sou · GOB3112 · 2001-01-01 00:00:00 — Vi har tidigare i avsnitt 6.2 föreslagit att aktivitetsersättning och sjuker- sättning skall vara vilande när den förmånsberättigade är inta- gen i kriminalvårdsanstalt, är häktad eller verkställer sluten ungdomsvård på ett särskilt ungdomshem. Vidare har vi föreslagit att ersättningarna åter skall kunna utges från och med den trettionde dagen före frigivningen. De skäl som ligger bakom vårt förslag i nämnda delar har bäring även på arbets- skadelivräntor. En arbetsskadelivränta är inte avsedd att täcka inkomstbort- fall som beror på annat än arbetsskada. Den som är intagen i kriminalvårds- anstalt får normalt vidkännas ett inkomstbortfall oavsett om han eller hon har en arbetsskada, eftersom institutionsvistelsen i sig utgör hinder mot att utföra förvärvsarbete. Vidare kan en utbetalning av arbetsskadelivränta till intagna i kriminalvårdsanstalt i likhet med aktivitetsersättning/sjukersättning också verka hämmande på motivationen att delta i inom kriminalvården an- ordnad verksamhet. Dessutom bör alla intagna i förvärvsaktiv ålder ha sam- ma ekonomiska villkor. Mot denna bakgrund anser vi att flera skäl talar för att arbetsskadelivränta inte skall betalas ut till en intagen i kriminalvårdsan- stalt. Vi anser att en arbetsskadelivränta, oavsett om den är samordnad med en aktivitetsersättning/sjukersättning, inte skall utbetalas för tid när förmånen skall vara vilande på grund av att den försäkrade är intagen i en kriminal- vårdsanstalt eller är häktad. Samma bör gälla för den som verkställer sluten ungdomsvård på ett särskilt ungdomshem. Däremot bör livräntan på samma sätt som enligt vårt förslag rörande aktivitetsersättning/sjukersättning kunna utbetalas och av en verkställighet. Vår bedömning: Bestämmelserna om rätt till handikappersättning och vårdbidrag vid vistelse på institution skall inte ändras. Handikappersättning kan utges till en försäkrad som har fyllt och som, innan han eller hon fyllt , har fått sin funktionsförmåga nedsatt för av- sevärd tid, så att han eller hon behöver hjälp av någon annan person för att klara sin dagliga livsföring, för att kunna förvärvsarbeta eller studera eller har betydande merutgifter. Vid bedömning av rätten till handikappersättning vägs hjälpbehovet samman med den försäkrades merutgifter. Allt efter hjälpbehovets omfattning eller merutgifternas storlek uppgår handikapper- sättning till 69, av prisbasbeloppet. Förmånen be- talas alltid ut till en försäkrad som är blind, döv eller gravt hörselskadad. Överväganden och förslag 97 Vårdbidrag utges till en förälder för vård av barn som inte fyllt om barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder behöver särskild tillsyn eller vård , eller det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder uppkommer merkostnader. Förmånen är avsedd som ett ekonomiskt stöd som underlättar för föräldrar med funktionshindrade eller sjuka barn att i hemmet kunna ge barnet sådan tillsyn, vård och stöd i olika former som krävs för att barnet skall utvecklas på bästa sätt. Vårdbidraget utges antingen enbart för merarbete som orsakas av barnets vård och tillsynsbehov eller för både merarbete och merkost- nader. Bidraget kan även utges enbart för merkostnader. I departementspromemorian Aktivitetsersättning (Ds 2000:40) föreslås att aktivitetsersättning under vissa förutsättningar skall kunna utges till en försäkrad från och med det år han eller hon fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . (7 a kap. 1 § AFL) Detta innebär en höjning av den nuvarande nedre åldersgränsen för rätt till ersättning vid nedsatt arbetsförmåga (dvs. förtidspension/sjukbidrag). Vidare föreslås i departementspro- memorian att rätten till vårdbidrag för barn skall utsträckas till att gälla längst det år den unge fyller . Enligt promemorieförslaget skall dessutom åldersgränsen för rätt till handikap- persättning höjas i motsvarande mån och således inträda tidigast det år den unge fyller . Rätt till