sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — 11 Grundvatten av god kvalitet fattade beslut (bet. 1998/99:MJU6) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145, rskr. 1998/99:183) om Svenska miljömål. Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet har formulerats på följande sätt; Grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. –Grundvattnets kvalitet påverkas inte negativt av mänskliga aktiviteter som markanvändning, uttag av naturgrus, tillförsel av föroreningar m.m. –Det utläckande grundvattnets kvalitet är sådan att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. –Förbrukning eller annan mänsklig påverkan sänker inte grundvattennivån så att tillgång och kvalitet äventyras. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. 11.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande precisering av miljökvalitetsmålet: a)Grundvattnet har så låga halter av föroreningar att dess kvalitet uppfyller kraven för god dricksvattenkvalitet enligt Livs- medelsverkets dricksvattenföreskrifter och kraven på God grund- vattenstatus enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. Förslag till etappmål: 1.Grundvattenförande geologiska avlagringar av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning har ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar användningen av vattnet. 376 Grundvatten av god kvalitet 2.Långsiktiga förändringar av grundvattennivån påverkar inte vat- tenförsörjningen, markstabilitet eller växt- och djurliv i angrän- sande ekosystem . 3.År 2010 uppfyller grundvatten som nyttjas för vattenförsörjning till mer än 50 personer eller distribuerar mer än kraven i dricksvattenföreskrifter. 4.År 2010 finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God grundvattenstatus ska uppnås. Grundvattenkvaliteten i är i jämförelse med många andra europeiska länder god och förutsättningarna för att nå uppsatta etappmål är därmed också goda. Målet för dricksvattenkvalitet kom- mer att vara nått för de flesta vattentäkter , liksom målet för grundvattnets kvantitativa status. Möjligheterna för att nå generationsmålet är därmed mycket goda när det gäller målen för dricksvattenkvalitet och grundvattnets kvantitativa status, men kan vara svåra att nå i vissa delar av landet när det gäller att komma ned till haltnivåer för God grundvattenstatus där påverkan på växter och djur undvikes. Enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten har ett land på sig att vidta åtgärder men kan få ytterligare tidsutdräkt där påverkan på vattnets kvalitet är särskilt svår att komma till rätta med. De flesta åtgärder som krävs för att grundvattenmålet ska nås är endast beroende av nationella beslut. Den teknik och de normativa styrmedel som behövs för genomförandet finns redan. Det som kan bli en begränsande faktor är att det krävs mycket omfattande resursinsatser inom länsstyrelser och kommuner för att nå alla etapp- målen . 11.3Skälen för kommitténs förslag Kommitténs förslag grundar sig på SGU:s miljömålsrapport om Grund- vatten av god kvalitet. Precisering a) är ett övergripande generationsmål för grundvatten- kvalitet, där kravet på föroreningars haltnivåer för god ekologisk kvalitet ofta är strängare än för dricksvattenkvalitet med tanke på den större känsligheten hos vissa växter och djur. Grundvatten av god kvalitet 377 definierad i det kommande EU-direktivet för vatten. Direktivet föreskriver miniminivåer vad gäller ambitionsnivå varför Naturvårds- verkets Bedömningsgrunder för grundvatten kan användas i tillämpliga delar. Kemisk status kommer t.ex. att bestå av EU-gemensamma standards/normer för ett antal miljögifter. Preciseringen har föreslagits av SGU. Etappmål 1 syftar till att, nu och för framtiden, säkerställa möjligheten att för dricksvattenändamål nyttja grundvatten eller förstärkt grund- vatten genom konstgjord infiltration i geologiska formationer, som är lämpliga för detta, genom att ge dem lagligt skydd. Etappmål 2 är ett mål för grundvattnets