sou · GOB389d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Sistnämnda områden är i många fall endast lite eller inte alls inventerade utifrån kulturmiljöhänseende. 1.Girabäcken och Röttleån, se bilaga 1. 2.Taberg (gruvrättighet) Vi har fyra gällande undersökningstillstånd. Det finns inga naturreservat inom dessa områden eller i dess omedelbara närhet. Naturvårdsområdet som är en zon lika bred som strandskyddet med en areal på ca 10 000 ha kan ingå i något område som berörs av undersökningskoncession för olja. Naturvårdsområdet överfördes till naturreservat. Det finns inget naturreservat inom området med undersökningskonces- sion enligt minerallagen. Däremot finns inom koncessionsområdet fas- tigheter som förvärvats av staten (Onslunda, kommun) i syfte att avsättas som naturreservat. Sådana markköp har gjorts, innan beslut om undersökningskoncession meddelades. För delar av dessa fastighe- ter finns inskriva rättigheter till mineralbrytning mm . Inte vad känner till. Naturreservaten Kalksugnsberget (), och Skäret, Reutersbergs hästhage och Slottsholmen i . Mosse, Bispbergs (?) klack, , Lugnet, Jätturu (?) De senaste årens undersökningstillstånd har vi ej digitaliserade. Därför vet vi ej om fler reservat behövs. Ja, ett flertal.Gustavsmurarna, , Igeltjärn och i kommun. Svar på fråga 2 och 3. Nej inte så vitt vi vet. Varken vi, Skogsvårdssty- relsen eller kommunerna har dock sådana tillsynsresurser att det med säkerhet går att veta. Det rör sig om mer än 250 skyddade områden (nationalpark, naturreservat, naturminnen, biotopskyddsområden, djur- skyddsområden och skyddsområden för vattentäkter). Det är nog stor risk att bergmästaren inte har en ajourhållen, komplett förteckning över alla dessa områden. digitaliserar dock alla områden fortlöpande och kan tillhandhålla dessa GIS-skikt till alla som har till- gång till egna GIS-system. (285 000 ha), Kattuh (40 100 ha), Dåkketanjaure (21 000 ha), Harrejaure (26 700 ha). Prospektering har främst varit aktuell i de stora fjällnära urskogsreservaten samt i de domänreservat som är under överföring till dr. Finns det andra områden i ert län, vilka är skyddade enligt 7 kap 9-12 §§ eller 19-23 §§ och som berörs av under- sökningstillstånd enligt minerallagen? Ange kategori och namn varphögar, naturminne, G, H, I, K, Z, BD-län Se fråga 2. Nej, inte enligt balken, men det kan ev. vara aktuellt för gamla vat- tenskyddsområden enl. VL Ett vattenskyddsområde vid , kommun är beläget inom område med undersökningstillstånd enligt minerallagen. Vidare finns ytterligare två vattenskyddsområden (Stiby och Ö:a Vemmerlöv) som gränsar till koncessionsområdet. Om dessa är berörda av under- sökningstillståndet beror på grundvatten-förhållandena i området samt var och hur undersökningar sker. Inte vad känner till. Vid en hastig genomgång av våra databaser i digital form: Kulturarvet: finns ej. Naturminne: berörs ej. Biotopsskydd: kan beröra något generellt olja (?). Djur- och växtskydd: berörs ej. Vattenskydd: berörs i tre fall om det yttre skyddsmålet tas som gräns Undersökningstillstånd nr 41 Haneberg i . Biotops- skyddsområde () Flyttblock, Säters kommun. Biotopsskyddsområde i Söderbäcke. Kan ej uteslutas alt. högst troligt. Gällande undersökningstillstånd finns f n ej som GIS-skikt. Arbetet med sådant pågår men är ej slutfört. Registret med fornminnen är manuellt. Det mesta av naturvårdsinfor- mationen (naturvårdsobjekt) finns på GIS-skikt på Lst. Uppgifter om skyddsvärda biotoper i (?) finns hos och kan fås via Internet. P g a rådande förhållanden har det inte varit möjligt att göra en sammanställning till underlag för fullgott svar på fråga 3. Redogör kort för beredningsrutinerna vid beslut enligt frågorna 2 och 3. Hur beaktas mineralintresset? Inget mineralintresse har varit aktuellt i något skyddsområde. Oaxens naturreservat i kommun kan ev. bli det första. Underlagsarbete på Lst bl a markägarförhandlingar. Remisser bl a till bergmästaren Förhandlingar med markägare. Remiss till berörd kommun, NV, ev