sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Allergiska sjukdomar är fortfarande vanligast bland vuxna, men den kraftigaste ökningen sker hos dem som är födda efter år 1960.127 Vissa forskare talar om en fördubbling av de vanligaste allergisymtomen , andra om en tredubbling.128 Allergikurvorna 123Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avdelningsdirektör , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. 124SCB:s undersökning av levnadsförhållanden: 1996/97. I: Allergistämma 96. 7–, , . Tema: Inomhusmiljön. Omfattningen av allergi och annan överkänslighet. Veten- skaplig kunskapssammanställning. Astma och allergi i en föränderlig miljö. I: , (red). Astma och allergi i en föränderlig miljö. 128Kjellman M. Allergiska sjukdomar ökar. okt -98; . Risk factors for atopic disease in childhood. Division of Pediatrics. , 1998; . Epidemiologi vid astma och allergi hos svenska skolbarn. I: , (red). Astma och allergi i en föränderlig miljö. Vissa sjukdomar och skador 259 fortsätter att peka uppåt.129 har en majoritet av befolkningen minst en familjemedlem som är allergiker.130 De allergiska symtomen kan se olika ut i olika åldrar. Överkänslig- het mot födoämnen förekommer oftare hos barn än hos vuxna och besvären dyker för det mesta upp redan . Bland barn och bland tonåringar och unga vuxna är allergiska eller överkänsliga mot något födoämne.131 Tillförlitliga data saknas för överkänslighet mot födoämnen i den vuxna befolkningen. Bland de allergiska hudsjukdomarna (atopiskt eksem, allergiskt kontakteksem, irritationseksem och nässelutslag) dominerar atopiskt eksem bland barn. av alla vuxna i uppger att de har eksem eller hudutslag.132 En tiondel av befolkningen har hand- eksem. Mellan besväras av någon kontaktallergi, varav av kvinnorna och av männen reagerar mot nickel.133,134 För astma visar studier att 4–av de vuxna berörs. 20– av alla små barn har haft besvär som kan tyda på astma, och 5–av skolbarnen har fått en astma- diagnos. Den allra vanligaste allergiformen är hösnuva. Förekomsten är här ganska ovanlig bland småbarn, men ökar snabbt under uppväxten för att nå en topp i tonåren och bland yngre vuxna. Av alla vuxna har 8– , enligt olika undersökningar, allergiska symtom i ögon eller näsa.135 Den som en gång blivit fri från symtom kan under ogynnsamma omständigheter få nya besvär, eftersom kroppens allergiska reak- tionsmönster finns kvar livet ut. När det gäller annan överkänslighet är det ont om tillförlitliga stu- dier. Allt fler rapporterar att de lider av exempelvis el-känslighet, Risk factors for atopic disease in childhood. Division of Pediatrics. De vanligaste matallergenen. I: Toxikologisk bedömning av allergen. Rapport från ett seminarium, 4/98. Rapport från kemikalieinspektionen. 132SCB:s undersökning av levnadsförhållanden: 1996/97. 133Meding B. Work-related skin disease. I: Kilbom Å, , Bildt T (red). Women´s health at work. 134Runt av nickelallergikerna utvecklar handeksem. Omfattningen av allergi och annan överkänslighet. Veten- skaplig kunskapssammanställning. 260 Vissa sjukdomar och skador känslighet mot amalgam, sjuka-hus-sjukan och multipel kemisk känslighet. Det finns tecken som tyder på att gruppen till och med är större än allergikerna.136 I en undersökning bland kontorsanställda upp- gav totalt att de blivit sjuka av inomhusmiljön på sin arbets- plats.137 Skilda studier visar att 10–av den vuxna befolk- ningen får andningsproblem mot olika ämnen och irritanter (bl.a. tobaksrök, damm, starka dofter och bilavgaser). Om besvär från övre luftvägarna och andra organ räknas in blir siffran ännu högre.138 Sociala samband och riskgrupper Sambanden mellan sociala förhållanden och allergi är ett relativt nytt forskningsområde. Sammanställningar pekar dock på att allergisk hö- snuva är vanligare inom högre socialgrupper medan astma förekommer oftare hos personer i lägre socialgrupper liksom allergi mot kvalster. av vuxna arbetare anger att de besväras av astma, medan siffran