sou · GOB325d1 · 2001-01-01 00:00:00 — I finns Verkskansliet, som består av Kanslibyrån, , Internationella sekretariatet, Informationsenheten, Tillsynsenheten, Informationssäkerhetsenheten, Sekretariatet för rätts- väsendets informationsförsörjning, Internrevisionen och Fastighets- enheten. Chefen för har ett administrativt samordnings- ansvar för enheterna i Verkskansliet. Kanslibyrån har bl.a. samordningsansvaret för de administrativa frågorna inom verksledningen och Verkskansliet. Kanslibyrån utövar under överdirektören chefskapet beträffande förvaltningskontoret. svarar bl.a. för allmän juridisk verksamhet och be- slutar i vissa skadeståndsärenden. ansvarar för juridiskt stöd till övriga arbetsenheter och skall svara på förfrågningar från polismyndigheterna. har också det övergripande ansvaret för föreskrifter och allmänna råd. Inter- nationella sekretariatets huvuduppgift är att handlägga icke-operativa internationella frågor. Internationella sekretariatet samordnar kontakter och förhandlingar med ministerier, polisorganisationer och andra myndigheter i andra länder. Enheten samordnar och följer upp EU- frågor med polisiär anknytning. Informationsenheten planerar och samordnar informationsverksam- heten inom och besvarar allmänna frågor om polis- väsendet. Informationsenheten samordnar erfarenhetsutbytet när det gäller informationsverksamheten med särskild tonvikt på Internet och intranät. Tillsynsenheten utövar bl.a. tillsyn och utför inspektioner inom polisväsendet och svarar för övergripande riskhantering inom Polisens uppgifter och organisation 45 Informationssäkerhetsenheten svarar bl.a. för risk- analyser på informationssäkerhetsområdet och för utbildning i frågor om sådan säkerhet. Sekretariatet för rättsväsendets informations- försörjning svarar bl.a. för den administrativa samordningen av rättsväsendets informationsförsörjning. Internrevisionen granskar den interna kontrollen och den interna styrningen. Internrevisionen granskar också hur myndigheterna inom polisväsendet fullgör sina ekonomiska redovisningsskyldigheter. Vid finns Ekobrottskansliet som ställer poliser till förfogande. Ekobrottskansliet svarar direkt under rikspolischefen. och Verkskansliet finns skilda arbetsenheter vid . De är Utvecklings- och strategienheten, Ekonomibyrån, Teknikenheten, Personalbyrån och Förvaltnings- kontoret. Vid finns också (24 § instr.). Vid finns en personalansvarsnämnd och en tjänsteförslagsnämnd (26 och 27 a §§ instr. Utvecklings- och strategienheten ansvarar för den polisiära metod- och systemutvecklingen. Utvecklings- och strategienheten skall ut- veckla och precisera statsmakternas mål för polisväsendet och utveckla arbetsmetoder som stöder statsmakternas mål för polisverksamheten. Utvecklings- och strategienheten skall, tillsammans med Säkerhetspolisens försvarsenhet, bereda frågor som rör beredskaps- polisen. Ekonomibyrån är beredningsorgan i frågor som rör polis- väsendets strategiska ekonomiplanering, ekonomi- och resultatstyrning och ekonomihantering. Teknikenheten skall se till att bl.a. informationsutrustning används rationellt, svara för driften av polisväsendets informationssystem och svara för teknisk standardisering inom polisen. Personalbyrån är beredningsorgan för personalfrågor, förhandlingsfrågor och lönefrågor. Vid Personalbyrån finns sekretariat för och för . Förvaltningskontoret svarar för sådana tjänster och funktioner för myndigheterna i och kring kvarteret som föranleds av att myndigheterna är lokaliserade till byggnader som till en del utnyttjas gemensamt. 