lokal naturskyddsförening och markägare. Beslut av Lst, i vissa fall av . Vissa biotopskyddsområden beslutas av Skogsvårdssty- relsen. Vid beslut om skyddsområde beaktas mineralförekomsten i princip endast om den är av riksintresse. Beaktas ej om det inte finns några sådana kända intressen. Dessutom saknas geologiskt under-lagsmaterial av sådan kvalitet att ev. minera- lintressen kan beaktas. Lst har uppmärksammat detta, se bilaga 2. -Genomgång av kända kunskaper om området, bl.a. geologi. -Upprätta förslag till beslut (karta, syfte, beskrivning). -Remiss eller föreläggande att komma in med erinringar till myndig- heter och sakägare enligt gällande förordning samt till övriga som be- döms kunna tillföra ärende något. -Värdering av intrång och förhandlingar med sakägare om ekono- misk ersättning. -Beslut och delgivning av beslutet enligt gällande regler. Inom de skyddade områdena har inga kända mineralintressen berörts. Har ej särskilt beaktats. Jag sysslar med allmän naturvård och vet att mineralintresset (olja) inte beaktas med skydd enl. 7 kap 9-12§§. Sakägare och intresseorganisa- tioner har möjlighet att påverka utformningen av förordnanden. Jag tror inte att oljeutvinningsintresset beaktas med skydd enl. 19-23§§. har inte varit aktuell för de två undersökningstillstånd som medgivits inom länet. Lst har ett länsomfattande planeringsunderlag. Vid beredning av ärende om skyddsområde insamlas normalt fakta som klarlägger vilka olika sakområden som är berörda. Handlingsprogram, som redovisar riksin- tresse-område, regionala värdeobjekt mm för olika sakområden, är vik- tiga dokument i detta sammanhang liksom kommunernas översiktspla- ner. Förslag att bilda skyddsområden remissbehandlas med bl a berörda sakägare och kungörs normalt också så allmänheten får kännedom om förslaget och tillfälle att lämna synpunkter. SGU är rem-issinstans i re- servatsärenden, om det inte är uppenbart att ärendet saknar betydelse för SGU. Lst har ett länsomfattande planeringsunderlag som SGU re- dovisat för den översiktliga planeringen. I har SGU på uppdrag av och i samar- bete med Länsstyrelse tagit fram rapporterna , industriella och bergarter i resp. . Rapporterna redovisar förekomster av , industriella och bergarter som kan tän- kas vara av ekonomiskt intresse. Därutöver finns grushushållningspla- ner framtagna för olika delar av . Inget speciellt beaktande av mineralintresset. Arbetet fokuserat på skyddet av befintliga naturvärden. Skyddsbehov – Aktualisering av skyddsinsats – Arbetsprocess inom Lst – Beslut. Förslag till beslut remissbehandlas, varefter beslut fattas och kungörs. Bergmästaren hörs normalt inte. Förslag på beslut sänds på remiss till markägare, kommuner, Natur- vårdsverket, , m fl. Mineralintresset be- aktas sällan. Vid reservatsbildning sker ingen rutinmässig kontroll av mineralintres- set. Reservatsärenden: Området diskuteras och godkänns av NV. Diskus- sioner med markägaren föres. Värdering och förhandling sker och en överenskommelse träffas med markägaren. Förslag till beslut + sköt- selplan remissbehandlas. Lst fattar beslut. Mineralintresset har inte beaktats i ärendehandläggningen. Kontroll av mineralintresset har inte ingått i beredningsrutinerna då det aldrig varit aktuellt. redogör i det följande kort för rutinerna vid reservats- bildning. Efter det att gått igenom allt tillgängligt un- derlagsmaterial för det berörda området håller ett infor- mationsmöte med berörda markägare. I samband med mötet skickar ut ett förslag till avgränsning, reservatsföreskrifter m.m. på remiss till markägarna, kommunen, och Natur- vårdsverket. har underlag beträffande de fyndigheter av ämnen eller material som är av riksintresse enligt 3 kap 8 §, 2 st. miljö- balken. I den utsträckning det finns gällande undersökningstillstånd in- om berörda fastigheter framkommer detta normalt vid markägarkon- takterna. har dessutom egen geovetenskaplig expertis som deltar i handläggningen. I och med införandet av kunskapskravet enligt 2 kap 2 § och