sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Vissa instanser pekar på särskilda riskfaktorer som exempelvis mobbning, sexuellt våld och torftig utemiljö. Mobbning i skolan har en särskild dignitet, eftersom det är en lagstadgad skyldighet för skolled- ningen att motverka detta problem. För att homo- och bisexuella ungdomar skall kunna utvecklas i sin identitet är det viktigt att skolan och ungdomsmottagningarna inte utgår från att alla barn och ungdomar är heterosexuella. 51 Bremberg S. Kan utbildning ge bättre hälsa? (red.) Är en hälsoupplysare eller hälsorisk? En antologi om hälsoarbete i skolan. : , 1996:139-150. Betydelsen av att alla ungdomar får tillgång till gymnasieutbildning är stor. En förhållandevis stor grupp ungdomar slutför dock inte gym- nasieutbildning. Skälet är vanligen skolmisslyckanden, som börjar . Det är därför viktigt att tidigt förebygga skolmisslyckanden. Det sammanhänger också delvis med främjandet av en god psykisk hälsa. Förbättrade insatser bör framför allt genomföras . måste skolan vara vaksam på de elever som halkar efter och se till att de får det stöd de behöver. 6.2.1Sammanfattning av avsnitt 11.3 i SOU 1999:137 Utveckling av hälsa och funktionsförmåga hos äldre53 Äldres hälsa har förbättrats enligt SCB:s ULF-undersökningar. Trots att merparten av de äldre har minst en långvarig sjukdom eller besvär anser enligt ULF-undersök- ningarna av männen och av kvinnorna i åldern 65–att de har ett gott allmänt hälsotillstånd. Motsvarande för åldersgruppen 75–är av männen och av kvinnorna. För gruppen 65–har andelen med ett gott allmänt häl- sotillstånd ökat med 7–. Hjärt-kärlsjukdomar är de vanligaste långvariga sjukdomarna bland äldre, såväl män som kvinnor. Mellan av personer i åldern 65–har någon sådan sjukdom . Psykisk ohälsa i form av ångest, oro och depressioner är vanligare bland äldre än yngre personer. Kvinnor i åldersgruppen 65–, har angivit sömnbesvär i dubbelt så hög utsträckning som männen 52Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avdelningsdirektör , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. 53Primär källa är , Välfärd och ojämlikhet i 20-årsper- spektiv 1975–1995, Levnadsförhållanden, Rapport 91. Utöver ULF-materialet i denna källa bygger avsnittet i huvudsak på följande referen- ser: , Folkhälsorapport , 1997:18; , Hälsoläget hos äldre. I: , Gammal och frisk? – Om äldres hälsa, 1998. (resp. ). Svåra besvär av ängslan, oro eller ångest är vidare vanligare bland kvinnor än män (resp. ). Demens är ett samlingsbegrepp för ett antal sjukdomar som drabbar minne, språk, orienteringsförmåga, tankeförmåga och personlighet. Alzheimers sjukdom är den vanligaste och svarar för av demenssjukdomarna. Från att i åldern 65–drabba ökar därefter insjuknandet i demens kraftigt. Bland personer som är har en demenssjukdom. Även risken att få cancer är åldersrelaterad. Den ökande medellivs- längden är i sig en viktig anledning till ökningen av cancerincidens. Det beräknas att var tredje svensk kommer att insjukna i cancer under sitt liv. Vart femte dödsfall orsakas av cancer. Förekomst av diabetes ökar också med stigande ålder. har diabetes (typ 1 eller typ 2) och gäller detta ca 8 procent.54 Personer med diabetessjukdom har större risk att få hjärt- och kärlsjukdom än andra. Sjukdomar i rörelseorganen är mycket vanliga bland äldre. Ledbes- vär och värk är vanliga hos minst varannan individ. Drygt en tredjedel av kvinnorna och knappt en fjärdedel av männen har sjuk- domar i rörelseorganen. –1995 har dock en viss förbättring skett när det gäller värk och svår värk i skuldror, axlar och nacke både bland män och bland kvinnor som är . Det- samma gäller för ryggvärk. Osteoporos (benskörhet) är en sjukdom som utmärks av låg bentät- het och förändrad mikrostruktur i skelettet, med nedsatt hållfasthet och ökad risk för benbrott som följd. Sjukdomen drabbar i första hand kvinnor. Var tredje kvinna som blir eller äldre kommer