrivning har samlats in från journaler och remisser. För varje behandlad person har följande uppgifter samlats in: 14 Uppskattningar från en av klinikerna i undersökningen visar att av de som bedömts på ortopedmottagningen behandlas, remitteras direkt tillbaka till primärvården med motiveringen att ortopedmottagningen inte kan hjälpa dem och fortsätter att utredas. –Hur personen kommit till ortopedmottagningen? De alternativ som förekommit är genom remiss, akutmottagningen, beställt tid direkt, varit aktuell på ortopedmottagningen sen tidigare samt träffat ortoped på annan klinik. –Datum för första kontakt. Det är det datum då remissen anlän- der eller det datum då akutbesöket sker. För de som beställt tid direkt, träffat ortoped på annan mottagning eller är aktuella gäller som första kontakt det första besöket som avser den behandling som omfattas av vår undersökning. –Datum Besök 1 –Datum för remiss till magnetröntgen i de fall det varit aktuellt. –Datum för genomförd magnetröntgen. –Datum för beslut om operation –Sjukskrivning, från datum, till datum –Åter i arbete? –Diverse information om sjukskrivning, t.ex. om det framgår av remissen att patienten är sjukskriven. –Diverse information om vårdprocessen, t.ex. om patienten själv valt att avvakta, om läkaren först velat prova annan behandling, spontanläkning etc. Vilken typ av sjukskrivningsinformation ger undersökningen? Av remissen framgår om patienten är sjukskriven för det han/hon söker behandling för när remissen skrivs. Om en patient blivit sjukskriven i samband med ett besök på akutmottagningen framgår det av journalen. Efter det första besöket/bedömningen hos orto- peden är det vanligtvis ortopedmottagningen som svarar för sjuk- skrivningen, om orsaken är den åkomma ortopedmottagningen ska behandla. Denna sjukskrivning framgår då av journalerna. I vissa fall framgår av remiss eller journalanteckningar att patienten är sjukskriven för annat. Det är troligt att det skulle visa sig vara fler sjukskrivna om uppgifter hämtades från försäkringskassorna. Den sjukskrivning som orsakas av det som patienten behandlats för fastställs dock säkrast av de datakällor vi använt.15 15 Det kan vara värt att poängtera att denna sjukskrivningsinformation bör förekomma i remissen och journalen och att så oftast är fallet. Det kan dock förekomma att information om sjukskrivning saknas. Vi bedömer, med hänsyn till övrig inhämtad information i respektive fall, att den sjukskrivning som vi inte har uppgift om ändå är av liten omfattning. För att man ska kunna säga att väntetiden orsakat sjukskriv- ningen är det också nödvändigt att behandlingen avhjälper behovet av sjukskrivning. Detta är svårare att fastställa. Att vara sjukskriven efter en operation är normalt, hur som behövs beror dock både på patienten och på arbetets karaktär. Vi har uppgifter om sjukskrivning även efter behandlingen och i vissa fall framgår tyd- ligt att patienten har börjat arbeta, i andra fall är det mer oklart, men dessa uppgifter får tolkas med viss försiktighet. I undersökningen har vi fastställt sjukskrivningens omfattning utifrån de dagar läkaren skrivit sjukintyg för. Detta är inte med nödvändighet så att patienten verkligen tar ut sjukpenning för men skillnaden är troligtvis marginell. Omfattning på operationerna samt kösituation på de kliniker som ingår i undersökningen Nedan presenteras uppgifter om aktuella väntetider, hämtat från , till mottagning samt rygg- och meniskope- rationer för de kliniker som ingår i vår undersökning. Väntetid avser förväntad längsta väntetid eller . Antal väntande avser . Här presenteras väntetiderna för båda behandlingarna även om de inte undersökts på alla ställen. Väntetider och antal väntande till ortopedmottagning i , , , /, och , anger att uppgiften ej inrapporterats. Enligt tabell 1 i huvudtexten är