46 Polisens uppgifter och organisation Varje arbetsenhet skall enligt arbetsordning vid behov ge stöd och hjälp till andra arbetsenheter, till och till andra myndigheter, både inom och utanför polisväsendet. prövar frågor om tjänsteansvar för an- ställda inom polisväsendet som inte hör under , när det gäller frågor om skiljande från anställning, disciplinansvar m.m. avger förslag och yttrande vid vissa anställ- ningar. Totalförsvarsfunktionen Ordning och säkerhet m.m. är som angetts förut ansvarig för totalförsvars- funktionen Ordning och säkerhet m.m. Målet för funktionen är att under höjd beredskap snabbt kunna ge skydd åt anläggningar som är viktiga för totalförsvaret, att kunna upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samhället och att kunna lämna allmänheten skydd och hjälp. Det är främst vid försvarsenhet som frågor avseende funktionen handläggs. Säkerhetspolisen svarar också för samordningen av den polisiära planläggningen hos civilbefälhavarna och den bered- skapsplanering som har att utföra. ansvarar för operativ polisverksamhet på central nivå som inte ankommer på Säkerhetspolisen eller Ekobrottskansliet. svarar för bl.a. kriminalunderrättelsetjänst, vissa kvalificerade brottsutredningar, exempelvis rörande våldsbrott, serie- brott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet samt kriminalpolisför- stärkning till polismyndigheterna. är den organisa- tion inom vilken kampen mot den organiserade brottsligheten sam- ordnas på central nivå. svarar för samordningen av polisens åtgärder mot brottslighet i samband med otillåten inresa eller vistelse i landet och av de statliga myndigheternas medverkan i rädd- ningsflygtjänsten och fjällräddningstjänsten. Inom ligger ledningsansvaret för polisens flygverksamhet. Utvecklingen har gått i riktning mot att har fått ökade uppgifter när det gäller det internationella polissamarbetet och frågor som har samband härmed. ansvarar för det operativa internationella polissamarbetet och svarar även för utveck- Polisens uppgifter och organisation 47 lingsarbetet när det gäller internationella operativa frågor på kriminal- polisområdet. är nationell byrå för den interna- kriminalpolisorganisationen och nationellt kontaktorgan för Europol. Inom har Rikskriminal- polisen ansvaret för det nationella Sirenekontoret. skall upprätthålla de förbindelser som behövs med utländska myndig- heter. skall utveckla olika former av specialist- kompetens. skall därjämte vara stödjande och kompletterande på områden där polismyndigheterna inte har tillräcklig bärkraft för att upprätthålla och utveckla specialistkompetens och operativt teknikstöd. När särskilda skäl föreligger bedriver Riks- kriminalpolisen egna förundersökningar enligt instruktionen för Riks- polisstyrelsen. leds av rikskriminalchefen (17 a § instr.). Vid finns i ledningen, förutom rikskriminalchefen, tre polisöverintendenter (24 § instr.). Inom finns ett sekretariat, en huvudenhet för kriminalunderrättelseverksamhet med ett nationellt sambandskontor, en huvudenhet för utredning och spaning och en ordningspolisenhet. Sekretariatet är rikskriminalchefens stabsorgan och stödfunktion till de två huvudenheterna och ordningspolisenheten. Inom Rikskriminal- polisen samordnar och driver Sekretariatet bl.a. frågor som rör verk- samhetsplanering, personaladministration, kompetensutveckling, eko- nomi och IT-administration. Vid Sekretariatet handläggs också vissa av säkerhetsfrågor. utarbetar ett flertal rapporter, däribland en rapport om organiserad brottslighet till EU. Rapporten framställs i samverkan med . I det följande beskrivs de två huvudenheterna och ordningspolis- enheten. Vid huvudenheten finns en stab, Nationella sambandskontoret, en in- hämtningsfunktion och en analysfunktion. Under inhämtningsfunk- tionen finns en narkotikarotel, en rotel för särskilda objekt, en rotel 48 Polisens uppgifter och organisation som hanterar illegal invandring, en rotel som hanterar miljöbrott och Finanspolisen. Inom huvudenheten utförs den uppgift som har när det gäller kriminalunderrättelseverksamhet på nationell och interna- tionell nivå. Huvudenheten skall klarlägga hotande grov kriminalitet samt identifiera och karaktärsbestämma kriminella organisationer och andra brottsliga aktörer som är av intresse ur nationellt eller inter- nationellt perspektiv. Underrättelseverksamhet är, enligt vad som anges i polisdatalagen (1998:622), polisverksamhet som består