att drab- bas av en höftfraktur. En kraftig förbättring har enligt ULF-materialet skett under när det gäller rörelsehinder. Ande- len personer i åldersgruppen 65–med rörelsehinder har minskat för män från och för kvinnor från . Förbättringen är ytterligare accentuerad i åldersgruppen 75–där andelen med rörelsehinder har minskat från för män och från för kvinnor . Enligt den fördelningspolitiska redogörelsen i budgetpropositionen 1998/99:1 har ålderspensionärerna som grupp fått en genomsnittlig ökning av sin ekonomiska standard med . Denna förbättring beror helt på högre inkomster hos nytill- trädande pensionärer . Ser man istället till utvecklingen av den ekonomiska situationen för de äldre pensionärerna har dessa fått 54 I SOU 1999:137 redovisades högre siffror, vilka dock var felaktiga. en genomsnittlig försämring av sin disponibla inkomst efter skatt. För perioden –1996 är denna försämring i genomsnitt.55 Skillnaderna är stora mellan olika grupper inom äldregruppen. Äldre personer med låg ATP har en avsevärt sämre situation än yngre med hög ATP. Vidare har kvinnor en sämre situation än män bl.a. beroende på att äldre kvinnor har förvärvsarbetat i mindre utsträckning än män- nen. Enligt en studie som genomfört hade 130 000 per- soner en inkomst som var lägre än socialbidragsnormen efter skatt och betalda boendekostnader.56 I Ädel-ULF-studie redovisas uppgifter om socioekonomisk klass, hälsa och funktionsförmåga bland personer över 75 år.57 Fyra klasser belyses, nämligen okvalificerade arbetare, kvalificerade arbetare, tjänstemän samt jordbrukare och företagare. Här redovisas några värden för okvalificerade arbetare och tjänstemän. Andelen äldre med en dålig självskattad hälsa är bland okvalificerade arbetare och bland tjänstemän. Motsvarande för nedsatt rörlighet är . Andelen äldre som inte klarar dagliga ADL-aktiviteter (bl.a. toalettbesök, förflyttning, på- och avklädning samt dusch och bad) är för okvalificerade arbetare och för tjänstemän. Andel äldre som inte klarar dagliga I-ADL-aktiviteter (bl.a. matinköp, matlagning, städning, tvätt) är på motsvarande sätt . Utomlands födda personer utgjorde (954 231) av befolkningen . Andelen i den utlands- födda gruppen var , dvs. lägre än andelen äldre över 65 i hela befolkningen. Bland de äldre utgjorde kvinnorna . Data som belyser äldre invandrares hälso- situation saknas i stor utsträckning. Vid en jämförelse mellan invand- rare i alla åldersgrupper och infödda svenskar i motsvarande åldrar framgår att dubbelt så hög andel, , bland invandrarna uppger att deras allmänna hälsotillstånd är dåligt. 55Ds 1999:5, Sämre för mig, bättre för oss, . 56Socialstyrelsen, Äldrehushåll under socialbidragsnormen, Ädeluppdraget 1998:3. 57Thorslund M, , Parker M G, Ahacic K. Klass, hälsa och funk- tionsförmåga bland de allra äldsta. I: (1996). Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård, Ädelutvärderingen 1996:6. Faktorer som påverkar hälsan hos äldre58 Äldres hälsa påverkas av socioekonomiska och miljömässiga livsvill- kor samt levnadsvanor på samma sätt som gäller för andra. Därtill kommer att åldrandeprocessen som sådan medför kroppsliga och andra förändringar som har betydelse för hälsan. Kroppens celler och vävna- der förändras, organens reservfunktioner minskar, funktioner som rörelseförmåga, hörsel, syn, minne m.fl. påverkas. Många fysiska och mentala funktioner är relativt oförändrade fram till 70–. Därefter blir funktionsnedsättningar allt vanligare vilket bl.a. yttrar sig i svårigheter att klara av olika dagliga aktiviteter. I avsnittet redovisas primärt olika friskfaktorer för hälsa. Riskfaktorer för sjuk- dom tas inte upp särskilt. En redovisning av sådana finns i rapporten som har utarbetats av kommitténs arbetsgrupp för äldrefrågor.59 Äldreforskare betonar den stora betydelse som den enskildes kon- troll över sin livssituation har för vidmakthållandet av hälsa och funktionsförmåga. Begreppet kontroll innebär i