medianväntetiden för samtliga ortopedmottagningar . Enligt denna statistik ligger de 16 Uppgiften kommer direkt från kliniken och avser . kliniker som ingått i vår undersökning, som det finns uppgifter om, långt över medianen för hela landet. Väntetider och antal väntande till meniskoperation i , , , /, och , Enligt tabell 3 i huvudtexten är medianväntetiden . Väntetiden ligger alltså över medianen för två av klinikerna som ingått i vår undersökningen och under för resterande tre. Väntetider och antal väntande till ryggoperation i Karls- hamn, , , /, och Enligt tabell 3 i huvudtexten är medianväntetiden 16. En av klini- kerna i vår undersökning ligger alltså precis på medianen, en under och två över. Andra undersökningar av sjukskrivning i samband med väntan på vård I undersöktes vilka extra kostnader i sjukförsäkringen som uppstod när planerade operationer stoppades . Bland de sjukfall som rapporterades till och fanns 25 personer med orto- pedisk diagnos där remiss gått till ortopedkliniken vid Centralsjuk- huset. Samtliga hade anställning och var helt sjukskrivna. Opera- tionsstoppet beräknades leda till i genomsnitt per individ och för samtliga 25 uppskattas den extra kostnaden för sjukförsäkringen bli 800 000 kr.17 På i undersöktes i vilken omfattning väntetider till kirurgiska ingrepp på kirurg- och ortopedkliniken genererade kostnader i socialförsäkringssystemet. Undersökningen omfattade ett urval på 285 personer av de 1 104 som stod på väntelista för operation på någon av klinikerna . Information om sjukskrivning inhämtades från och en bedömning av om sjukskrivningen skulle påverkas av den planerade operationen gjordes. Totalt var 42 pa- tienter () sjukskrivna, tre av dem bedömdes inte då de också hade annan sjukdom, i två fall upphörde sjukskrivningen utan operation. I 25 fall bedömdes att operationen inte skulle påverka sjukskrivningen, fyra fall var oklara. För åtta personer gjordes bedömningen att operationen skulle påverka sjukskriv- ningen, sju av dessa fanns på ortopedisk väntelista och en på kirur- gisk. Utifrån genomsnittlig väntetid (12 månader på kirurgkliniken och 9 månader på ortopedkliniken) och genomsnittlig SGI (sjuk- penninggrundade inkomst) på 14 600 uppskattades försäkrings- kassans kostnader för dessa fall till 875 000 kr.18 vid plane- rar att undersöka de ekonomiska konsekvenserna av köer till knä- och höftledsoperationer. Syftet är att beräkna kostnader för sjuk- lön, sjukpenning, inkomstbortfall för den sjukskrivne samt före- tagets produktionsbortfall för ca 600 patienter med betald anställ- ning som opererades vid i under 17 , T, , T (1997), När sparar får socialförsäkringen betala, Social försäkring, 7/1997. 18 , P (1999), Operationsköer vid i och kostnader i sjukförsäkringssystemet, i . Materialet kommer att samlas in genom personliga intervjuer med patienterna. genomför , inom ramen för projektet i vården, en enkätundersökning som bely- ser väntetidernas konsekvenser för patienterna. Tio sjukhus med- verkar i undersökningen som i det första skedet omfattas patienter som genomgått primär höftledsplastik, ryggoperation och opera- tion av menisk. Undersökningen belyser patienternas erfarenheter av att vänta samt hur hälsotillståndet och vårdkonsumtionen påverkats av väntan. I undersökningen studeras även förekomsten av sjukskrivning . Förslag till innehåll i RFV:s sjukförsäkringsregister gav RFV i uppdrag att för utredningens räkning kartlägga och redovisa vilka data som skulle erfordras för en fortlöpande heltäckande systematisk analys av sjukfrånvaron och därvid särskilt peka på eventuella tekniska och regelmässiga hinder. Resultatet och utredningens kommentarer avseende innehåll i RFV:s sjukförsäkringsregister redovisas i denna bilaga. De uppgifter som listas nedan – och som får registreras – kommer att finnas i ett ärendehanteringssystem