sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Utsläppen av partiklar minskar med 80– genom installationen. Dessutom erhålles en reduktion av såväl NOx som kolväten. För att tekniken ska fungera krävs att diesel- bränsle med låg svavelhalt används (Mk1). Kostnaden ligger på nivån 45 000–per maskin. har i sin rapport räknat på ett scenario där alla mas- kiner med en motorstyrka över 37 kW förses med partikelfilter. Med dessa förutsättningar berörs över 200 000 maskiner, vilket ger en årlig kostnad på nära . Åtgärden ingår inte i någon ambitionsnivå, men kan bli aktuell vid lokal tillämpning. Bättre avgasrening för arbetsredskap Underlag har hämtas från till ; Arbetsmaskiner, utsläpp och förslag till tekniska åtgärder. kommer att lägga fram ett förslag till avgaskrav för bensinmotorer till arbetsredskap. Avgaskrav för dessa typer av mas- kiner(gräsklippare, motorsågar, jordfräsar, snöslungor, elverk m.m.) finns redan i . I nedan US-EPA standarden (Phase II) stående beräkning anats att förslag nära följer US-EPA standarden (Phase II). Effekterna blir en lägre bränsleförbrukning med 15–och kolväteutsläppen antas reduceras och kväveoxiderna . Avgaskraven förutsätts träda 2003. Kostnaden för den bättre avgasreningen antas vara per redskap. Med normal utbytestakt berörs ca 800 000 maskiner till 2010. Den antagna livslängden har satts till . Med dessa förutsättningar blir den årliga kostnaden ca . Kväveoxidrening vid marinens farkoster. Försvarsmakten har studerat metoder och kostnader för att minska utsläppen av kväveoxider från dieseldrivna fartyg. För att rena ut- släppen finns två alternativ. HAM () eller SCR (Selective Catalytic Reduction). Båda teknikerna har förbättras. För fartyg som körs mycket på låg belastning skulle HAM vara mer lämplig än SCR tekniken. Reduktionsgraden är högre för SCR () än HAM (). En fördel vad gäller SCR tekniken är att den också kan reducera utsläppen av kolväten. Installation av HAM på fartygsdieselmotorer kostar ca 500 kro- nor/kW installerad effekt, exklusive installations- och driftskostnader. Installationen av SCR är dyrare, ca /kW och driftskost- naderna är också högre. Försvarsmakten har angivit tre ambitionsnivåer. Ambitionsnivå låg innebär att man installerar HAM-rening på fartygen , Trossö, , Utö och Gålö. Detta innebär en investeringskostnad på ca och årlig kostnad på . Utsläppen minskar med . Ambitionsnivå medel innebär att ytterligare 12 bevakningsbåtar och korvetter av typen förses med rening. Detta innebär en investeringskostnad på ca och årlig kostnad på . Utsläppen minskar med . Ambitionsnivå hög innebär att samtliga marinens dieseldrivna far- koster förses med HAM-rening. Detta ger en investeringskostnad på och en årlig kostnad . Utsläppen minskar med . Låginblandning av alkohol i bensin En del bensinleverantörer tillhandahåller bensin med låginblandad etanol. För en låginblandning av bioetanol i all bensin skulle knappt åtgå. Biobaserade alkoholer kan med fördel blandas in i bensin till konventionella motorer men även användas för hybridbilar och bränslecellsbilar. Stöd för introduktion av bioalkoholer kan vara ett viktigt led för minskade koldioxidutsläpp i en utveckling mot ny drivteknik som även kan utnyttja andra förnyelsebara energikällor. Produktionskostnaden för etanol överstiger produktions- kostnaden för bensin. krävs därför skattebefrielse för att biobaserade drivmedel ska kunna konkurrera med bensin som motorbränsle. På grund av EU:s mineraloljedirektiv behöver skattebefrielse ske i form av antingen pilotprojektsundantag av regeringen eller genom ändring i Lagen om skatt på energi. Ändring i lagen förutsätter att genom rådsbeslut medges undantag enligt artikel 8.4 i nämnda direktiv. Pilotprojektsdispens har av regeringen bl.a. medgivits för bioetanol till 2001, därefter begränsar EU:s direktiv om motorbränslen etanol- inblandning i bensin genom reglering av syrehalten till maximalt . För etanol begränsar denna regel inblandningen till . Orsaken till denna begränsning är att äldre bilars avgasutsläpp kan öka vid högre inblandningsnivåer. Vi har gjort den bedömningen att åtgärder främst kommer att ha betydelse att nå etappmålet för Begränsad klimatpåverkan. Utsläpps- bilden för försurande ämnen och kolväten är oklar. Åtgärden ingår därför inte i några av våra alternativa ambitionsnivåer för luft eller Bara naturlig försurning. direktivarbete för nya gränsvärden för avgasutsläpp från fritidsbåtsmotorer påbörjades sommaren 1997.Genom det nya direktivet beräknas utsläppen av kolväten från nya tvåtaktsmotorer ska reduceras jämfört med genomsnittsnivå. Fyrtaktsmotorer har renare avgaser och lägre bränsleförbrukning jäm- fört med tvåtaktsmotorer. Fyrtaktmotorer förväntas klara den nya kraven . De renare avgaserna innebär också att mindre oför- bränd bensin tillförs sjöar och vattendrag. Direktiven väntas träda 2003. har i sin prognos över utsläppen fram inkluderat effekten av det framtida direktivet. Åtgärden ingår således i nollalternativet. 