kvantitativa tillstånd. Det kvantitativa tillståndet påverkar förutom mängden vatten även kvaliteten och markens tekniska egenskaper samt anläggningar och konstruktioner i marken. Etappmål 3 är ett kvalitetsmål för grundvatten som dricksvatten- resurs. Kvalitetskraven finns angivna i dricks- vattenföreskrifter. Etappmål 4 syftar till att kvalitetsmålet God grundvattenstatus enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten ska nås på en generations sikt. Etappmålet har omformulerats av oss med utgångspunkt från SGU:s förslag för att bli uppföljningsbart. Målet utgår från det kommande direktivet som anger att medlemsländerna ska utarbeta åtgärdsprogram från det att direktivet träder i kraft. Åtgärdsprogrammen ska innehålla samtliga de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå den angivna miljökvaliteten. Åtgärder utöver föreslagna etappmål som bidrar till förbättra grund- vattenkvaliteten fram redovisas i detta betänkande under miljömålen Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Giftfri miljö, God bebyggd miljö samt Säker strålmiljö. 11.3.3Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringens bedömning i propositionen Svenska Miljömål (1997/98:145) var att miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet bör kompletteras med delmål avseende bl.a. påverkan från markexploatering och avfallsdeponier. Därutöver kan ytterligare delmål behöva utvecklas. Vi har behandlat mål för avfallsdeponier under miljökvalitetsmålet God 378 Grundvatten av god kvalitet Regeringens föreslagna mål om exploatering har skärpts och återfinns i precisering a) som är ett övergripande och uppföljningsbart delmål om grundvattnets kvalitet. Det är framför allt följande parametrar som är intressanta att bedöma när det gäller svensk grundvattenstatus ·salt (klorid) ·metaller som bly, kadmium, zink och arsenik Den svenska grundvattenkvaliteten är i stort sett mycket bra jämfört med andra europeiska länders. De största negativa effekterna på grund- vattnet har övergödningen och försurningen, som bl.a. orsakas av transport- och energisektorn, jordbruk och avlopp. Metaller och orga- niska miljögifter kommer främst från industrier, deponier och förorenad mark. Grundvattnet i vissa delar av har påverkats av försurning och stötvis försurats något . Som en följd av försurningen har metallhalterna i dricksvatten från enskilda brunnar ökat och i vissa fall kan metallerna orsaka hälsoproblem. Höga halter av nitrat förekommer i jordbruksområden. Flödet av grundvatten från dessa områden bidrar sedan till övergödning av sjöar och vattendrag. Ca 100 000 människor som lever i jordbruksbygder tar sitt dricks- vatten från brunnar som är tjänligt med anmärkning. Höga nitrathalter kan orsaka sämre syreupptagningsfömåga hos barn och indirekt orsaka cancer genom omvandling till nitrosaminer. Omkring två tredjedelar av de allmänna vattentäkterna har någon form av skydd . Det finns inte några data som möjliggör en uppskattning av hur många människor som kan vara exponerade för bekämpningsmedel i dricksvatten. Endast i en mycket liten del av grundvattentäkterna och i en än mindre del av ytvattentäkterna har rester av bekämpningsmedel påvisats. För höga halter av flourid i dricksvatten kan orsaka störningar i emaljbildningen. Ca 50 000 brunnar kan ha sådana halter av flourid att det finns risk för barn att få emaljskador om de dricker vattnet kontinuerligt. Försurat dricksvatten kan frigöra metaller som aluminium ur jordskorpan och koppar från vattenledningsrör. Det är inte klarlagt om aluminium i dricksvatten och livsmedel kan orsaka Grundvatten av god kvalitet 379 Däremot finns misstanke om att koppar i dricksvatten kan orsaka diaréer speciellt hos känsliga grupper som spädbarn. Tillgången på vatten i är förhållandevis god, men inte alltid där behoven är som störst. Problemområden är framför allt sydöstra och kustregioner där överuttag kan leda till brist eller saltvatteninträngning. Orsaken är t.ex. exploatering