kopplingen till 12 kap 6 § så skall normalt ingen undersökningsverksamhet kunna ske inom om- råden med höga natur- eller kulturvärden utan att haft samrådskontakter med berörd prospektör Vid beslut om bildande av naturreservat remitteras förslagen till berg- mästaren + till de gruvföretag som arbetar i området (ex Boli- den). Mineralprojektering tillåts inom reservaten, antingen genom dis- pens eller genom undantag i reservatsföreskrifterna. Finns det fornminnen, byggnadsminnen eller kulturhistoriskt värde- fulla miljöer i områden som berörs av undersökningstillstånd enligt m i- nerallagen? Ja, det kan förekomma. är en rik kulturbygd varför det är troligt att ett undersökningstillstånd berör flera värdefulla kulturhis- toriska miljöer. Vet ej, men sannolikt finns det. Se fråga 2. Ja, med all säkerhet. Fornlämningar har noterats. Eftersom koncessionsområdena är mycket stora vad gäller olja och har rika kulturhistoriska lämningar så finns det många men hänsyn tas till dessa. Det förekommer ett mycket stort antal lagskyddade fornlämningar in- om området med undersökningskoncession. Vidare kan konstateras att det också förekommer ett stort antal kulturhistoriskt värdefulla miljöer inom koncessionsområdet. Området kring Andrarum/Kristinehov är t ex av intresse för kultur- miljövården. Kristinehovs slott med omgivningar planeras få status som byggnadsminne. Det är ännu ej klarlagt om byggnadsminnet kom- mer att beröra någon del av koncessionsområdet. Fornlämningar berörs i en del fall. , framför allt fornminnen. Ett stort antal fasta fornlämningar och kulturlämningar enligt KML berörs. Vidare berörs riksintresseområden enligt MB samt byggnads- minnen och andra övriga kulturmiljöer av lokalt värde. av undersökningstillstånden berör fornlämningar eller kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Konflikt med fornminnen kan ofta förutses. Ett sådant fall är aktuellt . Det kan säkert finnas andra sådana konflikter – med t ex värdefulla miljöer men ingen är hörd. Bl a en större inmatning avseende diamant som berör mer tättbebyggda områden. Ja, framför allt fångstgropar. Ja fornminnen förekommer ofta och i flera fall även kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Byggnadsminnen är av naturliga skäl sällsynt före- kommande inom undersökningsområdena. Till stor del okända, oinventerade sökande underrättas om kända fornminnen och om fornminneslagens bestämmelser. På vilket sätt kan en mineralprospektör få information av Er om vilka skyddade områden eller objekt som finns i undersökningsområdet och vilka föreskrifter som gäller beträffande dessa? Lämnas sådan informa- tion med automatik? Kända och synliga fornlämningar finns oftast på den ekonomiska kar- tan, likaså finns de flesta skyddade områden markerade i offentligt lättillgängligt kartmaterial. Lst har i övrigt god kunskap om länets na- tur- och kulturhistoriska värden med bl a riksintressen, reservatsföre- skrifter, byggnadsminnesregister mm. Dessa uppgifter lämnas ej ut med automatik. Informationen lämnas vid kontakt med Lst. Infon finns även på data. finns och annat underlag. Info lämnas då den efterfrågas. Genom t ex samråd med Lst på initiativ av prospektören. Någon infor- mation lämnas inte med automatik. Lst skulle se det som önskvärt att ansökningar om undersökningstillstånd remitteras till Lst innan till- stånd beviljas. Lst skulle därigenom ges möjlighet att upplysa om de skyddade områden eller objekt som finns i området och även erinra om ev. sam- rådsskyldighet och tillståndsplikt enligt och Kulturmin- neslagen. Erfarenheten har visat att undersökningar kan medföra in- trång på natur- eller kulturvärden. Lämnas ej med automatik. Kan fås på begäran. Prospektören upplyses om det finns skyddade områden eller objekt, inkl ev. skötselföreskrifter i de fall vi upptäcker att undersökningstillstånd givits inom såna områ- den. Alla skyddade områden eller objekt är digitaliserade och finns lagrade i databaser. Vi kan därför snabbt tillhandahålla ett lämpligt