i att samla, bearbeta och analysera information för att klarlägga om brottslig verksamhet har ut- övats eller kan komma att utövas och som inte utgör förundersökning enligt 23 kap. . I polisdatalagen anges också att kriminalunderrättelseverksamhet är annan underrättelseverksamhet än den som bedrivs av Säkerhetspolisen. Verksamheten skall huvudsakligen inriktas mot grova våldsbrott, grova narkotikabrott, ekonomiska brott, miljöbrott, människosmugg- ling, inklusive handel med kvinnor (trafficking in human beings), stöld av vapen och fordon, utpressning och häleri som är länsövergripande samt internationell brottslighet. Huvudenheten skall lämna stöd åt den lokala brottsbekämpande verksamheten. Huvudenheten skall se till att kriminalunderrättelse- verksamheten organiseras så att den blir så rationell och effektiv som möjligt. Huvudenheten samverkar med polismyndigheternas kriminal- underrättelseenheter och biträder dem. Samarbetet rör t.ex. mcgängs- relaterad brottslighet, narkotikabrottslighet, handel med kvinnor, sexuella övergrepp mot barn och barnpornografi. Huvudenheten sam- arbetar bl.a. med Säkerhetspolisen. Huvudenheten skall också lämna hotbildsrapporter. Det sker en metodutveckling i fråga om under- rättelseverksamhet inom enheten och i fråga om en nationell under- rättelsemodell. Huvudenhetens personal föreläser också, såväl internt som externt. Vid analysfunktionen utförs operativa och strategiska analyser, brotts- och brottsplatsanalyser och sammanställs gärnings- mannaprofiler. Nationella sambandskontoret har bl.a. till uppgift att dygnet runt förmedla framställningar om åtgärder och undersökningar, då det gäller spaning mot och utredning av brott eller utlänningsärenden, mellan svenska och utländska polismyndigheter, åklagarmyndigheter och andra rättsvårdande myndigheter. Sambandskontoret skall fullgöra åligganden när det gäller att vara nationell byrå för den internationella kriminalpolisorganisationen (ICPO – ) och nationellt kontaktorgan för Europeiska polisbyrån Europol. Sam- bandskontoret ansvarar också för samarbets- Polisens uppgifter och organisation 49 uppgifter inom Schengen (nationellt Sirenekontor). Sambandskontoret har det operativa samordningsansvaret för Östersjösamarbetet. De nordiska ländernas polis- och tullmyndigheter samarbetar i fråga om brottsbekämpningen, bl.a. genom att stationera gemensamma nordiska polis- eller tullsambandsmän (s.k. PTN-sambandsmän) i skilda länder. Sambandskontoret har det operativa samordningsansvaret för sam- bandsmännen. Det arbete som bedrivs vid sambandskontoret beskrivs i avsnitt 5 om det internationella samarbetet. Narkotikaroteln skall biträda och koordinera större nationella och internationella ärenden och operationer som planeras eller som pågår beträffande denna typ av brottslighet. Dessutom skall roteln tillhanda- hålla expertis inom narkotikaområdet till arbetsgrupper inom EU. Roteln skall även fortsätta att utveckla de projekt som pågår inom det nordiska polis- och tullsamarbetet samt Östersjösamarbetet. Roteln för särskilda objekt har ansvaret för bekämpningen av bl.a. mc-relaterad brottslighet, barnpornografi, internationella bilstölder, öststatsrelaterad brottslighet och balkanrelaterad brottslighet. Roteln deltar i EU-samarbetet och i Östersjösamarbetet. Roteln mot illegal invandring samordnar bekämpningen av smuggling av illegala migranter. Roteln deltar i EU- och Schengen- samarbetet och inom ramen för FN- och Östersjösamarbetet mot kriminella nätverk som ägnar sig åt sådan smuggling. Roteln mot miljöbrott leder och samordnar de polisiära insatserna mot miljöbrott, med ett nationellt och internationellt perspektiv. Finanspolisen skall hämta in, ta emot och analysera uppgifter från bankrörelse, livförsäkringsrörelse, värdepappersrörelse, kreditmark- nadsbolag och valutaväxlingsrörelse i syfte att upptäcka brott i sam- band med s.k. tvättning av pengar som utgjort av brottslig verksamhet. Finanspolisen samarbetar särskilt med Ekobrottsmyndig- heten. När