av bebyggelse inom områden med begränsade vattentillgångar. Geologiska formationer, som är lämpade för konstgjord infiltration, är också hotade. Dessa kan behövas som vattenresurser men har inget lagligt skydd mot exploateringsintressen. I följande tabell beskrivs för miljömålet Grundvatten av god kvalitet problem som behöver rättas till, orsakerna till problemen, aktiviteter som behöver förändras och vilka sektorer som är ansvariga. Det finns risk för att Öka skyddet genom att det kan bli brist på komma att förstöras. planeringen sker på längre sikt och för större regioner. Hushållning i bristområden. Kommuner, länsstyrelser och inte kravet på kvalitet Kommuner, länsstyrelser och Jordbruk, exploatering, ut- deponier/avlopp. Anpassa uttaget av vatten i byggelse eller hårdgöring av mark i tätort. växt- och djurliv. Kommuner, länsstyrelser och eller under mark förstör 380 Grundvatten av god kvalitet Med nollalternativet menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av fattade beslut om regler och styrmedel. Det är således en framskrivning av utvecklingen med dagens regelsystem som bas (business as usual). Om planering och utnyttjande av de juridiska styrmedlen förblir som , kan vattenförsörjningsmöjligheterna inom närområdet till många fastigheter minska. Det gäller speciellt för öar och kustnära områden som är kraftigt exploaterade med fritidsbebyggelse eller hyser en stor del permanentboende. I tätbebyggda områden finns risk för att grundvattennivåerna sjunker lokalt om inte avledandet av dagvatten kompenseras. Vid undermarksbyggande finns risk för otillå tet sänkta grundvattennivåer. Bevattning av grödor, parker och fritidsanläggningar innebär onödigt stora uttag av vatten, om bevattningen sker vid tillfällen då merparten av vattnet avdunstar. Långsiktiga övergripande planer för att trygga en hållbar vattenförsörjning finns inte i vårt land. Därför finns risk för att geologiska formationer som skulle kunna användas som framtida dricksvattenresurser tas i anspråk av exploateringsintressen, eftersom formationerna inte är utpekade och saknar lagligt skydd. Grundvattnet påverkas av vårt sätt att bedriva jord- och skogsbruk, av transportmedel, energiförsörjning, produktionsprocesser, uttag av berg och jord, bygg- och anläggningsarbeten, vatten och avlopp, deponier och förorenade områden. Med dagens åtgärdsinsatser kommer grundvatten i odlingsområden att fortsätta att ha halter som medför negativa effekter i sjöar, vatten- drag och hav. Under naturliga betingelser har av ytvattnet sitt ursprung i grundvatten. av landets alla jordbrunnar skulle producera vatten som på grund av nitrathalten inte får ges till barn . Lokalt, främst i och kring tätorter kommer grundvattnet att vara för- orenat av metaller och organiska föroreningar, som långsamt tillförs angränsande ytvatten och påverkar växt- och djurliv. Saltvatteninträng- ning av havsvatten eller relikt saltvatten är ett annat lokalt problem. Dricksvatten från enskilda vattentäkter kommer även fortsättningsvis att vara av sämre kvalitet än från de allmänna vattentäkterna eftersom de inte har samma skydd. Kvalitetsförsämringar kan bero på påverkan från jordbruk, transporter eller andra verksamheter. För brunnar, framför allt enskilda, nedströms vägar finns risk för försämrat dricksvatten på grund av vägsaltning och andra föroreningar från vägar. Grundvatten av god kvalitet 381 Även felaktigheter vad gäller brunnens placering, djup och konstruktion kan bidra till försämrad dricksvattenkvalitet. 