4.3.2Energi- bostads och industrisektorn Lägre elanvändning i offentliga lokaler Åtgärden innebär att energieffektiva normer tillämpas vid offentlig upphandling enligt de förslag som delegationen för ekologiskt hållbar upphandling har utarbetat.26 Delegationen har uppskattat potentialen för minskad elanvändning genom offentlig upphandling av kontorsutrustning, vitvaror, belysning, hemelektronik, ventilation och fönster. Genom att välja rekommenderade upphandlingsstandards för de apparater som köps är det uppskattningsvis möjligt att nå en elbesparing på . Först nås den årliga effektiviseringen på 2TWh och . Merparten av de standards som föreslås har en god lönsamhet efter- som spontana köp av apparater ofta sker med begränsad kunskap om apparatens effektivitet. Om uppköparna inom offentlig sektor istället följer dessa standards så behöver de inte ta reda på hur mycket energi apparaten förbrukar i och med att aktuell standard garanterar appa- ratens energieffektivitet. () bedömer att det realiserbara utrymmet till 2010 bedöms vara till en merkostnad av /kWh. Den totala merinvesteringen under är (), det vill säga en årskostnad på ca och en driftkostnadsbesparing till följd av minskad elanvändning på ca erhålls. Några beräkningar över förändringar i utsläppen då åtgärder minskar användningen av elenergi har inte gjorts. Effektivisering av hushållsapparater, driftel m.m. Potentialen är svår att uppskatta och nivån bestäms av de energipoli- tiska ambitionerna, grad av styrning och de medel som kommer till 26Se för minskade CO2 utsläpp inom bebyggelsen. Ett underlag till . 27Då har hänsyn tagits till åtgärdernas livslängd, men också att skillnaden mellan den bästa tekniken och det spontana valet kommer att vara lika stort . Det innebär att nivån på de effektiva standards som tillämpas skärps i takt med den spontana utvecklingen. Däremot reducerar vi denna potential till då vissa effekter av pågående effektiviserings- program redan beaktas i referensscenariot. Den kvarvarande potentialen på motiveras av den högre ambitionsnivån som denna upphandlings- standard motsvarar. programmets förfogande.28 STEM bedömer att en mer omfattande programinsats ger en energieffektivisering på för bostäder och för driftel i lokaler till en merinvestering av /kWh för hushållsel och /kWh för driftel. Det bör dock noteras att åtgärden en effektivare fastighetsdrift, som riktar sig till driftpersonal, innebär en viss överlappning. Programmet för eleffektiviserande åtgärder riktar sig emellertid primärt till konsumenter, upphandlare, projektledare och planerare. Den totala investeringskostnaden fram till perioden bedöms bli ca för hushåll och för lokaler. Detta ger en total årlig kapitalkostnad om ca och en årlig besparing på för minskat köp av elenergi. STEM bedömer vidare att de offentliga utgifterna kan uppgå till ca . Tänkbara styrmedel är normer, programinsatser, teknikupp- handlingar, kunskapsuppbyggnad och information. Några beräkningar över utsläppsförändringar då åtgärder minskar användningen av elenergi har inte gjorts. Lägre energianvändning i nyproduktionen av bostäder och lokaler Byggnormerna har haft stor betydelse för att säkra hög kvalitet i och låga energiåtgångstal. Byggnormer kan således ha en betydande effekt på lång sikt under förutsättning att de upplevs som rimliga av entreprenörer och byggherrar.29 De nuvarande byggreglerna är och gällde reglerna för direktelvärmda byggnader, av vilket följer att reglerna baseras på en teknik som är . har kunskaperna om material, komponenter och system utvecklats som i teorin medger en minskad energianvändning . Den beräknade energianvändningsnivån för nyproducerade flerbostads- hus utan värmeåtervinning är per kvadratmeter boyta ca 130 kWh varav 40 kWh el. Uppföljningar av verkliga utfall visar dock på högre 28Se för minskade CO2 utsläpp inom bebyggelsen. Ett underlag till . 