som är under utveckling. En första version skall enligt RFV finnas klar . Det finns också långtgående planer på ett spridnings- och hämtningssystem som skall kunna fungera så att uppgifter som finns hos en myndighet, t ex , enkelt skall kunna hämtas in till . Det finns för övrigt all anledning att förvänta fortsatt utveckling inom IT- området som kan förenkla själva hanteringen av uppgifter. Det väsentliga för utredningen nu är emellertid inte hur uppgifter rent tekniskt kommer att kunna föras till sjukförsäkringsregistret utan vilka uppgifter som dels redan finns, dels behöver tillföras. gäller att flera av de föreslagna tillkommande upp- gifterna på ett eller annat sätt måste matas in på försäkrings- kassorna första gången ett ärende/en utbetalning aktualiseras. Förslag till innehåll i RFV:s sjukförsäkringsregister Finns ej i reg. Får f n ej föras i register Grunduppgifter i sjukpenning- rehabiliteringspenningärenden typ av ärende (enbart sjukpenning, enbart rehabpenning, både sjukp./rehabp startdatum ( = anmälningsdatum) datum för första ersatta dag i ärendet datum för senaste/sista ersatta dag i ärendet status ( pågående eller avslutat) BUppgifter för bedömning rehabiliteringsfall, rehabiliteringsåtgärd datum för bedömning bedömning (inget rehabiliteringsbehov, har rehabiliteringsbehov, avvakta, prövning av rätt till förtidspension eller sjukbidrag) datum (påbörjat, avslutat) åtgärdstyp åtgärden genomförd, avbruten Bilaga 10 SOU 2000:121 Finns ej i reg. Får f n ej föras i register Uppgifter om utredning av rätt till förtidspension/sjukbidrag datum (påbörjad, avslutad) resultat av prövningen (förslag till åtgärd, omfattning av förmån) Uppgifter av medicinsk art antal ersatta dagar (fördelade efter omfattning) typ av förmån (sjukpenning, rehabpenning, förebyggande sjukpenning) EUppgifter om den försäkrade Nationalitet (medborgarskap) Sjukpenninggrundande inkomst, sgi A, sgi B Faktisk löneinkomst m.m.) Karenstid (företagare) Pensionskod (jfr nuvarande F-reg) Sysselsättning (förvärvsarbetande, studerande, arbetslös) Tjänstgöringsgrad (heltid, deltid) Kommun/församling/fastighet Uppgifter om arbetsgivare m.m. Sektor (privat, statlig, landsting, ) Dessa uppgifter finns, med ett undantag, redan i sjukförsäkrings- registret. Enda nya uppgiften avser arbetsskadeanmälan. Arbetarskyddsstyrelsen är officiell statistikmyndighet för arbetsskador och arbetsmiljöfrågor. Detta oaktat redovisar RFV statistik över såväl utbetalningarna (livräntor) från arbetsskade- försäkringen som annan arbetsskadestatistik. Anmälningar om arbetsskador sänds till . Om anmälan inte inne- håller begäran om prövning av arbetsskadeersättning arkiveras uppgift om anmälan hos som därefter sänder anmälan till Arbetarskyddsstyrelsen. Om/när prövning av rätt till ersättning begärs aktualiseras ärendet. Regeringen har givit RFV i uppdrag att utreda vissa frågor rörande arbetsskadeförsäkringen, däribland hur arbetsskade- statistiken bör utformas. Förslag skall lämnas . I av- vaktan på detta utredningsförslag avstår sjukförsäkringsutred- ningen från att beröra statistikens detaljinnehåll. Förslaget här avser endast att det i sjukförsäkringsregistret skall finnas uppgifter om huruvida en anmälan om arbetsskada finns i sjukfallet, således en enkel markering Samtliga uppgifter här finns i akten, merparten dessutom i registret. Två av uppgifterna behöver emellertid tillföras registret: vilken typ av åtgärd som föreslås/beslutas samt rehabiliterings- producent. Den senare är utomordentligt viktig för möjligheterna att följa och utvärdera effekterna av de olika producenternas insatser. Det finns ett särskilt register för köp av tjänst och det finns också ett system framtaget där producentnamn enkelt kan införas i registret. En rad uppgifter och utlåtanden samlas i akterna inför prövning av rätt till