11.5.2Hur hanteras problemet ? Skyddet av viktiga vattenförsörjningsområden mot föroreningar sker bl. a. genom det tillsyns- och tillståndsarbete som utförs av kommuner och länsstyrelser med stöd av och genom den fysiska plane- ringen med stöd av PBL. Skydd kring vattentäkter sker genom faststäl- lande av skyddsområden med skyddsföreskrifter enligt , 7 kap. 21–22 §§ och med stöd av 40 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Utsläpp av förorenat vatten från industrier, avfallsdeponier m.m. regleras i tillstånd enligt 9 kap. . Vidare finns i 14 kap. och i föreskrifter kopplade till det kapitlet, allmänna bestämmelser om kemikaliehantering t.ex. om spridning av bekämp- ningsmedel. Etappmål 3 och 4 rör kvalitet på vattnet och detta är sådana frågor som kan kopplas till 5 kap. om miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram till sådana normer. I 10 kap. , finns bestämmelser om ansvar för utredning och sanering av förorenade mark- och vattenområden. I föreskrifter kopplade till 12 kap. finns bestämmelser bl.a. om gödselhantering vid jordbruksverksamhet. Infiltration av ytvatten görs medvetet för att dels förstärka grund- vattenmängden och därigenom få tillräckliga mängder för vattenför- sörjningen, dels behandla vattnet på ett enkelt och miljöriktigt sätt utan kemikalier. Tillförsel av vatten i syfte att öka grundvattenmängden faller under bestämmelserna om vattenverksamhet i 11 kap. och kräver tillstånd. Regler om miljöhänsyn i jordbruket finns i 12 kap. , i förordningen (1998:915) samt i föreskrifter från . Den svenska regleringen omfattar bl.a. motsvarande krav som rådets direktiv /676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (nitratdirektivet). Nitratdirektivet har till syfte skydda grund- vattnet så att det kan användas som dricksvatten samt att över- gödningen av sjöar, kuster och hav motverkas vad avser nitrater från jordbruket. Enligt direktivet ska varje medlemsland införa vissa allmänna åtgärder för att åstadkomma en allmän skyddsnivå mot föroreningar. Direktivet innehåller härutöver krav bl.a. på program för utbildning och information till jordbrukare. Vidare finns krav på övervakning och provtagning för att kunna ange känsliga områden för vilka åtgärds- program ska genomföras för att motverka problemen. Som känsliga områden har angett , , och , 382 Grundvatten av god kvalitet kustområdena i , , och samt . Synsättet att vatten går att rena har gjort att utveckling av vatten- reningstekniken har prioriterats framför möjligheten att erhålla ett bra råvatten genom att begränsa risken för att föroreningar tillförs grund- vattnet inom brunnars tillrinningsområden. Brunnsborrning får utföras av vem som helst utan krav på förkunskaper vilket ibland lett till att nyborrade brunnar inte kunnat hålla tillräckliga krav på dricks- vattenkvalitet. När det gäller uttag av grundvatten har kommunerna möjlighet att i detaljplan eller genom områdesbestämmelser specialreglera vilka åtgär- der som ska vara lovpliktiga. Enligt PBL 8 kap. 6 § får kommunen om det finns särskilda skäl bestämma att bygglov krävs för att anordna eller ändra anläggningar för grundvattentäkter. Skäl får anses föreligga om det finns risk för brist på grundvatten eller risk för saltvatteninträngning. Uttag av grundvatten finns också reglerat i 9 kap. 10 §, där det sägs att kommunen får föreskriva att det skall krävas tillstånd av kommunen eller anmälan till denna för att inrätta och använda en ny grundvattentäkt i områden där knapphet på sött vatten förekommer eller kan befaras uppkomma. Kommunen får också föreskriva anmäl- ningsplikt för redan befintliga anläggningar. Kommunerna har alltså ett verktyg för att förebygga överuttag som kan leda till försämrad grundvattenstatus. Möjligheten att använda detta har enligt erfarenheter inte utnyttjats till fullo. En brist i många fall kan vara att det inte finns tillräckligt bra underlag för att fatta beslut om i vilka områden de särskilda skälen föreligger. En annan svårighet för kommunen är att bedöma konsekvenserna av att ge bygglov. 