en anmälan kommer in till Finanspolisen företas ett visst ut- rednings- och analysarbete. Om Finanspolisen finner att det kan röra sig om penningtvätt lämnas ärendet vidare till en annan polisenhet, till en skattemyndighet eller till åklagare. Finanspolisen gör inga egna för- undersökningar, men biträder vid behov den fortsatta utredningen. Det pågår en rad projekt, både nationellt och internationellt, som huvudenheten arbetar i tillsammans med andra enheter. Projekten rör bl.a. grovt våld i organiserade miljöer med internationella förgreningar, grova vaneförbrytare, rasism och sexuella övergrepp mot barn och barnpornografi. Huvudenheten arbetar t.ex. med bekämpning av den grova mcgängs-kriminaliteten enligt en nationell handlingsplan och en nordisk handlingsplan. Huvudenheten arbetar med en handlingsplan som antog för inter- nationellt polissamarbete rörande sexualbrott mot barn och barnporno- 50 Polisens uppgifter och organisation grafi (RKP KUT rapport 1997:20). I handlingsplanen betonas vikten av ett effektivt och konstruktivt samarbete på såväl nationell som internationell nivå. utvecklade i samarbete med ett datoriserat referensbibliotek i kampen mot spridning av barnpornografi på Internet. Huvudenheten arbetar också med ett uppdrag från regeringen som rör handel med kvinnor. Huvudenheten för utredning och spaning Huvudenheten är indelad i en våldsrotel, en rotel som hanterar grov organiserad brottslighet, en spaningsrotel, en IT-brottsrotel och en identifieringsrotel. Huvudenheten för utredning och spaning skall ge stöd åt övriga delar av , åt utländska och internationella brott- bekämpande organ och åt polismyndigheterna med kvalificerade spanings-, utrednings- och identifieringsresurser. Huvudenheten skall särskilt ge stöd åt insatser mot brottslighet som är mycket grov och har riksomfattande karaktär eller internationell anknytning. Huvudenhetens verksamhet skall inriktas mot bekämpning av grova våldsbrott och grova narkotikabrott och särskilt följa upp den grova brottslighet som förekommer på kriminalvårdsanstalterna och i grupperingar på an- stalterna. Huvudenheten skall utreda de brott som det ankommer på Riks- polisstyrelsen att utreda enligt instruktionen för . Inom Våldsroteln finns en enhet som svarar för utredningen av mordet på statsminister och , en enhet som biträder polismyndigheterna vid spaningsmord. Inom Roteln mot grov och organiserad brottslighet skall vissa typer av landsomfattande seriebrott följas upp och bekämpas. Det kan röra sig t.ex. om grova rån, vissa typer av åldringsbrott, stöld av kultur- skatter, grov varusmuggling och människosmuggling. Vid roteln finns också en särskild kommission för bekämpning av brott mot post- befordringsföretag. Roteln fullgör också utredningar enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Spaningsroteln skall biträda övriga delar av , polismyndigheterna samt utländska och internationella brotts- bekämpande organ i ärenden i vilka det ställs krav på kvalificerade spaningsinsatser och teknikspaning. Det kan gälla grov narkotika- brottslighet eller våldsbrottslighet. Vid roteln handläggs telefonav- lyssningsärenden och spaning och uppföljning av personer som anses SOU 2000:25 Polisens uppgifter och organisation 51 Roteln ägnar sig också åt utbildning och åt utveckling av bl.a. spaningsmetodik och spaningsteknik. IT-brottsroteln har till uppgift att utveckla det nationella stödet till polismyndigheterna vid spaning och utredning om IT-kriminalitet. Roteln medverkar t.ex. med operativt biträde genom att genomföra hus- rannsakningar, hålla förhör och analysera beslag. Roteln lämnar också operativt biträde åt utländska brottsbekämpande myndigheter och begär i viss utsträckning hjälp av sådana myndigheter. Roteln skall därutöver bl.a. bedriva metod- och teknikutveckling på området. Identifieringsroteln ansvarar för nationella rutiner för identifiering, framförallt för det och fotoregistret över brottsmisstänkta. Rutinerna för certifiering