för tjänstemännen är 5 procent.139 Allergi är dubbelt så utbrett bland tätortsbarn som bland barnen på landsbygden.140 Enligt en undersökning av som utförts på värnpliktiga konstateras att förekomsten av astma är vanligare i norra än i hos såväl 18-åringar som vuxna.141 Atopi – ärftlig allergibenägenhet – är den tyngst vägande riskfaktorn för allergi och finns hos en tredjedel av befolkningen i de skandi- naviska länderna.142 Störst risk att råka ut för en allergisk sjukdom löper den som har allergianlag i släkten och dessutom tidigt i livet exponerats för allergiframkallande ämnen. I familjer utan tecken på atopi insjuknar av barnen i astma, hösnuva eller eksem. 136Löwhagen O. Skriftligt utkast. Allergicentrum, Sahlgrenska universitets- sjukhuset. Omfattningen av allergi och annan överkänslighet. Veten- skaplig kunskapssammanställning. 138Löwhagen O. Skriftligt utkast. Allergicentrum, Sahlgrenska universitets- sjukhuset. 139SCB:s undersökning av levnadsförhållanden: 1996. Omfattningen av allergi och annan överkänslighet. Veten- skaplig kunskapssammanställning. Risk factors for atopic disease in childhood. Division of Pediatrics. Omfattningen av allergi och annan överkänslighet. Veten- skaplig kunskapssammanställning. 142Meding B. Work-related skin disease. I: Kilbom Å, , Bildt T (red). Women´s health at work. Vissa sjukdomar och skador 261 Med en allergisk förälder fördubblas till tredubblas förekomsten. Har båda föräldrarna allergiska besvär drabbas vartannat barn.143 En annan utsatt grupp är de som i sitt arbete riskerar att utveckla allergi eller försämras i sin allergisjukdom. Eksem är den vanligaste yrkeshudsjukdomen i Sverige.144 Många kvinnodominerade, lågavlö- nade yrken är utpräglade våtarbeten och därmed särskilt utsatta, t.ex. hårfrisörska, köksbiträde, livsmedelsarbetare, hemvårdare och lokal- vårdare.145 Vårdpersonal som använder skyddshandskar till- verkade av naturgummi (innehåller latexproteiner) är ytterligare en riskgrupp.146 Även yrken där händerna ofta utsätts för väta, kemikalier och nötning är en riskgrupp. Överst i statistiken över rapporterade hud- sjukdomar finns frisörer, maskinmontörer och kockar. Målare, svar- vare, svetsare, bagare, mekaniker, byggnadsarbetare och fabriks- anställda är andra utsatta grupper.147 Effekter för individ och samhälle Allergiska symtom kan sätta sig i luftrören, huden, näsan, ögonen och mag-tarmkanalen. I värsta fall kan hela kroppens cirkulation påverkas och leda till en livshotande allergichock. inträffar runt 900 dödsfall orsakade av allergi, i första hand med astma som direkt eller indirekt orsak.148,149 Ständig oro och otrygghet, känsla av att inte räcka till, täta kontakter med sjukvården eller oförstående attityder från omgivningen är några Risk factors for atopic disease in childhood. Division of Pediatrics. Allergi och annan överkänslighet i huden. Vetenskaplig kun- skapssammanställning. 145Meding B. Work-related skin disease. I: Kilbom Å, , Bildt T (red). Women´s health at work. 146Silverdahl M, . Kartläggning av hud- och allergibesvär bland tandvårdspersonal i län; , , . Latex allergy among nurses in the operating unit; Turjanmaa, K. IgE-medierad latexallergi – historik, prevalens-klinik-diagnostik. I: Allergistämma 98. 4–, . Tema: Olikhet i hälsa. 147Meding B. Work-related skin disease. I: Kilbom Å, , Bildt T (red). Women´s health at work. 1481996 avled 897 personer på grund av astma, vilket är en hög siffra ställd i relation till andra dödsorsaker i . Antal döda med astma bronchiale som under- liggande eller bidragande orsak 1960-1996. 