handikappersättning har en person som har fått sin funktions- förmåga nedsatt, medan rätt till vårdbidrag har förälder till ett barn med funktionshinder. Förslaget att ändra åldersgränsen mellan handikapper- sättning och vårdbidrag innebär att för ungdomar i åldern 16–flyttas rätten till förmånen över till föräldrarna. uppgår förtidspensionen (folkpension inklusive pensionstillskott) som högst till av prisbasbeloppet och handikappersättningen uppgår som högst till 69 pro- cent av prisbasbeloppet. Däremot kan vårdbidraget som högst uppgå till av prisbasbeloppet jämte ett tillägg för merkostnader med högst av prisbasbeloppet. Förslaget innebär således att det för ungdomar i åldersintervallet 16–kan utges en något mer förmånlig förmån som dessa inte längre skall kunna få förtids- pension/handikappersättning. Handikappersättning och vårdbidrag utgör till skillnad från förtidspen- sion och framtida aktivitetsersättning och sjukersättning inte något allmänt försörjningsstöd. Dessa förmåner skall, som framgår av det ovan anförda, i stället tillgodose särskilda behov av vård och tillsyn samt täcka merkost- nader som föranleds av funktionshinder. En grundtanke bakom vårdbidra- get är att föräldrarna själva skall vårda barnet. Det är föräldrarnas arbets- insatser och kostnader som bidraget skall ersätta. Förmånerna skall därför i princip inte betalas ut, när de behov som ligger till grund för förmånerna 98 Överväganden och förslag tillgodoses av det allmänna på annat sätt. Detta kan vara fallet när den vars särskilda behov förmånerna skall tillgodose vistas på en institution. Bestämmelser om handikappersättning och vårdbidrag vid institutions- vistelse finns i 9 kap. 5 § andra och tredje styckena AFL. Dessa bestäm- melser har överförts till 16 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, som träder i kraft . Handikappersättning och vårdbidrag utgör särskilda folkpensionsförmåner, även om de kan utges som självständiga förmåner. De behov som motiverar dessa förmåner täcks inte av någon förmån i det reformerade ålderspensionssys- temet. Vid institutionsvistelse gäller i huvudsak följande beträffande handi- kappersättning och vårdbidrag. För den som vårdas på en institution som tillhör eller till vars drift det betalas ut bidrag från staten, en kommun eller ett landsting, utges handikappersättning eller vårdbidrag endast om vården kan beräknas pågå högst . Detsamma gäller om han eller hon vårdas utanför institutionen genom dess försorg eller i annat fall vårdas utanför en sådan institution, och staten, kommunen eller är huvudman för vården. Om den beräknade vårdtiden är längre än sex må- nader kan vårdbidrag utges för ett svårt sjukt barn under högst tolv måna- der, om en förälder regelbundet behöver vara närvarande på institutionen som en del av behandlingen av barnet. Om någon på grund av vistelse på institution inte har rätt till handi- kappersättning, eller vars förälder av sådan anledning inte har rätt till vårdbidrag, tillfälligt inte vårdas genom huvudmannens försorg, utges er- sättning för sådan tid. Detta gäller om uppgår till minst per kvartal eller till minst . Det s.k. ferievårdbidraget skall underlätta för sjuka eller funktionshindrade barn att vistas hemma, och de skall därigenom få ökade möjligheter till stimulans och kontakt med för- äldrar och andra anhöriga. – Det kan vidare nämnas att om ett barn för vilket minst halvt vårdbidrag har utgetts avlider, kan därefter fortsatt bi- drag utges med reducerat belopp . Det kan som exempel på när vårdbidrag inte betalas ut på grund av vistelse på en institution nämnas att barnet bor på elevhem. Staten är an- svarig för elevhem vid de statliga specialskolorna. Vid dessa elevhem finns personal som svarar för elevernas omvårdnad. Annat vårdbidrag än s.k. ferievårdbidrag betalas inte för elever som bor i elevhem vid special- skola. Som skäl för att handikappersättning och vårdbidrag skall betalas ut även vid tillfällig vistelse på sjukhus eller annan