förtidspension/sjukbidrag. Här anges endast vissa fakta. Inom detta område återfinns de två uppgifter som enligt dagens registerlagstiftning inte får finnas i sjukförsäkringsregistret: diagnos och intygsskrivande läkare. Utbetalning av sjukpenning förutsätter att läkarintyg med diagnos finns i akten. Det har funnits – och finns måhända fortfarande – en uppfattning att uppgifter om diagnos, i de fall de finns i ett register, skulle kunna vara integritetshotande. efterfrågas ständigt data om hur sjukskrivningsdiagnoser förändras , vilka diagnoser som genererar de stora utbetalningarna och, inte minst, sambanden mellan arbetsmiljöfaktorer och diagnos. Vid varje enskilt tillfälle har RFV och försäkringskassorna därför fått till- gripa särskilda datainsamlingar där uppgifter från akterna förs in i statistikregister av ad-hoc-karaktär. RFV har ålagts av regeringen att genomföra undersökningar av sjukfrån- varon, de s.k. 4:e septemberundersökningarna med bl.a. insamling av diagnosuppgifter. Diagnos får föras i förtidspensions- och sjukbidragsregistret. I själva verket är det så att utan diagnoskod i registret kan inte beslut om förtidspension/sjukbidrag verkställas. Utredningen har inte kunnat finna något belägg för att diagnos- uppgifter i dessa olika ad-hoc-undersökningar eller i förtids- pensions/sjukbidragsregistret missbrukats. Utredningen finner det också oacceptabelt att en uppgift som krävs för prövning av sjukpenningrätt och utbetalning inte skall få finnas i det register som förs. Det är heller inte rimligt att en redan stor arbetsbörda på försäkringskassorna skall utökas med särskilda insamlingar av uppgifter som finns – och måste finnas – i akterna men inte får finnas i registret. På läkarintyget anger intygsskrivande läkare den eller de diagnoser som enligt läkaren motiverar en sjukskrivning. På blanketten finns också utrymme för den kod som den aktuella diagnosen har i diagnossammanställning ICD10. Till yttermera visso kommer denna kod i de flesta fall upp automatiskt när läkaren skriver in diagnosen i patientens journal. Av olika skäl utnyttjas inte denna kod av läkarna, annat än undantagsvis. Detta har inneburit att det fått bli uppgift att tolka läkarens fritextbeskrivning av sjukdomstill- stånd/diagnos i de olika diagnosundersökningar som fått genom- föras med inmatning. Utredningen anser att diagnos skall få föras i sjukförsäkrings- registret och att det på varje läkarintyg skall finnas diagnos i kodad form när får intyget från läkare/arbetsgivare. Att läkaren själv kodar sin diagnos torde ge högre kvalitet till lägre kostnad än om handläggare eller postöppnare på skall tolka läkarens skrivning. Läkare är den enskilt viktigaste aktören i ett sjukförsäkringsärende. Det är visserligen formellt som fattar beslut om sjukskrivning men läkarintyget ifrågasätts praktiskt taget aldrig. Samspelet mellan läkare och patient har också stor betydelse för om sjukskrivning tillgrips eller inte. Patientens egen önskan styr oftast läkaren. har en allt intensivare diskussion uppstått om sjukskrivningen som behandlingsform. medicinsk utvärdering (SBU) har fått i uppdrag att genomföra en analys av vad som på forskningens nuvarande ståndpunkt kan sägas om sjukskrivningens positiva och negativa effekter. Kunskap om sjukskrivningsmönster är betydelse- full inte bara för patienten och sjukförsäkringen utan lika väl för läkaren själv. Sjukskrivningsinstrumentet är utomordentligt kraft- fullt och det påverkar både individ och samhälle. Möjligheter att följa hur sjukskrivningspraxis utvecklas är därmed också en viktig faktor för det lokala kvalitetsarbetet inom hälso- och sjukvården. Uppgift om arbetsplatskod (dvs sjukhus, vårdcentral, privat mottagning etc) och intygsskrivande läkare fyller därmed en viktig funktion för ökad förståelse av sjukfrånvarons bestämnings- faktorer. Samhällets