kartmaterial. Tillhörande skyddsföreskrifter kan erhållas från den berörda enheten. I detta sammanhang bör påpekas att databaserna även innehåller områden och objekt som är skyddsvärda eller i övrigt hyser stora vär- den från t.ex. natur, kultur eller friluftsliv. Kunskap om dessa områden är också nödvändig eftersom de alltid kräver en viss form av hänsyns- tagande. Vi bifogar exempel på det kartmaterial som beskrivits ovan. Sådan information kan erhållas vid kontakt med Lst. Vi har översiktliga sammanställningar och lämnar gärna detaljupplys- ningar på förfrågan. Någon automatik finns ej. Mycket går dock att få fram genom Internet, dock ännu ej föreskrifter för enskilda objekt. Information lämnas inte automatiskt. Prospektören måste lämna in en begäran om uppgifter var det finns skyddade områden inom hans un- dersökningsområde. En mineralprospektör får på begäran hos information om skyddsvärda och skyddade områden eller objekt med tillhörande be- stämmelser. har ett planeringsunderlag som redovisar aktuella intressen enligt bland annat 3 och 4 kap . Prospektören bör på ett tidigt stadium, d v s långt innan ansökan om undersäkningskoncession lämnas in, ta kontakt med och berörd kommun för att ta del av planerings-förutsättningarna i området. Det ankommer på prospektören att inhämta uppgifter om skyddade om- råden och objekt, som underlag för sin ansökan. kan först den dag allt underlagsmaterial för samhälls- planeringen finns digitaliserat i GIS på ett mera rationellt sätt tillhan- dahålla efterfrågade uppgifter. Bergsstatens beslut cirkuleras till berörda programområden inom Lst. De tar själva direktkontakt med prospektören om något inom det egna sakområdet berörs. (Huvudsakligen skriftligt). Beslut som inkommer från Bergsstaten handlägges både ur natur- och kulturmiljösynpunkt. Ett meddelande skickas sedan till mineralpro- spektören. Lst påpekar att samråd skall ske om verksamheten eller åt- gärden väsentligt kan komma att ändra naturmiljön. Kopia av medde- landet skickas till Bergsstaten och kommunen. Vidare meddelas att samråd skall ske enligt lagen (1988:950) om kulturminnen mm (KML) om fast fornlämning eller byggnadsminne berörs. I Lst:s RUH-material finns allt sådant material. Dessa erhålls lätt av Lst:s planenhet. En enkel kontakt med Lst räcker för att få all önskvärd information, under förutsättning att den interna samverkningen (?) fungerar bättre än . Lst kontrollerar som regel inkomna beslut om undersökningstillstånd. Finns motstående intressen skickas skriftligt meddelande om detta till Bergmästaren och tillståndshavaren. Kontrollen sker mot Lst:s natur- vårds- och kulturvårdsregister. Genom att prospektören gör en förfrågan. Lst har i något fall tagit initi- ativ till sådan information. Som framgår av inledningen och bilaga 1 har vi lämnat alla kända (ett 30-tal) allmän information om miljölagstiftningen samt ett paket med bl.a. förteckningar över skyddade och skyddsvärda områden i länet. Vi tillhandahåller, till självkostnadspris; även digitala kartskikt över dessa områden. Genom Bergsstaten i samband med ansökan om u-tillstånd. Genom Lst direkt. har efter förfrågan fått del av GIS-material om skyddade områden. Kontrollerar Ni att undersökningsarbetena bedrivs i enlighet med reservatets föreskrifter eller att bestämmelser som gäller vid andra o m- rådesskydd efterlevs av prospektörerna och i så fall hur? Se vidare på p.8. Viss tillsyn i samband med normal reservatstillsyn plus reaktiv tillsyn när t ex markägaren anmäler brott mot föreskrifter eller misstanke om sådan. Reservat eller andra skyddade områden har inte berörts. Har inte haft några sådana fall. Lst har kontrollerat hur prospektering sker på känslig mark och i ett fall lagfört brott mot terrängkörningslag och reservatsföre- skrifter. har inte varit aktuell för de undersökningstillstånd som medgivits. Några undersökningsarbeten bedrivs inte i något skånskt naturreservat. Tillsynen i vattenskyddsområden har varit praktiskt taget obefintlig, eftersom verksamheten inte