detta sammanhang framför allt att den enskilde har tillgång till resurser för att styra sitt liv och upprätthålla sina vanor. Det kan gälla bl.a. ekonomiska och sociala resurser, sysselsättning, tillgång till tjänster och att bostaden och den fysiska miljön är lättillgänglig. Förlust av oberoende medför sänkt livs- kvalitet som i sin tur sätter ned motståndskraften. Andra viktiga faktorer för ett hälsosamt åldrande är bibehållen fysisk, psykisk och social aktivitet. Fysisk aktivitet har t.ex. positiva förebyggande effekter på en rad sjukdomar såsom ledbesvär, högt blodtryck, depression och ångest. Vidare finns ett klart samband mellan fysisk aktivitet och funktionsförmåga. Kondition, muskelstyrka och balans är exempel på funktioner som påverkas av fysisk aktivitet. Ris- ken för fallolyckor och frakturer minskar med regelbunden fysisk akti- vitet. Därtill minskar fysisk aktivitet risken för att insjukna och dö i hjärt- och kärlsjukdom. Sociala aktiviteter, t.ex. gemenskap med familj, släkt och vänner, har stor inverkan på äldres hälsa. Även kontakt med djur har hälso- effekter. Det sociala nätverket är viktigt inte minst när man lämnar sin arbetsplats och blir pensionär, när livspartnern dör, när man blir sjuk eller behöver ökat socialt stöd på grund av tilltagande ålder. 58Avsnittet bygger i huvudsak på (1998), a. a. 59Nationella folkhälsokommittén, Äldre, Rapport från arbetsgruppen för äldre- frågor, underlagsrapport nr 12, 1999. Fortsatt sexuell aktivitet under ålderdomen är en hälso- och livs- kvalitetsfråga som uppmärksammas alltmer.60 Forskning om äldres sexualitet visar att många kvinnor och män är sexuellt aktiva och har kvar ett sexuellt intresse, även i de högsta åldrarna. Äldre människor behöver en mindre mängd energi än yngre men i allmänhet lika mycket icke energigivande näringsämnen som yngre. Vitamin D och kalcium är särskilt viktiga för äldre. Båda har betydelse för att förebygga benskörhet och frakturer. Kostfibrer är en annan ingrediens i maten som är betydelsefull. Äldres konsumtion av fiberrik mat är ibland för låg med en ökad risk för förstoppning och diabetes. Behovet av protein ökar ofta vid sjukdom. Förmågan att känna törst avtar med stigande ålder. Tillräcklig vätsketillförsel är viktigt eftersom vattenhalten i kroppen är av stor betydelse för alla biologiska funktioner. Det har beräknats att av äldre personer i i 70–80-årsåldern löper risk för undernäring i olika avseenden. Riskgrupper för undernäring är äldre med kort utbildning respektive låg inkomst, ensamboende, änkor och änklingar, personer som inte äter lagade måltider regelbundet, personer med funktionshinder samt personer med depressioner eller andra psy- kiska åkommor. Boendestandard är en nyckelfråga när det gäller äldres hälsa. Oro för att inte kunna bo kvar i den egna bostaden kan innebära risk för psykisk ohälsa. Omvänt kan möjlighet att bo kvar och att få hjälp med standardförbättringar av boendemiljön medföra bibehållen självkänsla och psykiskt välbefinnande. Folk- och bostadsräkningen visar att de äldres boendeförhållanden inte längre skiljer sig från befolkning- ens i övrigt i något väsentligt avseende. Faktorer som i övrigt har bety- delse för äldres möjligheter att bo kvar i den egna bostaden är t.ex. utformningen av badrummet, möjligheten att använda tvättstugan och möjlighet att utan trappsteg nå en hiss i fastigheten. Utformningen av miljön mer allmänt är även av intresse från hälso- synpunkt. Äldre behöver kunna röra sig fritt och känna trygghet även utanför hemmet. 