262 Vissa sjukdomar och skador av de problem som allergifamiljen kan möta. Andra problem är extra kostnader för mediciner och specialmat som kan vara svår att få tag på och som är dyr. Vardagliga rutiner som städning, mat- lagning, planering och smörjning av eksem tar inte sällan mycket tid i anspråk. Det är också belagt att barn och ungdomar med astma och allergi presterar sämre i skolan och oftare söker hjälp hos skolpsykologen jämfört med andra jämnåriga. Känsla av utanförskap och ibland till och med social isolering riskerar att följa i allergisjuk- domens spår.150 Bristande yrkesrådgivning till ungdomar som har eller haft atopiskt eksem eller astma kan också få svåra följder – med risk för sjukskrivning, omskolning och förtidspensionering senare i livet. För den som har allergiska problem kan det även vara svårt att vistas i offentliga lokaler, utöva sina fritidsaktiviteter eller delta i nöjeslivet. De ekonomiska konsekvenserna för hela samhället är likaså påtag- liga. De totala kostnaderna för allergisjukdomarna uppskattades till och mycket tyder på att dagens kostnader är ungefär på samma nivå. Av den sammanlagda kostnaden för alla sjukdomar i svarade allergierna för . Såväl direkta utgifter (vård och läkemedel) som indirekta kostnader (dödlighet, förtidspensionering och tillfällig sjukdom) har då räknats in. Den största kostnaden är att hänföra till förtidspensioneringar och till korttidssjukskrivningar.151 Orsaker och möjlighet att påverka Vad som ytterst ligger bakom den dramatiska allergiökningen är fort- farande inte klarlagt. Forskarna har avfärdat mutationer i arvsanlagen som förklaring. Inte heller har naturligt förekommande allergen (allergiframkallande ämnen) som pollen eller pälsdjur, blivit vanligare. Den övergripande hypotesen är att det krävs ett samspel mellan indivi- dens ärftliga känslighet och exponering för ett allergen för att en allergi skall utvecklas. Miljöföroreningar som tobaksrök, bilavgaser och kemiska substan- ser kan också utlösa symtom, liksom hudkontakt med metaller eller intag av födoämnen. Miljöfaktorer förstärker effekten av en aller- genexponering. Rökning anses här spela störst roll. Kort amnings- period, dåliga inomhusmiljöer och föroreningar i utomhusluften är andra förstärkare. Flera faktorer i miljön kan också tillsammans 150Borres M. Allergiska barn i skolan. I: , (red). Astma och allergi i en föränderlig miljö. 151Jacobson L, . De samhällsekonomiska kostnaderna. Studier i samhällsekonomi 8. Vissa sjukdomar och skador 263 Ett exempel är kombinationen att växa upp i en fuktskadad, dåligt ventilerad bostad och att föräldrarna röker.152 Vi tillbringar av vår tid inomhus. Omkring en halv miljon människor uppger att de besväras av innemiljön. Under har inomhusmiljöerna förändrats. Husen har blivit tätare, ventilationen otillräcklig, byggprocesser har varit felaktiga och fuktskador har försämrat många inomhusmiljöer. Samband mellan fuktiga byggnader å ena sidan och luftvägsbesvär, sjuka-hus- sjukan samt allergier å andra sidan har säkerställts. De som redan har en allergi eller ärftliga allergianlag antas tillhöra riskgruppen. I fuktiga miljöer trivs mögelsporer, bakterier och kvalster (små spindeldjur) som kan orsaka allergi. Dålig ventilation har kunnat kopplas till såväl sjuka-hus-symtom som kvalsterallergi. Gasformiga, irriterande ämnen som frigörs från byggnadsmaterial tros också vara en riskfaktor för allergi och annan överkänslighet. Då dammpartiklar kan vara bärare av allergiframkallande ämnen och irritera luftvägarna är dålig städning också en hälsofara.153 Den främsta källan till partiklar i inomhusluften är rökning. Flera undersökningar har visat att små barn som utsätts för passiv tobaksrök lättare insjuknar i astma än andra barn. Om mamman rökt under gravi- diteten tilltar barnets astmarisk. Många barn som redan har astma mår Astma och allergi i en föränderlig miljö. I: , (red). Astma och allergi i en föränderlig miljö. 1996; European Allergy . Allergic diseases as a public health problem. Immunologiska reaktioner och budskap om prevention. Tre svåra frågor om allergi och försök till immunologiska svar. ;16; SOU 1996:124. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. 153Inneboken – en bok för alla som bryr sig om en hälsosam innemiljö. 1998; SOU 1996:124. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. slutbetänkande; , . Luften vi andas utomhus. Inomhus- miljöns betydelse för allergi och annan överkänslighet. Vetenskaplig kunskaps- sammanställning. 1994; TVOC and Health in Non Industrial . Report from a Nordic Scientific Consen- sus Meeting at in 1996; . Childhood Asthma and . 264 Vissa sjukdomar och skador sämre och upp till en tredjedel av astmabesvären anses bero på andras rökning.154 Forskningsbelägg finns för sambandet mellan kontakt med päls- djursallergen – främst från katt – under barnets första levnadsår och ökad risk för allergi senare i livet. Detta gäller särskilt vid ärftlig aller- gibenägenhet. Astma, allergisk snuva, pipande och väsande andning samt långdragna luftvägsinfektioner kan vara några av följderna vid exponering för pälsdjur. Rökning, fukt och pälsdjur pekas sammantaget ut som de allvarligaste riskfaktorerna för astma hos småbarn.155 Även om nivåer av luftföroreningar är låga jämfört med andra länder kan halterna av framför allt ämnen i bilavgaser och sot- partiklar orsaka hälsoeffekter. Det är klarlagt att exponering för kväve- dioxid och ozon – där största källan är vägtrafiken – allvarligt riskerar att försämra hälsotillståndet hos den som redan lider av astma och luft- rörsbesvär. Detsamma gäller svarta partiklar från vanlig småskalig vedeldning. Studier har också visat att kvävedioxid och ozon förmår förstärka reaktionen på allergiframkallande ämnen.156 Nya kemiska produkter, kosmetika, hygienartiklar och byggnads- material introduceras kontinuerligt på marknaden. beskrivs 3 700 olika ämnen som kontaktallergen och bland dem finns nickel som det största problemet. Även inom tillverkningen av livsmedel har under många allergirisker identifierats och misstankar Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Miljöhälso- utredningens slutbetänkande; , . Luften vi andas utomhus. Inomhusmiljöns betydelse för allergi och annan överkänslighet. 155Ahlbom A, , , , Halken S, , , , , – risk för allergi eller skydd mot sensibilisering/allergi? Nordisk tvärvetenskaplig granskning av den vetenskapliga litteraturen angående samband mellan främst små barns exponering för pälsdjur, sensibilisering och allergiutveckling. Utkast 1998; – en bok för alla som bryr sig om en hälsosam innemiljö. 1998; SOU 1996:124. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Miljöhälso- utredningens slutbetänkande. 4–, , . Tema: Olikheter i hälsa; . A Nordic Conference, , , 5–6 1997. Förändringar i utomhusmiljön, speciellt luftföroreningar. I: , (red). Astma och allergi i en föränderlig miljö. 1996; Bylin G. Är det farligt att bo i stan? I: Allergistämma 98. 4–, , . Tema: Olikheter i hälsa. 1998; SOU 1996:124. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Vissa sjukdomar och skador 265 finns om ytterligare ett stort antal. Inom delar av industrin, exempelvis byggbranschen, märks emellertid ett växande intresse för att framställa allergisäkra produkter. Samråd mellan myndigheter, organisationer, näringsliv och forskare är betydelsefullt för att utveckla och skapa kon- sensus kring märkning av produkter och konsumtionsvaror. Allergi- säkra produkter och konsumtionsvaror bör tas fram i ökad omfattning i samråd mellan näringsliv, forskning, myndigheter och organisationer. Trots att faktorerna bakom allergiernas ökning inte säkerställts vetenskapligt finns samlade erfarenheter som pekar på hur aller- giska sjukdomar kan förebyggas, framför allt hos små barn med ärftliga anlag att utveckla allergi. har på vetenskaplig grund formulerat en rad preventiva råd. Vissa förebyggande insatser bör rik- tas till hela befolkningen, då högriskgruppen sammantaget endast utgör en minoritet av alla som får allergi.157 Säkrast är kunskaperna om allergen och tobaksrök, medan det ännu är oklart genom vilka mekanismer fukt, mögel, partiklar och kemiska ämnen inverkar på människan.158 Vad som ytterst legat bakom den kraftiga ökningen av allergierna under är också ovisst. Allergiforskningen har genom tillkomst fått ett ekonomiskt tillskott.159 Forskningsbehovet inom området allergi 157Hos de personer som inte tillhör riskgruppen har dock allergiökningen varit marginell, jämfört med dem som har ärftliga allergianlag. Risk factors for atopic disease in childhood. Division of Pediatrics. 