11.6.1Åtgärder för att nå etappmålen I detta avsnitt beskrivs etappmålen och olika åtgärder som behövs för att nå målen. Etappmålen syftar till att få till stånd åtgärder som säkrar att framtidens grundvatten ska ha så låg föroreningsgrad att det klarar kraven på God dricksvattenkvalitet och God grundvattenstatus. Vidare syftar etappmålen till att skapa balans mellan befintliga verksamheter, framtida exploateringsintressen och vattenförsörjningsintressen så att en God kvantitativ status kan uppnås. De åtgärdspaket som beskrivs i detta avsnitt under respektive etappmål förväntas inte ske var för sig vid genomförandet utan bör behandlas samlat i ett grundvattensprojekt SOU 2000:52 Grundvatten av god kvalitet 383 där kommuner och länsstyrelser arbetar parallellt med vatten- försörjningsplaner och ett ökat skydd. Tre alternativa ambitionsnivåer har analyserats. Under etappmålen redovisas åtgärder som stämmer med den ambitionsnivå som vi har valt. Grundvattenförande geologiska avlagringar av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning har ett lång- siktigt skydd mot exploatering som begränsar användningen av vattnet. Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås: ·2003 skall geologiska avlagringar som i ett nationellt perspektiv är klassade som betydelsefulla för vattenförsörjningen vara utvalda. Som underlag för inventeringen behövs översiktlig hydrogeologisk information. Flertalet län är redan undersökta. Handläggningen görs av SGU i samverkan med och /länssty- relserna. ·Kommunerna har att redovisa resultat av de vatten- inventeringar som genomförts med avseende på bl.a. tätorternas och glesbygdens vattenbehov, tillgång på lämpliga vattenresurser och brister i vattenförsörjningen t.ex. att reservvattentäkter saknas eller att överuttag förekommer. ·År 2008 är tätortsregioner undersökta med detaljerad hyd- rogeologisk information liksom närliggande viktiga grundvatten- förekomster. bristområden är undersökta i detalj och viktigare grundvattenförekomster kring glesbygdens befolknings- centra är undersökta. ·År 2010 är det lagliga skyddet fastställt efter prövning mot andra nyttjandeintressen. Långsiktiga förändringar av grundvattennivån påverkar inte vattenförsörjningen, markstabilitet eller växt- och djurliv i angrän- sande ekosystem . Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås: ·Senast har , och tagit fram en nationell handbok med metoder och underlag för vattenplanering bl.a. gällande åtgärder för att minska vattenförbrukningen enligt tillämpningen av EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Kommunerna har att redovisa resultat av de mark- och vatteninventeringar som genomförts med avseende på bl.a. tät- orternas och glesbygdens vattenbehov, tillgång på lämpliga vatten- resurser, brister i vattenförsörjningen samt markområden och eko- system, som är känsliga för förändringar i grundvattennivå och grundflöde. Kommunerna har också att redovisa system för över- 384 Grundvatten av god kvalitet vakning av grundvattennivåer och kvalitet, där ingrepp i känsliga mark och grundvattenområden pågår eller planeras. ·Senast utpekas av SGU, och regionalt mark-, yt- och grundvattenresurser som kan vara av riksintresse för vatten- försörjningen. ·Länsstyrelserna upprättar regionala vattenhushållningsprogram med hjälp av de kommunala inventeringarna och behoven . ·Senast upprättar kommunerna vattenförsörjningsplaner dvs. inventerar och i sina översiktsplaner redovisar vattenresurser och och för vattenförsörjningen viktiga geologiska bildningar. Kommu- nerna tillämpar vattenförsörjningsplanerna och ökar handläggningen av tillståndsärenden för vattentäkter i bristområden. Kostnaderna för de beskrivna åtgärderna delas mellan Grundvatten av god kvalitet och Levande sjöar och vattendrag. uppfyller grundvatten som nyttjas för vattenför- sörjning till mer än 50 personer eller distribuerar mer än kraven på dricksvattenkungörelse. En grov uppskattning ger att det finns ca 100 allmänna vattentäkter och 2 800 enskilda vattentäkter som behöver åtgärdas. En utförligare beskrivning finns i bilaga V.11. Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås: ·Naturvårdsverket reviderar allmänna råd för skyddsområden och skyddsföreskrifter och anpassar dem till EU:s kommande ramdirek- tiv, och ett hydrogeologiskt synsätt som ger grund- vattentäkterna ett långsiktigt skydd. Tillämpande myndigheter får därigenom ett bättre underlag för sina ställningstaganden. ·Kommuner eller länsstyrelser fastställer på hydrogeologiska grunder skyddsområden där sådana saknas för allmänna vattentäkter inklusive reservvattentäkter och fastställer skyddsföreskrifter. Det ska vara åtgärdat till 2005. ·Kommunerna inventerar enskilda vattentäkter dvs. privata brunnar som distribuerar mer än dricksvatten eller betjänar mer än 50 personer och fastställer skyddsområden med skyddsföreskrifter för dessa . ·Kommunerna reviderar skyddsområden och skyddsföreskrifter där dessa inte anses uppfylla kraven för fullgott skydd enligt Natur- vårdsverkets reviderade allmänna Råd. Detta skall vara åtgärdat . ·Ett åtgärdsprogram enligt (SOU 1995:45) genomförs i syfte att förbättra kvalitén på vatten från enskilda brun- nar. Programförslaget syftar till bättre kompetens och kontroll av Grundvatten av god kvalitet 385 brunnsborrare samt till bättre kontroll av vattenfilter och liknande utrustning. finns Råd och riktlinjer för vattenborrning respektive energiborrning. är borrentreprenörer ackrediterade för vatten- och energiborrning och fastighetsägare har anmälningsplikt för vatten- och energiborrning. finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God grundvattenstatus ska uppnås. Åtgärdsprogrammen som ska utarbetas av respektive avrinnings- myndighet bygger på de underlag som tas fram för de tidigare före- slagna etappmålen bl.a. vattenförsörjningsplanerna och skydd av vat- tentäkter: ·Senast 2010 har ansvariga avrinningsmyndigheter upprättat åtgärds- program som innehåller samtliga åtgärder som krävs för att uppnå de angivna miljökvalitetsmålen och -normerna. Vidare finns en beskrivning av hur tillämpning av lagar och förordningar kommer att bidra till målens uppfyllnad. Åtgärdsprogrammen utgör en sam- manfattning av den information som inhämtats på lokal nivå inom avrinningsdistriktet. Programmet har kommunicerats med allmänhet, sakägare och andra berörda. ·I programmet finns möjlighet att ange de områden där God grund- vattenstatus inte kan uppnås inom angiven tid. Enligt EU-direktivet har länderna på sig från det att direktivet träder i kraft att nå God grundvattenstatus, men kan för enskilda vatten få ytterligare tidsutdräkt där vattnens kvalitet är särskilt svår att komma till rätta med. Det kan t.ex. gälla grundvatten på stort djup och/eller i stora magasin där återhämtningsförloppen kan ta flera tiotals år efter att åtgärder vidtagits. Förutom de åtgärdsprogram som tas fram enligt etappmål 4 vidtas ett stort antal åtgärder för att minska påver- kan från föroreningar som bl.a. orsakas av jordbruk, läckande avlopps- ledningsnät, förorenad mark, deponier, vägsaltning och försurande utsläpp från energi- och transportsektorn. Dessa åtgärder redovisas under Ingen övergödning, Giftfri miljö, Bara naturlig försurning, God bebyggd miljö och Säker strålmiljö. Här ges endast ett kort referat av aktuella åtgärder under respektive miljökvalitetsmål. De åtgärder som genomförs inom jordbruks- sektorn beräknas leda till att kvävehalten från jordbruksmark som medeltal inte överstiger /l i något dräneringsområde. Denna halt är något lägre än vad Dricksvatten- föreskrifter anger uttryckt som nitrat/l. 386 Grundvatten av god kvalitet Förbättra samordningen av vatten och avlopp i samhällsplaneringen och vidta åtgärder för att minska läckaget i kommunala avloppsledningar. ·Bara naturlig försurning. Den försurande belastningen minskas till nivåer som marken långsiktigt förmår neutralisera. Förbättra hantering, användning och val av bekämp- ningsmedel samt minska förbrukningen av växtskyddsmedel mätt som hälso- och miljöriskindex. Sanera förorenade områden med mycket stor respek- tive mycket stor risk. Bedriva drift och underhåll av vägar särskilt , utan att förorena grundvattnet. ·God bebyggd miljö. Vidta åtgärder så att avfallsdeponier har uppnått enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav. Vidta åtgärder mot radon i dricksvatten.