60 Studier om äldres sexualitet finns i bl.a. hos äldre. I: , P-O (red), Sexologi, Liber Utbildning 1994: 104–113 samt i artiklar om sexualitet i Tidskriften i Centrum nr 2/1995. Bestämningsfaktorerna för äldres hälsa är påverkbara i större utsträck- ning än vad som kanske i allmänhet uppfattas som möjligt. Ett hälso- främjande arbete bör i första hand inriktas på att ge äldre förutsätt- ningar till kontroll över sin livssituation och att leva ett aktivt liv, att bli tagen i anspråk, att uppleva deltagande och gemenskap samt att få kun- skaper, lust och intresse till att upprätthålla eller etablera en livsstil med hälsosamma levnadsvanor. Detta berör den enskilde själv och de anhöriga men är också en uppgift för hela samhället inklusive offent- liga organ som och hälso- och sjukvården samt frivilliga organisationer. Många tänkbara åtgärder ligger inom kommunernas verksamhets- ansvar, såsom boende, trafik, parkanläggningar, stöd till föreningsverk- samhet m.m. Även den kommunala vården och omsorgen har betydelse i sammanhanget genom stödet till kvarboende i den egna bostaden och utformningen av det särskilda boendet. Även företag, fackliga organisationer och intresseorganisationer och ideella organisationer har viktiga roller att spela för att ge äldre personer möjligheter och stimu- lans att fortsätta att leva som aktiva, behövda samhällsmedborgare. Det finns behov av kompletterande levnadsnivåundersökningar för per- soner som är . Vidare behövs en basstatistik där äldres socialgruppstillhörighet framgår. Även statistiken över äldre männi- skors användning av service, omvårdnad och vård behöver byggas ut. Den folkhälsoforskning om äldre som redovisas i regeringens pro- position om den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) bör kompletteras i några avseenden. Det gäller bl.a. studier av skillnader i hälsa och i bestämningsfaktorer för hälsa mellan olika grupper av äldre, t.ex. i socioekonomiskt, utbildnings- mässigt och etniskt hänseende. Dessutom behövs studier av hälsofräm- jande och sjukdomsförebyggande insatser som kan bidra till att för- bättra äldres livskvalitet och begränsa och senarelägga åldersrelaterade och invalidiserande sjukdomar, däribland demenssjukdomar. Ett annat angeläget forskningsområde är att undersöka hur biståndsbedömningar av service och omvårdnad går till i praktiken både med avseende på insatser i eget boende och insatser i särskilda boendeformer. Befintliga mål och strategier saknas svenska folkhälsopolitiska mål och strategier inom äldreområdet. Däremot finns nationella mål för äldrepolitiken i stort. beslutade om sådana mål (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU 24, rskr. 1997/98:307). Målen för den nationella äldrepolitiken är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. Målen ger ett klart uttryck för ett hälsofrämjande perspektiv på äldre människors behov och villkor och därmed även en grund för en natio- nell folkhälsopolitik riktad till äldre. WHO:s europaregion har antagit 21 nya hälsa-för- alla-mål för regionen. har ställt sig bakom de nya målen. WHO anger följande mål avseende äldre i . skall män- niskor ha fortsatta möjligheter att kunna njuta av en god hälsa och delta aktivt i samhällslivet. För 65-åringar bör den förväntade återstående medellivslängden liksom förväntad återstående livstid utan funktionshinder öka med . Andelen 80-åringar som har tillräckligt god hälsa för att bo i en hemmiljö, som tillåter och ger dem möjlighet att behålla sitt obero- ende, sin självkänsla och sin plats i samhället, bör öka med minst 50 procent.61 gjorde en kartläggning av hälso- främjande verksamhet för äldre i kommuner, landsting och frivilliga organisationer. Av kartläggningen framgick att fysisk aktivitet är den verksamhet som de flesta redovisat. Att skapa förutsättningar för äldre att leva ett aktivt liv i gemenskap med andra är ett syfte som framhållits av många, eftersom ensamhet och social isolering uppfattas som en faktor som bidrar till ohälsa. 61 , , och (1999). En introduktion till Hälsa för alla – policyn för WHO:s europaregion. Målförslag i kapitel 11.3 i SOU 1999:137 Äldres egenkontroll över livssituationen skall stärkas Bättre möjligheter till förvärvsarbete för äldre personer skall skapas. Utslagning från arbetsmarknaden av personer i åldern 50–skall Den ekonomiska situationen för pensionärer som har låga inkomster Förutsättningarna för äldre att vara socialt aktiva skall förbättras Organisationernas hälsofrämjande aktiviteter bör stimuleras. Förebyggande servicetjänster skall öka. Uppsökande verksamhet med hälsosamtal och information om akti- viteter som främjar hälsan skall etableras. 