158Inneboken – en bok för alla som bryr sig om en hälsosam innemiljö. 1998; SOU 1996:124. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Miljöhälsoutred- ningens slutbetänkande. 159Källor till avsnittet om befintliga mål och strategier: Allergianpassad kom- mun i . Idéer och erfarenheter från allergi- förebyggande arbete i kommunerna. Folkhälsa ; Allergiåret 95. Redovisning och erfarenheter. 1997; Ett allergifritt samhälle. Vision och strategi. Folkhälso- institutets rapportserie 1995:2; Förebygg allergi. Nationell handlingsplan mot allergi. ; Förebygg allergier. Dokumentation till upptaktsmöte för Nationella mål och Nationell handlingsplan mot allergi. 15december 1997, . 1998; Gör det osynliga synligt – arbeta konkret mot allergi! Gemensamma mål i det allergi- 266 Vissa sjukdomar och skador och annan överkänslighet är dock fortsatt mycket stort och ett tvär- vetenskapligt synsätt efterlyses. Ett europeiskt samarbete har etablerats beträffande innemiljöforskning och framtagande av guidelines för att förbättra innemiljön i skolor och förskolor. Befintliga mål och strategier har det samordnande ansvaret för att förebygga allergi och annan överkänslighet. Övergripande mål för arbetet är att förebygga allergi och annan överkänslighet och lindra besvären för dem som redan har allergi. Allergifrågorna skall ha sin praktiska tyngdpunkt nära människorna i kommuner och landsting, vilket slogs fast av . Vetenskapliga utvär- deringar och kontinuerligt samråd med forskarvärlden utgör grunden för de preventiva budskapen. Det pågår ett arbete med att ta fram en nationell handlingsplan mot allergi . Arbetet med att ta fram handlingsplanen sker i nära samverkan med berörda myndigheter, organisationer, landsting, kom- muner och näringslivet. Det långsiktiga målet är att hela med politiska beslut som underlag skall mobiliseras i kampen mot de aller- giska sjukdomarna. hölls den första allergistämman som är en åter- kommande mötesplats för forskare och praktiskt verksamma. Drygt 100 kommuner har inrättat särskilda allergikommittéer, varav ett drygt 30- tal uppfyller kriterierna för en allergianpassad kommun. Det kom- munala allergiarbetet i anses vara unikt ur ett internationellt perspektiv. Nätverk och andra former för utbyte av erfarenheter mellan skilda aktörer har etablerats. ; Inne- miljöåret 99. En gemensam informationssatsning för att säkra hälso- och miljöriktigt byggande, förvaltning och brukande. INSHE: Myndighetsgrupp för Samverkan kring Inomhusmiljö, Hälsa och Energi- effektivitet. ; , K och , E. Mobi- liseringskampanjen . Förmätning 1994 och eftermätning 1996. 1996; Målgruppsanalys – Allergi. ; Verksamhetsplanering för allergi- program. Vissa sjukdomar och skador 267 Målförslag i avsnitt 10.5 i SOU 1999:137 Allergifrågorna skall ha hög prioritet i folkhälsoarbetet Det långsiktigt allergiförebyggande arbetet bör samordnas. Insatserna inom barn- och mödrahälsovården skall utvidgas. Förekomsten av allergiframkallande ämnen i miljön skall minska Ingen människa skall behöva utsättas för passiv rökning. Tillgång till allergisäkra miljöer skall erbjudas inom exempelvis förskolan, skolan, arbetslivet och offentliga lokaler. Hälsofarliga luftföroreningar skall minska. Byggnadsmaterial eller byggnaders konstruktion skall ej kunna framkalla allergiska reaktioner, symtom på annan överkänslighet eller andra hälsobesvär. I arbetet med att ta fram allergisäkra produkter bör samråd ske mellan näringsliv, organisationer och forskning. Märkning av allergisäkra varor skall utvecklas. ställer sig bakom förslagen, och vill framför allt lyfta fram behovet av bättre resurser till information och stöd inom mödra- och barnhälsovården och att den yttre miljön i skolor och förskolor ses över. instämmer