institution anfördes i för- arbetena (prop. 1987/88:46 s. 18) bl.a., att vid en kortare vård utanför hemmet kvarstod i regel många av de behov och kostnader som handi- kappersättningen och vårdbidraget vad avsedda för. För vårdbidraget gäll- de dessutom att detta bl.a. kunde avse kompensation för en förlorad för- Överväganden och förslag 99 värvsinkomst, om barnets omvårdnad krävde att en förälder måste avstå från förvärvsarbete. Det kunde visserligen hävdas att vissa behov och kostnader bortfaller vid t.ex. sjukhusvistelser och att ersättning då inte bör utges. Att i varje enskilt fall av kortare institutionsvistelse försöka sär- skilja vilka behov och kostnader som bortfaller skulle innebära komplice- rade, tidsödande och kostsamma utredningar. Ersättningen skulle dess- utom ofta inte hinna dras in för institutionvistelsen eftersom den utbetalas . Det var därför rimligt att beviljade förmåner av handikappersättning och vårdbidrag betalas ut under tillfällig vård utanför hemmet. Vi anser att de nuvarande bestämmelserna har en lämplig avvägning på så sätt att förmånen får behållas även under en institutionsvistelse som kan beräknas pågå högst . Detta gäller särskilt mot bakgrund av möjligheten till s.k. ferievårdbidrag. Med hänsyn till att förmånerna inte utgör något allmänt försörjningsstöd bör de, liksom , till skill- nad från pensionsförmåner inte betalas ut vid sådana längre institutions- vistelser under vilka behovet tillgodoses på annat sätt. Vi föreslår inte någon ändring av de ovannämnda bestämmelserna. I vårdbidragssammanhang förekommer också den situationen att en förälder är förhindrad att vårda barnet på grund av förälderns egen situa- tion. Eftersom grundtanken bakom vårdbidraget är att barnets föräldrar själva skall vårda barnet uppkommer frågan om vad som bör gälla, när en förälder blir intagen på en institution och till följd därav inte själv kan vårda barnet. I 9 kap. 4 § sjunde stycket AFL resp. 10 § andra stycket la- gen om handikappersättning och vårdbidrag föreskrivs att om en förälder är tillfälligt förhindrad att vårda barnet, utges vårdbidrag under sådant avbrott som varar högst . Föreligger särskilda skäl kan vård- bidraget utgå även under ett avbrott som varar ytterligare högst sex måna- der. I förarbetena till denna bestämmelse (prop. 1981/82:216 s. 17, 23) har anförts att en förutsättning för att vårdbidrag skall kunna utges även vid tillfälligt avbrott i vården är att föräldern är tillfälligt förhindrad att själv vårda barnet, t.ex. på grund av studier, sjukdom eller av sociala skäl. Av- görande är att det från början står klart att avbrottet är tillfälligt, och att föräldern sedan skall återta vården om barnet. – Vi finner inte skäl att fö- reslå någon ändring i dessa bestämmelser. Avgränsningen av vilka slags institutionsvistelser som skall medföra indragning av handikappersättning och vårdbidrag är annorlunda utformad än för pensionsförmånerna. Exempelvis görs inte skillnad på om den aktu- ella institutionen tillhör eller tills vars drift bidrag utgår från staten, lands- ting eller kommun. Vi har inte funnit anledning till att utforma denna av- gränsning på annat sätt. 100 Överväganden och förslag Vår bedömning: Den som har rätt till ålderspension, aktivitetsersättning eller sjukersättning skall kunna uppbära bostadstillägg, om strafftiden inte överstiger . Detta skall gälla även under tid när aktivitetsersätt- ningen eller sjukersättningen är vilande. Den som är häktad får dock all- tid behålla bostadstillägget. Oavsett strafftidens längd skall den som i an- slutning till frigivningen redan har eller skaffar en bostad kunna få bo- stadstillägg före frigivningen. Eftersom frågor rörande bostadstillägg bereds inom so- cialdepartementet lägger vi inte fram något författningsförslag om detta. Det finns två huvudgrupper av allmänt bostadsstöd. Den ena gruppen utgörs av ett individinriktat bostadsstöd som utges i form av bostadstillägg enligt bestämmelser