och kvalitetskontroll skall ligga i linje med den standard har. Roteln biträder vid förandet av fingeravtrycksregistret över asylsökande. Roteln ansvarar också för passfotoregistret. När en större olyckshändelse eller naturkatastrof har inträffat skall vid behov en särskild expertgrupp, , hjälpa till vid identifiering av omkomna (förordningen (1988:530) om expertgruppen för identifiering vid katastroffall). har ansvar för expertgruppen i samverkan med och Rätts- medicinalverket. Inom Ordningspolisenheten finns jourcentral, polisflyget med flygskolan, en funktion som ansvarar för polisens ut- landsstyrka och för sambandsmännen, en funktion som ansvarar för viss flygplatssäkerhet och för transporter av kärnämnen och kärnavfall, för samverkan rörande kampen mot idrottsvåldet och för beredskaps- planering och beredskap inför särskilda händelser. Ordningspolisenheten har till uppgift att ansvara för och ge stöd åt polisoperativ verksamhet som berör flera polismyndigheter. Enheten handlägger frågor om polisförstärkning. Jourcentralen är dygnet runt nationell kontaktpunkt för svenska och utländska myndigheter och samverkar därvid med det nationella sam- bandskontoret. I jourcentralens arbetsuppgifter ingår bl.a. att upprätt- hålla beredskap för verksamhet vid särskilda händelser av riksange- lägenhet, att ansvara för sändande av rikslarm och att genomföra larm- övningar. Jourcentralen har fortlöpande kontakter med personalen i Polisens utlandsstyrka och med sambandsmännen. finns svenska polissambandsmän på fjorton platser i världen. Ordningspolisenheten har det administrativa ansvaret för dessa 52 Polisens uppgifter och organisation Det operativa ansvaret har Huvudenheten för kriminal- underrättelseverksamhet. Ordningspolisenheten ansvarar för polisväsendets flygverksamhet och bedriver en egen pilotutbildning. Verksamheten bedrivs enligt civila flygbestämmelser och under överin- seende. Rikskriminalchefen har ledningsansvaret för polisens flyg- verksamhet och är företagsledare enligt föreskrifter. En flygchef vid ansvarar för att den flygoperativa verksamheten bedrivs på ett flygsäkert sätt. Det tekniska underhållet ombesörjs av ett kontrakterat företag. Polisflyget ägnar sig bl.a. åt rädd- ningsverksamhet, spaningsverksamhet, trafikövervakning, allmän över- vakning och transporter. Trafikövervakningen utgör en fjärdedel av verksamheten. Polisflyget har baser på flygplatserna i , , –, och . Ordningspolisenheten beslutar om beredskapsnivåer enligt lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats. Svenska poliser tas i anspråk för fredsbevarande insatser på skilda håll i världen. finns det 142 poliser i skilda upp- drag, främst FN-ledda uppdrag. Ordningspolisenheten ansvarar för alla uppgifter som är förknippade med verksam- heten. Samverkan sker därvid med försvarets internationella center – . För medverkan i civilpolisutbildningen i och utomlands finns en poliskommissarie placerad vid . finns det en svensk polisrådgivare vid ständiga representation vid och vid västeuropeiska försvarsunionen. Ordningspolisenheten medverkar även i olika projekt vid , och . I instruktionen för anges vilka uppgifter Säkerhets- polisen har (4 och 5 §§ instr.). De skilda uppgifterna griper, med varierande grad, in i varandra. Säkerhetspolisens arbete är till stor del inriktat på förebyggande arbete. Säkerhetspolisen leder polisverksam- het för att förebygga och avslöja brott mot rikets inre och yttre säker- het. Med brott mot den inre säkerheten avses verksamhet som syftar till att med våld, hot eller tvång ändra vårt statsskick, förmå beslutande politiska organ eller myndigheter att fatta beslut i en viss riktning eller hindra medborgarna från att utöva sina medborgerliga fri- och rättig- heter (FAP 403-3). Polisens uppgifter och organisation 53 yttre säkerhet förstås nationella oberoende och territoriella suveränitet. Säkerhetspolisen leder också, även om verksamheten inte avser att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet, polisverksamhet