3.Förutsättningarna för fysisk aktivitet och bra mathållning bland äldre skall förbättras Äldre skall erbjudas delta i gruppaktiviteter med inriktning på motion. Promenadvägar skall ses över med tanke på äldre. Alla äldre skall ha tillgång till naturkontakt. Information om mat till äldre, anhöriga och organisationer som riktar sig till äldre skall utarbetas och spridas. Äldre som bor hemma skall vid behov få sin mat tillagad. Skador till följd av äldres hemmiljö skall förebyggas Lagen om bostadsanpassning skall ses över med inriktning att före- bygga skador i hemmiljön. Remissinstanserna har följande synpunkter på förslagen om äldre i betänkandets kapitel 11: påpekar att hälsofrämjande insatser för äldre hit- tills varit sällsynta och relativt begränsade. Utvecklingsinsatser behövs för att utveckla metoder för att nå de äldre. FHI anser också att det är viktigt att frivilligorganisationer ges stöd till sitt arbete och att arbetet bör bygga på samverkan mellan aktörer. När det gäller de äldres bostäder handlar det inte enbart om bostadsanpassning, utan att exem- pelvis genom uppsökande verksamhet och hälsosamtal eliminera halk- risker. anser att metoderna för att eliminera skador till följd av fallolyckor måste spridas, och pekar på en rad utvecklingspro- jekt där detta skett. Arbetet måste bygga på bred samverkan och förut- sätter medverkan från hyresvärdar och bostadsbolag. HOMO vill lyfta fram behovet bland homo- och bisexuella äldre att få ett särskilt boende tillsammans med andra av samma läggning. vill uppmärksamma de erfarenheter som finns från av uppsökande hälsosamtal för äldre. anser att det är angeläget att alla ges samma möjligheter till att påverka sin hälsa, och att det finns anledning att lyfta fram de äldres situation. Kommunen välkomnar diskussionerna omkring de äldres situation på arbetsmarknaden. När det gäller skapan- det av socialt stöd vill kommunen uppmärksamma arbetet med fri- villigorganisationer och -centraler. kommun anser att arbetet bör kopplas till mål i den nationella äldrepolitiken. Kommunen förordar hälsosamtal med äldre, något som man anser bör kopplas till hälsokontroller. Slutligen lyfter kommunen fram behovet av bra promenadvägar, och i samband med detta god snöröjning. Även anser att det finns ett stort behov av goda utemiljöer och möjligheter att vistas ute för den äldre befolkningen. i län visar på goda erfarenheter av uppsökande verksamhet. Styrelsen menar dock att det finns stora behov av att för- bättra kommunernas omhändertagande av omsorgstagarnas hälsa. Slut- ligen visar styrelsen på problematiken omkring äldre sammanboende kvinnors hälsa. Dessa har ofta ett stort ansvar för sin make, vilket leder till osäkerhet, ängslan och psykisk ohälsa. i uppmärksammar behovet av att stötta män- niskor att förebereda sig inför sin pensionering, eftersom denna ofta leder till stora förändringar framför allt socialt, vilket kan påverka hälsan i negativ riktning. – PRO – ställer sig bakom inriktningen av visionen. PRO efterlyser dock en mer aktuell och framåtblickande bild av hälsoutvecklingen för den äldre befolkningen och vill därför att det satsas på fördjupad forskning. Förbundet anser att WHO-målen är en bra plattform för det fortsatta arbetet. PRO vill speciellt värna om den grupp pensionärer som har den lägsta ekonomiska standarden, och är positiv till fördjupade hälsofrämjande insatser från förbundets sida. För sådana insatser behövs dock ett ekonomiskt stöd menar man. PRO anser att frågan om mat och äldres hälsa är dåligt belyst. Slutligen väl- komnar PRO en förbättring av bostadsanpassningsbidragen, som man efterlyser en granskning av