i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (). Till den andra gruppen hör ett hushållsinriktat bostadsstöd som utges i form av bostadsbidrag enligt bestämmelser i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL). Bostadstillägget är en tilläggsförmån till pension. Storleken av förmånen är beroende av den försäkrades inkomst och förmögenhet. Bostadstillägget kan kombineras med ett särskilt bostadstillägg, om den försäkrades inkomst efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. Enligt 4 § BTPL lämnas bostadstillägg av bostadskost- naden av den del som överstiger men inte . (I bud- getpropositionen för [prop. 2000/01:1 utgiftsområde 11] föreslås att den undre gränsen i BTP-systemet på slopas och att den övre gränsen höjs från .) Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens årsinkomst. Detta innebär att bostads- tillägget minskas med viss andel av inkomsten. Enligt 1 § BTPL lämnas bostadstillägg till den som är bosatt i samt uppbär i bestämmelsen angivna pensionsförmåner, bl.a. ålderspension och förtidspension. Bostads- tillägg lämnas också till den vars förtidspension har vilandeförklarats enligt 16 kap. 6 § AFL. Detta innebär att bostadstillägg kan lämnas som en försäkrad har vilande förtidspension för att pröva på att arbeta. Möjligheten att få bostadstillägg för tid under vilken förtidspensio- nen är vilande har tillkommit för att undvika att väsentliga marginaleffekter skall utgöra hinder för en försäkrad att börja arbeta (prop. 1999/2000:4, s. 45). Däremot kan särskilt bostadstillägg inte lämnas till den vars förtids- pension helt har vilandeförklarats enligt 16 kap. 6 § AFL. Bostadstillägg lämnas endast för den bostad i vilken pensionären har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). En pensionär som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en liknande inrättning är berättigad till Överväganden och förslag 101 bostadstillägg för den ursprungliga permanentbostaden under högst sex må- nader från det att bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. var bostadstillägget kommunalt och reglerades genom lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpen- sion. Enligt 13 § nämnda lag skulle vad som i AFL eller annan författning föreskrevs om folkpension tillämpas på motsvarande sätt på bostadstillägget. I BTPL finns inte någon sådan generell hänvisning utan i stället anges vilka bestämmelser i som skall tillämpas på bostadstillägg. Någon hänvis- ning till bestämmelserna om reduktion av folkpension enligt 10 kap. 2 och 3 §§ AFL finns inte. Prövningen av om bostadstillägg skall betalas när en person vistas på institution får således göras enligt de grundläggande be- stämmelserna i BTPL, dvs. en bedömning får göras av om den enskildes bostad kan anses som permanentbostad. – I praxis anses intagen i kriminal- vårdsanstalt inte bosatt i anstalten. Varken i förarbeten eller RFV:s all- männa råd finns någon vägledning för om hur man skall hantera bostadstillägget när den pensionsberättigade är intagen på sådan institution. Till grund för vårt förslag om vilande aktivitetsersättning/sjukersättning för tid under vilken en pensionsberättigad är intagen i kriminalvårdsanstalt ligger bl.a. rehabiliteringsaspekter. Förutsättningarna för en anpassning till samhället utanför anstalten är mycket mer gynnsamma, om den som är inta- gen har en ordnad bostadssituation under ordinarie permissionsgång och vid frigivning. Detta talar för att det bör finnas en möjlighet för pensionsberätti- gade som är intagna att kunna få bostadstillägg. Härtill kommer att det kan vara oskäligt att dra in bostadstillägget vid en kortare tids anstaltsvistelse. Å andra sidan kan det ifrågasättas om socialförsäkringssystemet bör bära kost- nader för en bostad ute i samhället, när en person kommer att vara intagen . Bostadstillägg bör enligt vår mening även kunna utges till en pensionsberättigad som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. Detta gäller antingen förmånen är