prioriterats. Kan förekomma i kontakterna enligt punkt 9. Det sker ingen kontroll av varken natur -eller kulturobjekt. På grund av hög arbetsbelastning har inte dessa frågor prioriterats. Vi har inte fått rapporter om undersökningar i skyddade områ- den och ej heller begäran om samråd. Ingen undersökning sker inom reservatsområden. För övrigt – nej. Det har inte varit aktuellt. Eftersom vi i enlighet med vad som sagts under fråga 2-3 inte har upp- gifter om att några undersökningstillstånd beviljats inom områden med områdesskydd enligt 7 kap har frågan inte varit aktuell. Ja, i den mån resurserna medger pga reservatens läge och storlek. Kontrollen kan dock inte sägas vara . Beskriv Era erfarenheter av hur prospektörer agerat i förhål- lande till ett undersökningsområdes natur - och kulturvärden när undersökningsarbete bedrivits i Ert län har ingen erfarenhet av att prospektörerna kontaktat för ev, samråd enligt (tid. Naturvårdslagen) eller Kulturminneslagen. Vid undersökningar av ett område i Söderkö- pings kommun, Gårdeby, upplystes av allmänheten om att undersökningar bedrevs på områden som kunde beröras av fornläm- ningar. kontaktade med anledning av anmälan Bergmäs- taren och prospektören. Detta samråd resulterade i att en arkeologisk inventering genomfördes i området. Mycket liten erfarenhet eller rapport om hur prospekteringen har gått till från större eller professionella prospektörer. har undersök- ningstillståndet maskerat andra syften och mål med verksamheten, t ex ekoturism etc. (se bilaga 1), vilket har medfört att Lst lättare har fått kännedom om verksamheten. Prospektören har inte haft någon kontakt med oss inför eller under på- gående undersökning. Se fråga 7. Erfarenheterna är goda. Enstaka missgrepp har inträffat. Inga erfarenheter eftersom medgivna undersökningstillstånd inte ut- nyttjas. Generellt gäller att innehavare av koncessioner, som är knutna till Skå- ne och beroende av bygdens befolkning för att kunna fortsätta sin verk- samhet i landskapet, aktivt arbetar för att både informera om och mi- nimera intrånget i miljön. Bolag från andra delar av landet har inte vi- sat motsvarande vilja att ta miljöhänsyn eller informera myndigheter eller allmänhet. Få fall och erfarenheter. Inga kontakter sker mellan Lst och prospektör förutom nämnda med- delande från Lst. Området återställs sällan. Markägare får via Lst ställa krav. En markägare har kontaktat Lst för att få hjälp med att avlägn- sa/kapa ca 30 kvarlämnade borrstänger i ett skogsområde. Stängerna, som sticker upp , försvårar brukandet av marken samt utgör en risk för djuren. Borrningarna gjordes omkring 1960 av SGAB. I övrigt inga erfarenheter. Se svar på frågorna 13-14 samt inledande text. I allmänhet med varsamhet och förståelse för natur- och kulturvärden. Givna villkor har följts. Exempel finns tyvärr på skador uppkomna av vårdslöshet och okunskap. Skador uppstår i de flesta fall genom trans- port av utrustning , mindre vid själva provtagningen. Beskriv Era praktiska administrativa rutiner efter det att Ni er- hållit bergmästarens beslut om undersökningstillstånd i enlighet med 6§ mineralförordningen Beslutet arkiveras i Lst:s arkiv. Besluten förvaras i särskild pärm. saknar praktiska rutiner i detta hänseende, vilket för framtiden får ses över. Det kan noteras att inte får del av ansökningshand- lingar mm, utan endast beslutet om undersökningstillstånd. I beslutet finns inte alltid kartor och uppgifter om vilka som tillståndet avser. Det saknas också uppgift om hur undersökningarna är tänkta att genomföras. Det är därför inte möjligt att med ledning av enbart be- slutet avgöra vilka intressen som berörs av undersökningarna. En mycket översiktlig kontroll av området berör höga kulturvärden eller riksintressen för naturvården, mer sällan kontroll av kulturvärden. De senaste årens beslut om tillstånd har spridits till andra enheter inom . Detta har resulterat i att vi skrivit till prospektören och lämnat uppgifter om vissa förhållanden inom området. Beslutskopian