bostadsbeståndet med utgångs- punkt i den äldre befolkningen. anser att betänkandet är mycket väl underbyggt och att de förslag som berör de äldre bör tas med till slutbetänkandet och genomföras. instämmer i stort i betänkandet och vill särskilt poängtera vikten av förslagen angående de äldre på arbets- marknaden, behovet av social gemenskap, skadeproblematiken, samt läkemedelsfrågorna. Förbundet påpekar speciellt att det är viktigt att vara flexibel när det gäller pensionsålder, samt öppen för nya lösningar så att även den äldre arbetskraften kan fortsätta vara aktiv så länge vilja och ork håller. Remissinstanserna har också redovisat andra synpunkter: poängterar att det hälsofrämjande arbetet är Detta gäller särskilt verksamheter bland äldre, vilket kommittén också har påpekat. anser att betydligt mera kraft bör ägnas åt att anpassa samhälls- och hälsoperspektiv utifrån äldre individers ökade sårbarhet och minskade autonomi. i vill speciellt värna om rättigheten att komma ut i naturen för äldre och för människor i särskilt boende. och kommuner anser det speciellt viktigt att lyfta fram folkrörelsernas roll. Föreningen önskar en massiv informationsinsats om sambanden mellan goda kost- och motionsvanor och förebyggande av benskörhet till såväl allmänhet som beslutsfattare. Matens betydelse för såväl friska äldre som för äldre inom institu- tionsvården lyfts fram i flera remissvar bl.a. av Centerkvinnorna. De anser också läkemedelsfrågor vara mycket viktiga. Utveckling av hälsa och funktionsförmåga hos äldre Två amerikanska forskare har publicerat en översikt över den internationella utvecklingen beträffande äldres funktionsförmåga och konstaterat att andelen funktionshindrade äldre sjunker i de flesta industriländer. Även konstaterar efter en genomgång av ett antal publicerade studier att det mesta talar för en trend mot bättre hälsa i . Den svenska ULF-undersökningen har visat att ande- len äldre med svår ohälsa har minskat avsevärt under de senaste tjugo åren, men nedskärningar inom äldreomsorgen har varit mer omfattande än vad som varit motiverat av hälsoförbättringar hos äldre.62 I en ny studie63 beskrivs olika självrapporterade hälsoproblem och funktionsnedsättningar bland män och kvinnor i åldern 55–. Syftet med studien har varit att dels beskriva hälsoskillnader mellan kvinnor och män, dels undersöka om skiljer sig från övriga landet. Jämfört med åldersgrupperna 55–upplever fler av de äldre pensio- närerna, 75–, sin hälsa som dålig. Bland pensionärerna rapporterar många att de har rörelsehinder, särskilt kvinnorna. Andelen äldre med syn- och hörselproblem såväl som andelen med någon lång- varig sjukdom ökar med hög ålder, bland både män och kvinnor. Men när det gäller svår värk är det vanligare bland män 55–än bland män över pensionsåldern. Kvinnorna har däremot en viss ökning av värk med högre ålder. Ängslan/oro, trötthet, sömnlöshet och huvudvärk är ungefär lika vanligt bland män i åldersgrupperna . Bland de äldsta kvinnorna, 75–, är andelen med dessa problem större än bland de yngre. Generellt rapporterar fler kvinnor än män i studien olika former av hälsoproblem. Undantag är nedsatt hörsel som är betydligt vanligare bland män än bland kvinnor i samtliga åldersgrupper mellan 55–. Färre män och kvinnor i åldern 65–i rapporterar fysisk ohälsa eller funktionshinder jämfört med män och kvinnor i samma åldersgrupp i övriga landet. Det gäller t.ex. värk, ned- satt hörsel, långvarig sjukdom och behov av hjälp med s.k. I-ADL-akti- viteter (matinköp, städning, m.m.). När det gäller psykiska problem visar resultatet däremot inte några tydliga skillnader. Tuggproblem rapporterar en högre andel i , framför allt männen, jämfört med övriga landet. I uppger också fler män viss form av allergiska besvär jämfört med övriga landet. Behovet av att uppmärksamma frågor om äldres tandhälsa har lyfts fram i olika sammanhang. Detta belyses i kapitel 11 i ett avsnitt om Tandhälsa hos äldre.