29Exempel på avvikelser är dels de näst intill generella undantag från värme- återvinning ur frånluft i flerbostadshus (Byggreglerna), dels det undantag från direktelvärme som bland annat får till konsekvens att det i vissa län byggs mer direktelvärmda hus. åtgångstal, ca 155 kWh varav 40 kWh el.30 I referensutvecklingen utan skärpning av byggreglerna har följande värden för köpt energi antagits för perioden : (kWh/m2) Energiåtgången i nya byggnader antas av STEM följa utvecklingen med nivån 110 kWh/m2 som sedermera skärps successivt till 90 kWh/m2 , varav 30 kWh/m2 el och 60 kWh/m2år . och uppskattar nyproduktionen –2010 till följande; 99 000 småhus med en total yta om och 90 900 flerbostadshus med en total yta om . Tanken är att uppföljningen av byggreglerna ska ske genom energimärkning. Med ett el- och värmepris på /kWh erhålles följande resultat: kWh/m 2 Intrimning av pannor i flerbostadshus och lokaler har med utgångspunkt från utredningen utarbetat ett förslag till obligatorisk kontroll av oljepannor som innebär en årlig kontroll av pannor och panncentraler med en effekt mellan 60 och 1 000 kW. För- slaget omfattar därmed inte oljepannor i småhus eftersom kontroll- kostnaden anses överstiga nyttoeffekten. För dessa anser att informationsinsatser är mer kostnadseffektiva. Förslaget omfattar ej heller gaspannor eftersom dessa kontrolleras enligt energinormen 94 (EGN94) eller fastbränsleeldade pannor. 30 Internt PM Stad för översyn av Nybyggnadsprogram- met, 1997. I studie Periodisk tillsyn av små värme- anläggningar föreslås en obligatorisk kontrollmätning av samtliga pannanläggningar som är mindre än 10 MW. Merkostnaden för pann- kontroll av småhusen uppskattas till per tillfälle, under förutsättning att den samordnas med sotningen. Genom kontrollen er- hålles en besparing på av förbrukningen av olja, vilket ger en besparing på /år. Skulle också småhus omfattas av en kontroll skulle en potential om ca vara möjlig att nå. Kontrollkostnaden uppskattas till /år och besparingen på /år. I vår ambitionsnivå medel och hög räknar vi med att potentialen kan öka . Obligatorisk värmemätning i oljevärmda flerbostadshus Erfarenheter i andra länder visar på spareffekter med individuell värmemätning inom intervallet 15–25 procent.31 Motsvarande procent- sats för anses vara 10–. För mätning av varmvatten uppmärksammades de installationstekniska svårigheterna i det befintliga beståndet med flera varmvattenstammar till varje lägenhet, liksom de drift- och mättekniska problemen med varmvattenmätning. En snabb teknisk utveckling av mätmetodik och mätteknik pågår, liksom teknikupphandlingsinsatser. Den nya tekniken för mätinsam- lingssystem har starka kopplingar till IT-utvecklingen inom fastighets- driften. STEM uppskattar investeringskostnad till /lgh och besparing av olja ger ca /år. Det ger en inves- teringskostnad på och en årlig kapitalkostnad på ca . Den årliga besparingen i lägre oljeanvändning värderas till /år. Obligatorisk injustering av värmesystemet i oljeuppvärmda flerbostadshus Enligt en studie från (SIB TN:29) så har ingen injustering av värmesystem gjorts i av flerbostadsbeståndet. Om vi antar att av beståndet har behov av injustering som ger besparing och har behov av bättre reglersystem som spar 5 procent.32 Beroende på antal radiatorer och det varierande utbytes- 31SAVE-rapport /144/94D. 32En injustering kostar /m2 och byte av ventil ca /radiator. behovet uppskattas investeringskostnaden till 10–/m2. Uppgradering av reglersystemet uppskattas till /m2. Åtgärder- na antas ha en varaktighet , men huruvida den ovan angivna andelen kommer att öka eller minska är oklart. Detta ger en investering på fram och en oljebesparing på . Den årliga kapitalkostnaden uppgår till ca och en årlig besparing på . Hur ett system för obligatorisk injustering och dess regelverk utformas, samt vilka kontrollfunktioner som krävs bör studeras vidare innan åtgärden införs. En dylik studie bör innehålla en kartläggning av byggnadsbeståndets verkliga status och en försöksverksamhet där åt- gärdens sparresultat bestäms som en funktion av tidpunkt för den tidigare genomförda injusteringen. Kostnaden för att utveckla och införa ett system med obligatorisk injustering av de oljevärmda byggnaderna uppskattas till , men de löpande kostnaderna för att administrera systemet bör studeras närmre. Utvecklingen av fönster har gått snabbt bland annat till följd av teknikupphandlingar. Marknadens tröghet skapar dock en skill- nad mellan möjlighet och normalt agerande. Vidare utgör fönster ett avgränsat produktområde. Potentialen för effektivare fönster (<1,3 W/m2, grad C) jämfört med spontant val (ca 2,0 W/m2, grad