medel bör användas för individens och samhällets bästa, och läkare behöver få möjligheter till en samlad bild av hur diagnosmöstret utvecklas. Hälso- och sjukvården och läkarna själva är således viktiga användare av informationen. Liksom gäller för diagnos finns ett system för kod av intygsskrivande läkare. Varje legitimerad läkare erhåller en individuell kod av och en arbetsplatskod finns på motsvarande sätt. På de receptblock som läkaren beställer/kan beställa finns denna kod i streckkodsform/kan finnas. Motsvarande bör gälla sjukintygen, dvs varje läkare bör erhålla blanketter med unika koder. Överföringen från streckkod till grupper av läkare t ex läkare på vårdcentral, akutsjukhus etc. och sjukskrivningsdiagnoser och t ex sjukskrivningslängder kan därmed bli möjliga. Utredningen anser att intygsskrivande läkare och arbetsplatskod skall framgå på läkarintygsblanketten och att inte bör godta intyg som saknar dessa. Utredningen anser att det bör uppdras åt RFV och att föreslå och genomföra de tekniska och andra lösningar som erfordras. Övriga uppgifter inom område D Dessa uppgifter avser endast fakta sjukförsäkringsregistret eller kan redan finns. om sjukskrivningen och finns i skapas från de uppgifter som Inom detta område återfinns uppgifter om den försäkrade. Vissa uppgifter finns redan i sjukförsäkringsregistret, andra finns i akten om än sannolikt inte alltid i enkelt kodad form. Det är emellertid utredningens uppfattning att de är viktiga för möjligheterna till uppföljning och analys av sjukfrånvaron. Här kanske mer än inom övriga områden krävs en förhållandevis stor arbetsinsats från sida för att fullständiga registret. Det pågår också en rad aktiviteter på samhällsstatistikens område som kommer att kunna underlätta uppgifts- hämtande så att vare sig individen eller skall behöva onödigtvis belastas. Utredningen kan i detta läge dock inte föreslå tekniska lösningar för uppgiftsinsamling utan måste förutsätta att detta kommer att få hanteras av ansvarig statistik- myndighet, dvs primärt RFV. Utredningen är dock medveten om att det för vissa av de uppgifter som föreslås här, måste göras en prioritering. Flertalet uppgifter finns redan i sjukförsäkringsregistret. Det gäller nationalitet, sjukpenninggrundande inkomst, karenstid för företagare, civilstånd, pensionskod, registerförande kontor och kommun/församling/fastighet (de senare härledbara från register- förande kontor) Däremot finns inte födelseland, yrke, faktisk löneinkomst, utbildning, sysselsättning och tjänstgöringsgrad. Utredningen prioriterar uppgifter om sysselsättning och tjänst- göringsgrad. bör dock samtliga uppgifter under E finnas i sjukförsäkringsregistret. Det kommer att finnas ett samlat yrkes- register (ca 2005), löneinkomster kommer att kunna hämtas från RSV. Uppgift om födelseland är relevant främst för särskilda studier av t ex. etnisk mångfald i arbetslivet. Utbildning är en värdefull uppgift för analyser av bl.a. socioekonomiska för- hållanden. Uppgifter om arbetsgivare, bransch och sektor finns i de allra flesta fall i en eller annan form i akterna. Individen fyller i uppgifter om yrke/sysselsättning, uppgifter om arbetsgivare finns för dem som har arbete och från uppgifter om arbetsgivare kan man härleda bransch och sektor. Men uppgifterna är i klartext i någon form. I de ad-hoc-undersökningar som genomförts har personal fått göra de kodningar som behövts för skapandet av statistikregister. Det finns emellertid ett sätt att lösa denna kodning så att i princip alla tre uppgifterna enkelt kan härledas. Varje arbetsgivare har ett unikt organisationsnummer. Flertalet större arbetsgivare har därtill ett arbetsställenummer. Dessa fastställs av SCB i Centrala Företags- och arbetsställeregistret (CFARNR). Här finns också uppgifter om antal anställda i intervall. När en arbetsgivare