aktivitetsersättning, sjukersättning eller ålderspension. Motsvarande bör gälla i den mån efterlevandepension i fram- tiden kan ligga till grund för bostadstillägg. Däremot anser vi att det finns anledning att begränsa möjligheten att få bostadstillägg när en pensionsbe- rättigad skall vara intagen . I sammanhanget bör också nämnas något om möjligheterna att få bo- stadsbidrag medan den försäkrade är intagen. I RFV:s Allmänna råd (1998:10, s.11) anges bl.a. följande. Bostadsbidraget skall enligt BoL avse den bostad som sökanden bor i. Detta innebär enligt förarbetena att bidra- get upphör när denne inte längre bor i sin bostad, till exempel på grund av utlandstjänstgöring. Liknande situationer är när sökanden inte bor i sin bostad på grund av vistelse på behandlingshem eller omhändertagande 102 Överväganden och förslag RFV rekommenderar att sökanden i de fall en sådan vistelse överstiger eller beräknas överstiga inte längre anses bo i bostaden. För bostadsbidrag finns sålunda till skillnad från bostadstillägg en re- kommendation om en tidsgräns för hur länge en person kan vara intagen och vara berättigad till bostadsstöd. Det ändamålsenliga med en sådan ordning kan naturligtvis ifrågasättas mot bakgrund av att en pensionär med barn kan vara berättigad till såväl bostadstillägg som bostadsbidrag. I sådana fall samordnas förmånerna. Den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad är fortfarande folkbokförd i hemkommunen och det ligger därför nära till hands att jämföra honom eller henne med andra som enligt vad som framgår ovan tillfälligt inte bor i sin bostad, men får behålla sitt bostadstillägg. För att få en enhetlig tillämpning bör det enligt vår mening finnas cent- rala rekommendationer även för bostadstillägg när de aktuella ersättningarna är vilande på grund av frihetsberövande. Vi anser emellertid att en bortovaro är en alltför för att bostadstillägget skall dras in. Syftet med bostadstillägget är också annorlunda än syftet med bostadsbidra- get. på högst kan den ordinarie permissionsgången på- börjas och den intagne kan därefter i successivt ökad om- fattning vistas i sin bostad under permissioner. Vi förordar därför att när strafftiden inte överstiger , vilket innebär en obligatorisk villkorlig frigivning , skall bostadstillägget fortsätta att utges även sedan huvudförmånen förklarats vilande. Vid längre strafftider bör bostads- tillägget dras in senast när huvudförmånen blir vilande. Om huvudförmånen blir vilande anser vi emellertid att bostadstillägget skall utges under hela , eftersom det vid en eventuellt frikännande dom är svårt att kompensera förlusten av en bostad. Oavsett strafftidens längd skall den som i anslutning till frigivningen redan har eller anskaffar en bostad ha möjlighet att få bostadstillägg som föregår frigivningsdagen, om förutsättningarna för att utge tillägget i övrigt är uppfyllda. Vi räknar med att 90 dagars ograverad aktivitetsersättning/sjukersättning inklusive de ersättningar som en intagen kan tjäna in under straffverkställig- heten ger utrymme för att täcka mellanskillnaden mellan vad som utges i bostadstillägg och den faktiska bostadskostnaden för av . De allmänna bostadsstöden är föremål för reformering. Inom bereds ett förslag om bostadstillägg som BTP- utredningen har lagt fram i betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52). Vid beredning av det betänkandet bör en- ligt förslagen till sjukersättning och aktivitetsersättning (Ds 2000:39 och Överväganden och förslag 103 2000:40) också behandlas frågan om bostadstillägg till nämnda förmåner. – Vidare kan nämnas att (S 2000:02) enligt direktiven (Dir. 2000:16) skall göra en analys av de samlade effekterna av olika eko- nomiska stöd till barnfamiljerna. Med hänsyn till den pågående beredningen inom av bostadstilläggens framtida utformning lägger vi i detta betänkande inte fram några förslag till lagändringar. Vår bedömning: Bestämmelserna om underhållsstöd, assistansersätt- ning och barnbidrag bör inte ändras med avseende institutionsvistelse på allmän bekostnad. Det finns ytterligare några socialförsäkringsförmåner som inte betalas ut vid vistelse på institution på allmän bekostnad. Hit hör bl.a. underhållsstöd till barn. Gemensamt för de situationer i vilka underhållsstöd kan lämnas är, som framgår av 3 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd, att barnet inte bor tillsammans med båda sina föräldrar. Underhållsstödet uppgår till . Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder kommer att betala underhåll med visst lägsta belopp, avräknas det beloppet från underhållsstödet. I 11 § lagen om underhållsstöd finns begränsningar mot att lämna under- hållsstöd för kalendermånad, om ett barn under hela månaden får omvårdnad genom det allmännas försorg. Underhållsstöd lämnas inte när barnet på sta- tens bekostnad får vård på institution eller annars kost och logi. Sådant stöd lämnas heller inte när barnet bor i familjehem eller bostad med särskild ser- vice för barn och ungdomar enligt LSS. Vidare lämnas inte underhållsstöd när barnet vårdas i familjehem eller hem för vård eller boende inom social- tjänsten. Enligt 4 § RFV:s föreskrifter (RFFS 1996:18) om underhållsstöd skall vård enligt 11 § lagen om underhållsstöd anses pågå hel månad, även om barnet är hemma . Om barnet vistas hemma under jul- och sommarferier betalas däremot underhållsstöd ut för de månader den vistelsen pågår. Bestämmelserna i 11 § kan sägas vara en komplettering av kriteriet i 3 § om när underhållsstöd kan lämnas. I de situationer som räknas upp i 11 § har föräldern inte längre det fulla ekonomiska ansvaret för barnet. Kommunen eller staten har tagit över det direkta ansvaret för att barnet lever under såväl socialt som ekonomiskt tillfredsställande förhållanden. Föräldrarna är dock enligt 34 § SoL skyldiga att i skälig utsträckning delta i kommunen kostna- der. Underhållsbidrag som är fastställt enligt kan dessutom 104 Överväganden och förslag uppbäras av kommunen. Det finns mot denna bakgrund inte något behov av att staten därutöver även skall lämna underhållsstöd. Vi har heller inte funnit anledning att föreslå några ändringar i detta hänseende. Vi föreslår i avsnitten 6.2 och 6.7 att aktivitetsersättning, sjukersättning och arbetsskadelivränta skall vara vilande bl.a. när en försäkrad är intagen i kriminalvårdsanstalt. Något undantag görs därvid inte för en bidragsskyldig förälder som kan vara återbetalningsskyldig enligt 21 § nämnda lag. Storle- ken av det belopp som skall återbetalas skall enligt 24 § motsvara viss andel av den bidragsskyldiges inkomst. Beräkning av denna inkomst görs i enlig- het med det senast fattade taxeringsbeslutet enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen och med vissa justeringar som anges i 25 § lagen om underhållsstöd. Med hänsyn till att omfattningen av återbetalningsskyldigheten grundas på senast åsatta taxering, kan det uppkomma eftersläpningseffekter i återbetalnings- skyldigheten när en inkomst ändras påtagligt. Emellertid finns det på ansö- kan av den bidragsskyldige möjlighet att med stöd av 32 § medge anstånd med att fullgöra återbetalningsskyldighet. Sådan anstånd får beviljas bl.a. om det finns anledning därtill med hänsyn till den bidragsskyldiges person- liga eller ekonomiska förhållanden. Som ett exempel på när anstånd bör kunna medges med hänsyn till den återbetalningsskyldges personliga eller ekonomiska förhållanden nämns i förarbetena (prop. 1995/96:208 s. 53) att den återbetalningsskyldige drabbats av en svår sjukdom. RFV anför i sina Allmänna råd Återbetalning av underhållsstöd (1999:3) att en person kan ha behov av rehabilitering för att återanpassas till ett normalt liv efter exempel en längre sjukhus- eller anstaltsvistelse. kan i sådana situationer efterge fordran (se nedan). Saknas tillräckliga skäl för eftergift rekommenderar RFV att prövar om skälen är tillräckliga för att medge anstånd på grund av personliga förhållanden.