sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras varia - tionsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. ·I dagens oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag bibehålls naturliga vattenflöden och vattennivåer. ·Sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- och kultur- upplevelser samt bad- och friluftsliv värnas så långt möjligt. ·Kultur- och naturmiljöer som visar sjöarnas och vattendragens betydelse för människans bosättning, försörjning och transporter är bevarade. ·Biotoper som är unika skyddas. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popula - tioner säkras. ·Fiskar och andra arter som lever i eller är direkt beroende av sjöar och vattendrag kan fortleva i livskraftiga bestånd. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Utsättning av genmodifierad fisk får inte äga rum. ·Belastningen av näringsämnen och föroreningar får inte minska för- utsättningarna för den biologiska mångfalden. ·Sjöar och vattendrag har god ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Senast 2010 har av skyddsvärda miljöer i sjöar och vattendrag och anslutande värdefulla natur- och kulturmiljöer ett långsiktigt skydd. ·Senast till 2010 har av värdefulla eller potentiellt värde- fulla vattendrag restaurerats. ·Senast 2010 har kommunala vattenförsörjningsplaner med vatten- skyddsområden och skyddsbestämmelser för alla allmänna samt större enskilda ytvattentäkter upprättats. ·Senast 2005 sker utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur på ett sådant sätt att den biologiska och genetiska mångfalden inte på- verkas negativt. En samlad målstruktur 937 ·Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fisk- stammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·I hela landet finns våtmarker av varierande slag, med bevarad biolo- gisk mångfald och bevarade kulturhistoriska värden. ·Det finns våtmarker av varierande slag med bevarad biologisk mångfald i hela landet. ·Våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter, väg- byggen och annan exploatering. ·Torvbrytning sker på lämpliga platser och med hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden. ·Våtmarkernas kulturmiljövärden samt värde för friluftsliv värnas. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popula - tioner säkras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sump- skogar tas fram senast . ·Senast har av våtmarksområdena i myr- skyddsplanen ett långsiktigt skydd. ·Senast 2005 byggs inte skogsbilvägar över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att de negativt påverkar dessa våt- marker på annat sätt. ·I odlingslandskapet anläggs minst 10 000 ha våtmarker och små- vatten . ·Senast till 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Hav i balans, levande kust och skärgård och skall ha en långsiktigt hållbar produktions- förmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. 938 En samlad målstruktur gård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Skärgårdslandskapets naturskönhet, kulturmiljövärden och variation bibehålls genom att vatten-, jord- och skogsbruk samt turism bedrivs med hänsyn till miljö, kulturmiljö och biologisk mångfald. ·Marina biotoper som är unika skyddas. ·Lokalisering av vindkraftverk sker med hänsyn tagen till bl.a. natur- och kulturmiljö, friluftsliv samt landskapsbild. ·Kust- och skärgårdslandskapets karaktäristiska bebyggelsemönster och odlingslandskap upprätthålls. ·Låg bullernivå eftersträvas. ·Fiske, sjöfart och annat nyttjande av hav och vattenområden, liksom bebyggelse och annan exploatering i kust- och skärgårdsområden sker med hänsyn till vattenområdenas produktionsförmåga, biologiska mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftslivet. ·Belastning av näringsämnen och föroreningar samt fysisk påverkan försämrar inte förutsättningarna för den biologiska mångfalden eller den miljöns produktionsförmåga. ·Syrebrist orsakad av övergödning från mänsklig verksamhet är mycket sällsynt. ·Massförekomster av växtplankton orsakade av mänsklig påverkan förekommer inte. ·Utbredning och artantal av växter och djur förändras inte negativt genom mänsklig påverkan. ·Hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. ·Tångbältets djuputbredning i och skärgårdar har återhämtats. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. En samlad målstruktur 939 ·Senast 2010 har av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ett långsiktigt skydd. ·Senast till 2005 finns en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. ·Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fisk- stammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. ·Bifångsterna av däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter minimeras till 2010. ·Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, i svensk ekonomisk zon är högst motsvarande återväxten så att fiskbestån- den kan fortleva och, där så är nödvändigt, återhämta sig. ·Buller och andra störningar från båttrafik är försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . ·Utsläpp av olja och kemikalier från fartyg upphör . Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kultur- miljövärden och sociala värden värnas. ·Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga bevaras. ·Skogsekosystemets naturliga funktioner och processer upprätthålls. ·Naturlig föryngring används på för metoden lämpliga marker ·Skogarnas naturliga hydrologi värnas ·Brändernas påverkan på skogarna bibehålls ·Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vår- das så att värdena bevaras och förstärks. ·Skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i trädslags- sammansättning värnas. ·Kulturminnen och kulturmiljöer värnas. ·Skogens betydelse för naturupplevelser samt friluftsliv tas till vara. ·Hotade arter och naturtyper skyddas. ·Inhemska växt- och djurarter fortlever under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att livskraftiga populationer säkras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. 940 En samlad målstruktur ·Ytterligare 800 000 ha skyddsvärd skogsmark undantas från skogs- produktion . ·Mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog beva- ras och förstärks enligt nedanstående specifikation : –mängden hård död ved ökar med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad –arealen äldre lövrik skog ökar med –arealen gammal skog ökar med –arealen mark föryngrad med lövskog ökar ·Skogsmarken ska brukas på ett sådant sätt att fornläm- ningar inte skadas och att skador på övriga kända värdefulla kultur- lämningar är försumbara. ·Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Åkermarken har ett välbalanserat näringstillstånd, bra markstruktur och mullhalt samt så låg föroreningshalt att ekosystemens funktioner och människors hälsa inte hotas. ·Jorden brukas på ett sådant sätt att markens långsiktiga produktions- förmåga upprätthålls. ·Odlingslandskapet brukas på sådant sätt att negativa miljöeffekter minimeras och den biologiska mångfalden gynnas. ·Ett öppet och varierat odlingslandskap bibehålls i skogs- och mel- lanbygder. ·Odlingslandskapet i slättbygderna är variationsrikt med betydande inslag av småbiotoper och vattenmiljöer. ·Biologiska och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet som uppkommit genom lång, traditionsenlig skötsel bevaras eller förbätt- ras. ·Odlingslandskapets byggnader och gårdsmiljöer är bevarade och vårdade i tillräcklig omfattning för att landskapet ska bibehålla sin karaktär och kulturarvet kunna upplevas och förstås. ·Hotade arter och naturtyper samt kulturmiljöer skyddas och bevaras. En samlad målstruktur 941 ·Odlingslandskapets vilda växt- och djurarter har sina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda. ·Den genetiska variationen hos domesticerade djur och växter beva- ras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Nuvarande areal () hävdade ängs- och betesmarker bevaras och sköts. Arealen särskilt värdefulla betesmarkstyper utökas med (ca 13 000 ha) och arealen hävdad ängsmark med (ca 5 000 ha) till 2010. ·Mängden småbiotoper i eller i anslutning till bevaras i minst dagens omfattning i hela landet och senast till 2005 tas en strategi fram för hur mängden småbiotoper i slättbygden ska ökas. ·Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ökar till 2010 med . ·Lantbrukets äldre kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader är bevarade i den utsträckning som krävs för att bibehålla odlingsland- skapets karaktär. finns ett program för omfattning och inriktning av bevarandet ·Senast 2010 är det nationella programmet för växtgenetiska resurser fullt utbyggt. finns det tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa överlevnaden av de flesta inhemska hus- djursraser i . ·Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. 942 En samlad målstruktur Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksam- heter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sammanhängande områden bibehålls. ·Kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras och utvecklas. ·Vegetationstäcket på kalfjället minskar inte. ·Rennäring, turism, jakt, fiske och annat nyttjande av fjällen liksom bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn till naturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftsliv. ·Arealen tysta områden ökar. ·Låg bullernivå eftersträvas. ·Fjällens biologiska mångfald bevaras. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popula - tioner säkras. ·Lokala bestånd av fisk i fjällens sjöar och vattendrag svarar för re- produktion och återväxt samt har bibehållen genetisk mångfald och funktion i ekosystemet. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet är försumbara. ·Buller från motordrivna fordon och flyg i fjällen minskar och upp- fyller nedanstående specifikation: – flygbuller är försumbart både inom skoterregleringsområden klass A och inom av nationalparksarealen. En samlad målstruktur 943 – av terrängskotrarna uppfyller högt ställda buller- krav (lägre än 73 dBA5). ·Senast 2010 har merparten av områden med representativa kultur- och naturvärden i fjällområdet ett långsiktigt skydd, som vid behov innefattar skötsel och restaurering. ·Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälso- sam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. ·Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. ·En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid lokali- sering av nytillkommande bebyggelse och verksamheter och om- vandling av befintlig . ·Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggna- der och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. ·Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses. ·Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. ·Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. ·Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. 5 Enligt mätmetod SAEJ 192 Recommended Practice, Exterior sound level for snowmobiles, som bl.a. tillämpas i . Metoden är utformad av Society of (). För närmare beskrivning se Miljöklassning av snöskotrar, Slutbetänkande från , SOU 1995:97. 944 En samlad målstruktur ·Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhets- risker. ·Boende- och fritidsmiljön, utom- och inomhus, uppfyller höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft. ·Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. ·Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förny- bara energikällor används. ·Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. ·Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. ·Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. ·Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mel- lan staden och dess omgivning. ·Senast 2010 grundas den statliga och kommunala planeringen på program och strategier för: –en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna trans- porter minskas, –hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utveck- las, –hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, –hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vindkraft ska tas till vara. ·Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har minskat och jämfört med . ·Den äldre kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen ska vara identifierad och ett program för skydd av dess värden finnas. ·Senast har byggnader en tillfredsställande inomhusmiljö, vilket innebär att: En samlad målstruktur 945 –olägenheter som orsakats av fukt- och mögelskador är avhjälpta. återkommande skadefall är högst 1/10 av nivån , –inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen är ända- målsenlig. · I nya byggnader får energianvändningen vara högst 90 kWh/m2/år. används direktverkande elvärme i ny- bebyggelse endast i fritidshus. Energianvändningen i det totala byggnadsbeståndet – bostäder och lokaler – minskar successivt och är lägre än för att minst halveras . Andelen fossila energikällor i bostäder och lokaler minskar och utgör högst . ·År 2010 är uttaget av naturgrus i landet högst /år och andelen rent återanvänt material utgör av ballast- användningen. är uttaget av naturgrus högst /år och andelen rent återanvänt material högre än 2010. ·Samtliga avfallsdeponier har uppnått en enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. ·Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall har mins- kat med räknat års nivå och den totala mängden genererat avfall exklusive gruvavfall har minskat . ·Senast ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. ·Mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) använder under sin livscykel har minskat jämfört med . 27 En samlad målstruktur Vårt förslag: De nationella miljökvalitetsmålen, våra förslag till preciseringar och etappmål och förslagen från klimatkommittén bör inordnas i en samlad målstruktur. Denna redovisas nedan. Målen bör antas av . De mål som ingår i denna struktur skall vara de som åberopas i lagar och styrinstrument för statlig verksamhet. Nya mål kan tillkomma i denna struktur efter särskilt riksdagsbeslut. Detta bör ske i samband med de revideringar som beskrivits i kap. 20 eller på grund av internationella åtaganden, i internationella avtal eller genom t.ex. beslut i den Europeiska Unionen. De gamla mål som vid olika tillfällen har antagits av riksdag och regering och som framgår av bilaga 57 till regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål förlorar därmed sin ställning som styrande dokument. bör därför besluta att de inte längre gäller. Skälen för vårt förslag: Det överordnade målet för miljöpolitiken är att till nästa generation. kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Denna övergripande målsättning ställer krav bl.a. på en bättre systema- tik när det gäller den uppsättning av mål som skall styra det framtida miljöarbetet. har därför antagit ett begränsat antal nationella miljökvalitetsmål som ska vara styrande för arbetet. De 15 miljökvali- tetsmålen täcker de områden som svarar mot syftet; att bidra till att det skapas en ekologiskt hållbar utveckling. Den stramare strukturen gör det lättare att överblicka och att följa upp miljömålsarbetet. Möjligheterna för miljökvalitetsmålen att vara utgångspunkt för ett system med mål- och resultatstyrning främjas härigenom dessutom på ett påtagligt sätt. har beslutat att det till miljökvalitetsmålen ska kopplas ett antal delmål. Förhållandet mellan miljökvalitetsmålen och delmålen kan beskrivas så att miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet ska sikta mot, medan delmålen ska ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet. De delmål som vi föreslår i detta betänkande har olika karaktär. 928 En samlad målstruktur är preciseringar av miljökvalitetsmålen och andra är tidssatta etappmål. I preciseringarna anges vilken miljökvalitet (t.ex. halter i luft, vatten eller mark av olika ämnen) inom olika delområden som ska vara uppfylld inom en generation. Etappmålen avser läget , eller annan tidpunkt som valts i olika fall. Etappmålen kan i sin tur vara av olika karaktär. Dessa mål kan avse en viss miljökvalitet som ska vara upp- nådd, eller avse förändringar av utsläpp eller annat vilka ska vara genomförda. Miljökvalitetsmålen skall gradvis kunna preciseras i takt med att erfarenheter och kunskap vinns om hur miljön skall förbättras som industrisamhället utvecklas. Nya delmål bör utformas när det behövs för det fortsatta arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Riks- dagen bör anta sådana delmål för att knyta dem till den samlade miljö- målsstrukturen. Den nya strukturen avser att ersätta de omkring 170 miljömål av olika slag och för olika nivåer som har antagit. Vissa av målen inlemmas i den nya strukturen, medan andra numera saknar aktualitet. För att lyfta fram den nya miljömålsstrukturen och för att tydliggöra förhållandet till de gamla målen, bör besluta om att de gamla målen inte längre gäller. Det är sålunda de mål som ingår i den nya strukturen som ska vara de som åberopas i lagar i styrinstrument för statlig verksamhet. Miljökvalitetsmålen och delmålen är utgångspunkten för den vidare preciseringen samt sektorsvisa och geografiska anpassningen. Miljömål ska sålunda fastställas på olika nivåer och för olika frågor; sektorsmål, regionala och lokala mål samt organisations- eller företagsspecifika mål. I kap. 2 har vi översiktligt redovisat den struktur som bör gälla för miljömålsarbetet. I det följande kommer att för respektive miljökvali- tetsmål redovisas målstrukturen vad gäller miljökvalitetsmål, precise- ringar och etappmål. Halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med FN:s ramkon- vention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mång- falden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås En samlad målstruktur 929 ·Koncentrationen i atmosfären av de sex växthusgaserna som speci- ficeras i Kyotoprotokollet till om klimatför- ändringar bör stabiliseras på ca 550 ppm koldioxidekvivalenter. bör i internationella sammanhang verka för detta. ·Utsläppen av växthusgaser 2050 bör minska med jämfört med utsläppen , för att därefter minska ytterligare. Utsläppen får inte överstiga 4,0–4,och capita, räknat som koldioxidekvivalenter. ·Utsläppen av växthusgaser för ska som ett medelvärde för vara lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter. Målet omfattar de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner. Åtgärder som vidtas utanför landets gränser ska vara supple - mentära. Betydande utsläppsminskningar ska ske inom landets grän- ser. ·Utsläppen av växthusgaser i ska vara oförändrade jämfört med nivå, räknat som koldioxidekvivalenter, för att därefter minska. Utsläppen för ska normalårskorrigeras enligt svensk metod. Målet omfattar de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner. ·Elproduktionen med vindkraft ökas med 3–, utöver det gäl- lande programmet till 2010. Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas ·Halterna av luftföroreningar överskrider inte lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar i luftvägarna eller påverkan på växter, material och kulturvärden. Riktvärdena ska sättas med hänsyn till överkänslighet och allergi.