i fråga om terrorismbekämpning, bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen eller som har samband med stats- besök och liknande händelser samt annat personskydd i den utsträck- ning styrelsen bestämmer. Säkerhetspolisens operativa befogenheter i fråga om att möta bl.a. terrorism avser inte polisinsatser som krävs för att möta en plötsligt uppkommen situation, t.ex. en attack mot en ambassad eller liknande händelse. Sådana uppgifter ankommer på berörd polismyndighet. Säkerhetspolisen skall fullgöra de uppgifter som har att utföra enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhets- skyddsförordningen (1996:633) och lämna tekniskt biträde åt polis- väsendet i den utsträckning som det är lämpligt med hänsyn till verk- samhetens art. Säkerhetspolisen skall svara för den beredskapsplane- ring som har att utföra. Detta arbete berör hela polis- väsendet. Säkerhetspolisens verksamhet att skaffa sig information kallas säkerhetsunderrättelsetjänst. Verksamheten innefattar inhämtning av sådana underrättelser om förhållanden inom och utom landet som rör bl.a. spionage mot , terrorism och annan verksamhet inne- fattande grov kriminalitet. Informationen bearbetas och analyseras inom . Därefter utförs bedömningar av vilka hot som föreligger mot rikets säkerhet, s.k. hotbildsbedömningar. Med ledning av dessa bedömningar tas beslut om t.ex. personskydd eller andra säkerhetsskyddsåtgärder. De brott som skall handläggas av Säkerhetspolisen eller under med- verkan från Säkerhetspolisen enligt särskilda bestämmelser är bl.a. vissa brott mot den centrala statsledningen, uppror (18 kap. 1 § brotts- balken), högförräderi (19 kap. 1 § ), spioneri och grovt spioneri (5 och 6 §§ samma kapitel) och olovlig underrättelseverk- samhet (10 § samma kapitel). Vissa brott skall efter särskilt beslut av Säkerhetspolisen handläggas av Säkerhetspolisen eller under med- verkan av Säkerhetspolisen. Det gäller bl.a. mordbrand i vissa fall (13 kap. 1 § ), sabotage i vissa fall (4 § samma kapitel) och brott mot lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. De särskilda bestämmelserna ger således Säkerhetspolisen be- fogenhet att besluta att överta utredningar som annars skulle hand- läggas av lokal polismyndighet. En stor del av Säkerhetspolisens arbete är hemligt. har dock en förändring skett genom en ökad öppenhet. 54 Polisens uppgifter och organisation rande organ som har insyn i den del av verksamheten som allmänheten inte kan ges insyn i. Dessa organ beskrivs i kapitel 9. Säkerhetspolisen samverkar med den öppna polisen och med myndigheter inom totalförsvaret. Säkerhetspolisens särskilda resurser inom områdena fototeknik, kriminalteknik, spaning och signalspaning utnyttjas i stor utsträckning för den öppna polisens verksamhet. Säker- hetspolisen lämnar polisoperativt stöd, främst spaningstjänst, åt den öppna polisen i enstaka ärenden. Samverkan sker också inom utred- ningsverksamheten och när det gäller t.ex. IT-brottslighet och analys avseende vissa brottskategorier. Säkerhetspolisen ansvarar för mer- parten av de administrativa och tekniska frågorna som rör hemlig telefonavlyssning. Som exempel på områden där samverkan av nu nämnt slag varit särskilt framträdande kan anges åtgärder mot vålds- benägna extremistorganisationer, mcgängs-brottslighet och organiserad stöldverksamhet. Säkerhetspolisen samverkar också med andra länders underrättelse- och säkerhetstjänster. För detta samarbete gäller särskilda förutsätt- ningar. Kommittén beskriver detta arbete under kapitel 5 om det inter- nationella polissamarbetet. Den följande redovisningen av Säkerhets- polisens organisation begränsas av att en del av verksamheten är hemlig. Säkerhetspolisen har en självständig ställning inom , men skall informera rikspolischefen om den verksamhet som pågår. Säkerhetspolisen leds som förut sagts av säkerhetspolischefen. Säker- hetspolischefen är generaldirektör. Säkerhetspolischefen bestämmer vem som är hans ställföreträdare.