i stort med texten kring allergier, men vill uppmärksamma på kontaktallergier som nickelöverkänslighet. FHI föreslår en ytterligare strategi: Ingen skall bli sjuk eller få symptom av brister i varor som används i hushåll eller vid fritidsaktiviteter. anser att det är viktigt med ökad kunskap om orsaker till astma, allergi samt annat överkänslighet. instämmer i beskrivningen, men påpekar att på grund av internationell handel och EU-gemensamma bestämmelser kan arbetet med produkter behöva bedrivas på EU-nivå. När det gäller kosmetiska och hygieniska produkter varnar verket för en alltför snabb avveckling av användandet av djurförsök. kommun anser att kommittén bör uppmärksamma beho- vet av en jordnötsfri kost i skolan. 268 Vissa sjukdomar och skador medborgarnas attityder och åsikter i frågan måste påverkas mot en ökad tolerans. i välkomnar det faktum att kommittén upp- märksammar allergifrågan. anser dock att beskrivningen tydligare borde fokuseras dels på vad som orsakar sjukdomen, dels på vad som utlöser symtom. I den aktuella beskrivningen läggs fokus på att eliminera symtom, vilket innebär en risk för att man faktiskt inte når roten till det onda. vill i detta sammanhang fästa uppmärk- samheten på den just nu diskuterade hygienhypotesen som man menar inte fått tillräckligt utrymme i betänkandet. anser att det är av stor vikt att allmän- hetens kunskaper inom detta område förbättras, och anser att skolan kan göra viktiga insatser här. förordar att alla landsting och kommuner antar program för allergianpassning. Astma och allergiförbundet anser att det är mycket viktigt att kom- mittén överväger och beskriver ansvarsfördelningen på olika sam- hällsnivåer när det gäller folkhälsoarbetet i allmänhet och arbetet mot allergi och annan överkänslighet i synnerhet. Förbundet anser att cent- rala myndigheter och organisationer måste stimuleras till samverkan för att förebygga allergier och att allergikommittéer på lokal nivå måste ges organiserat stöd. lyfter fram behovet av fortsatt forskning inom detta område, något som stiftelsen själv bland andra avser att prioritera. Stiftelsen vill också poängtera att det allergiförebyggande arbetet har en viktig roll i det lokala förebyggande arbetet. Centerkvinnorna vill uppmuntra till forskning och kunskapsutveck- ling. Organisationen tycker att det är bra att kommuner och landsting agerar starkt i frågan, men att staten inte får stå tillbaka från det över- gripande ansvaret. Allergiprogrammet i anser att kommittén måste överväga hur ansvaret mellan olika instanser i folkhälsoarbetet skall fördelas, och att allergifrågorna i samband med detta måste ges stor prioritet. Andra uppdateringar av sakunderlaget Läkemedelskostnaderna på grund av allergi och astma ökade med 318 procent.160 160 Hansén C, . De samhällsekonomiska kostnaderna av allergi och astma 1996. Vissa sjukdomar och skador 269 En förstående och hänsynsfull omgivning i förskola och skola är av stor betydelse för barn/elever med astma och allergi. Åtgärder för att åstadkomma en hälsosam skolmiljö för allergiker har visat sig vara hälsofrämjande även för övriga elever i skolan161. Enligt FN:s barnkon- vention, artikel 23, har handikappade barn rätt till bästa uppnåeliga hälsa och särskild omvårdnad. Allergiproblemet är i omfattning och sett till konsekvenserna alarme- rande och utgör ett allvarligt hot mot befolkningens hälsa och livs- föring. Kunskapen om hur allergiska besvär undviks är betydande även om vi inte vet grundorsakerna till uppkomsten av besvären. De preventiva budskapen har emellertid inte nått fram i önskvärd utsträck- ning och inte heller fått den praktiska genomslagskraft som krävs för ett effektivt allergiarbete. Människor med allergiska besvär måste kunna leva ett liv på lika villkor som andra människor. För att skydda små barn mot allergi måste föräldrarna nås av pre- ventiva råd som vilar på vetenskaplig grund. Detta är av särskild bety- delse när det finns anlag för allergi i familjen.