sparas i pärm hos Natur- och kulturmiljöenheten. Vi har haft två ärenden . Vi har då skrivit till den som erhållit tillstånd och informerat om vad som gäller i övrigt. Prospektörerna har i regel kontaktat Lst för att informera om hur man avser att arbeta. Lst har godtagit förslagen eller föreslagit mindre för- ändringar som i regel efterlevs. Inga åtgärder utöver diarieföring och arkivering. Berörd personal inom Lst informeras om beslutet som förvaras i den sk koncessionspärmen. Bergmästarens beslut sparas på Lst i regel utan vidare åtgärder från . Vi på PLAN cirkulerar besluten, vartefter de kommer till berörda pro- gramområden. De tar själva ansvar för ev. kontakter med prospektören. Besluten följs kontinuerligt och redovisas i GIS. Lst kontrollerar om några natur- eller kulturmiljöer berörs. Därefter översänds meddelande till prospektören samt kopia till Bergsstaten och kommunen. Samtliga undersökningstillstånd registreras i GIS. När vi fått undersökningstillstånd för kännedom kontrollerar vi om områdesskydd gäller i området. Om så är fallet skriver vi till till- ståndsinnehavaren och meddelar vad som gäller. Pga hög arbetsbelastning på kulturmiljöenheten har granskningsru- tinerna upphört. Uppföljningen är dålig. Avgränsningen kontrolleras mot gällande beslut om skydd. I de fall undersökningstillstånd innebär intrång förelägger Lst om samråd enligt MB 12 kap.6§. Se punkt 6. Beslutskopian skickas på snabbcirkulation för kontroll och eventuell åtgärd till de expertområden som kan vara berörda; regelmässigt till naturvård, kulturmiljövård och planväsende. Natur- vården behåller en kopia. Vi har tidigare försökt gå igenom dem och ta kontakt med tillståndsin- nehavaren i de fall områdena berört kända natur- eller kulturvärden. Eftersom antalet tillstånd är mycket stort och enligt 2 kap lägger huvudansvaret för kunskapsinhämtning på verksamhetsutövaren gör vi numera inget annat med tillståndskopiorna än att vi sätter in dem i en pärm.Se även bilaga 1. Sökanden underrättas i förekommande fall om skyldighet att söka dis- pens från eller samråd enligt 12 kap.6§ obrutna fjäl- lområden och om fornminneförekomst samt lagstiftning. Beskriv Era erfarenheter av samarbetet med bergmästaren vad gäller frågor kring undersökningstillstånd och undersökningsar- bete enligt minerallagen De allmänna frågor som Lst har haft med Bergmästaren har fungerat utmärkt. Det förekommer inte något egentligt samarbete. har framfört önskemål om att kontaktas in- nan tillstånd beviljas. Vid något enstaka tillfälle har re- mitterats en ansökan om undersökningstillstånd. En öppen dialog i förekommande fall. Att Lst har utgångspunkt i sin syn från flera allmänna intressen och Bergsstaten i huvudsak från ett sådant allmänt intresse, färgar dock den öppna dialogen ganska klart. Se bilagda kopior vad gäller bilaga 3 och skrivelser ang. sam- verkan med Bergsstaten och Länsstyrelserna, bilaga 4. Något samarbete eller samråd har inte förekommit i samband med bergmästarens tillstånds-prövning.Vi har som regel ingen kännedom om de tillståndsprövningar som sker. Vid våra kontakter med Berg- mästaren har vi diskuterat ett samrådsförfarande där vi kan tillhanda- hålla aktuellt underlagsmaterial från länet. Några förändringar i ruti- nerna har inte noterats. Ingen på Lst har några erfarenheter av samarbete med Bergmästaren. Något samarbete med Bergmästaren har inte förekommit. Något samarbete med Bergmästaren vad gäller frågor kring undersök- ningstillstånd och undersökningsarbete har veterligen aldrig förekom- mit. Resultaten av tidigare överläggningar kan sammanfattas som att samarbetet bara kan bli bättre. Att samarbetet kan förbättras har Bergmästaren givit prov på i ett yttrande, som på ett uttömmande sätt redovisar hur mineralin- tresset ska beaktas enligt minerallagsstiftningen, i ett aktuellt detaljpla- neärende. En ökad samverkan kan åstadkommas genom att Bergmästa- ren informerar Lst om sin verksamhet i , som är en följd av med- delad undersökningskoncession.