i ett sjukfall sänder in uppgift om fortsatt sjukfrånvaro för en anställd bör veder- börande på den anmälan som används lämna uppgift om organisationsnummer och arbetsställenummer. Uppgiften matas in i registret. Uppgifter om arbetsgivare är väsentliga för uppföljningar på alla nivåer, lokalt, regionalt och nationellt. På lokal nivå är de särskilt viktiga för i dess kontakter med arbetsgivare om hur sjukfrånvaron utvecklas. För den nationella nivån är behovet, som framgått i det föregående, synnerligen väldokumenterat. Underlag för förslag till statistisk uppföljning av den korta sjukfrånvaron gav RFV i uppdrag att för utredningens räkning kartlägga och redovisa vilka data som skulle erfordras för en fortlöpande heltäckande systematisk analys av sjukfrånvaron och därvid särskilt peka på eventuella tekniska och regelmässiga hinder. Resultatet avseende statistisk uppföljning av den korta sjukfrånvaron återfinns i denna bilaga. Utredningens överväganden och förslag återfinns i kapitel 7. Statistiken om den korta sjukfrånvaron infördes bestämmelser om sjuklön. Enligt dessa bestäm- melser skall arbetsgivare till rapportera upp- gifter om utbetalning av sjuklön till sina anställda. Denna rapporte- ring, som bl.a. skulle utgöra underlag för statistiken om den korta sjukfrånvaron, har varit bristfällig. Den bristfälliga inrapporte- ringen har medfört att det sedan införandet av sjuklönebestämmel- serna saknats tillförlitlig statistik om korttidssjukfrånvaron. Regeringen gav därför () upp- draget att tillsammans med () arbeta fram ett nytt system för statistik om den korta sjukfrånvaron (regeringsbeslut 33, ). redovisades till regeringen ett förslag till statistik- system som byggde på en kombination av en urvalsundersökning avseende små arbetsgivare och en totalundersökning avseende stora arbetsgivare. Uppgifter från små arbetsgivare hämtas in genom SCB:s enkät om sysselsättning () medan uppgifter från stora arbetsgivare sker som tidigare genom rapportering till RFV. För att få stora arbetsgivare att i högre grad rapportera in sina sjuklöneutbetalningar föreslogs att SCB genom telefonpåminnelse med berörda arbetsgivare löpande skulle upplysa om deras skyldig- het. Regeringen gav sitt godkännande till förslaget och vidtog åtgärder för ändring av vissa bestämmelser i lagen (1991:1047) om sjuklön. Vidare fick RFV statistikansvaret för den korta sjukfrånvaron och en ny förordning för SCB utfärdades. Uppbyggnaden av statistiksystemet påbörjades och vidareutvecklades för att tas i drift . Enligt den nya modellen har uppgifter avseende samlats in. Man kan nu konstatera att uppgifterna för de små arbetsgivarna håller god kvalitet medan bortfallet i inrapporteringarna från de stora arbetsgivarna är stort, . För arbetsgivare mellan 50–99 anställda är bortfallet . Detta bortfall för stora arbetsgivare är inte tillfredsställande vad avser publicering av officiell statistik på detta område. Med facit i hand kan man nu fastställa att den modell som valts för de små arbetsgivarna, färre än 50 anställda, fungerar tillfredstäl- lande. SCB:s som i detta sammanhang omfattar ca 15 000 arbetsgivare fångar på ett kontrollerat sätt in de uppgifter som behövs för statistiken om korta sjukfrånvaron hos små arbets- givare. De inkomna underlagen avseende stora arbetsgivare, 50 eller fler anställda, har klara brister. Man kan konstatera att trots stora insat- ser genom SCB:s telefonpåminnelser har man inte lyckats förmå vissa arbetsgivare att rapportera i tillräcklig omfattning och med den regelbundenhet som är nödvändig. Denna del av statistik- systemet synes inte vara försvarbart att fortsätta med. En mycket viktig länk i rapporteringen från stora företag, i nuva- rande system, är Postgirot som tar emot sjuklöneinformation på ett antal olika medier och vidarebefordrar informationen till RFV.