C) för den befintliga bebyggelsen är ca . Av denna antas av besparingseffekten gälla elvärmda byggnader. Potentialen kan öka ytterligare om system för energimärkning införs i kombination med ett reviderat system för fastighetsskatt. Om också alternativet med glasutbyte eller kompletterande glasinsatser ingår ökar potentialen ytterligare. Detta kan ge U-värden ned till 1,3 och även vara mer fördelaktigt för att bevara ursprunglig arkitektur. Därmed uppskattas kombinationen av dessa åtgärder ge en potential för effektivare fönster på . Detta alternativ ingår i vår ambitionsnivå hög. Ambitionsnivå medel är ett genomsnitt mellan låg och hög. Med en livslängd och ränta blir den årliga kapitalkostnaden . Besparingarna genom lägre energipriser uppskattas till . ·Merinvestering småhus: /m2 fönsteryta ·Merinvestering flerbostadshus, lokaler: /m2 fönsteryta,33 33 Källa: Fönsterkalkyl, . Krav på fönster som ska installeras införs om detta är möjligt. Energimärkning och en breddning av byggnormen till att omfatta den befintliga bebyggelsen kan användas för att driva på utvecklingen så att även fönster som inte avses bytas kan bli bättre (installation av en tredje ruta med beläggning). Vindisolering kan vara en avgränsningsbar åtgärd med god ekonomi. Effektiveringspotentialen bedömdes vara omkring 2–för bo- städer när dylika inventeringar gjordes . En jämförelse med tidigare inventering visar att ca hälften av vindsutrymmena har tilläggsisolerats. Hur mycket av den kvarvarande potentialen som kvarstår är således okänt. Det är också möjligt att en del av tidigare genomförda tilläggsisoleringar borde varit mer omfattande. Likväl kan man anta att en allt större del av de fas- tigheter som inte tilläggsisolerats har fysiska begränsningar i form av åtkomlighet och brist på utrymme för ytterligare isolering. Dessa fastig- heter kommer sannolikt inte att tilläggsisoleras innan ett eventuellt utbyte av befintliga takkonstruktioner eller vid kompletteringsbebyggelse av ytterligare en våning. STEM anger en rimlig besparing på . Investeringarna till 2010 uppgår till ca , vilket ger en kapitalkostnad på och en besparing till följd av lägre energianvändning uppgår till . Utbildning och information till driftorganisationen påverkar. Energimärkning och en breddning av BBR till den befintliga bebyggel- sen. Ekonomiska incitament via högre energipriser har viss betydelse för genomslagskraften. Förhållandet mellan beskrivna insatser och erhållen realiserad besparing är mycket svåruppskattad varför den bör studeras närmre. Fram till slutet av lämnades bidrag och lån till fasadisolering. Tilläggsisolering bör alltid genomföras i samband med fasadrenovering, vilket inte alltid är fallet. STEM uppskattar investeringsbehovet till , vilket ger en årlig kapitalkostnad på . STEM uppskattar att energi kan sparas, vilket ger en besparing på 728 miljoner kroor . I en bilaga till STEM:s rapport34 visas på en betydligt större teknisk potential. Se figuren nedan. Vi antar att vid den höga ambitionsnivån kan sparas och att medelambitonsnivån utgör ett genomsnitt. Sparpotential och besparingskostnader i icke elvärmda bostäder (bestånd) Besparingskostnad (öre/kWh) Effektivare fastighetsdrift i flerbostadshus och lokaler I en bilaga till STEM:s rapport anges att potentialen är mycket stor för effektivare drift i fastigheter; för flerbostadshus, för småhus, för lokaler och för industrins byggnader. STEM räknar att den realsitiska nivån med mjuka styrmedel är elvärme, värme och olja kan sparas; summa . Vi har i vårt högsta alternativ räknat med att potentialen kan tredubblas med en mer aktiv information och ökade energipriser. Medelambitionsnivån är ett genomsnitt av hög och låg nivå. STEM spekulerar i varför kommuner och andra fastighetsförvaltare inte spontant håller sin personal utbildad om energieffektivisering: ·Man är inte införstådd med vilken betydelse detta har för att kunna sköta driften. ·Driftpersonalen har en låg status, vilken tenderar att sjunka ytter- ligare genom att kommunerna vill minska förvaltningens personal- kostnader. 34 Åtgärdspaket för minskade CO2-utsläpp inom bebyggelsen. Ett underlag till () ·Bristande kunskap om vad som bör göras, t.ex. att utbilda personal, eller investera i bättre utrustning. Det finns ingen central myndighet eller organisation som utvecklar utbildningsinsatserna, informerar om deras betydelse och följer upp resultaten. Med förutsättningarna ovan kan ca sparas genom bättre fastighetsdrift. Med mer aktiva styrmedel blir potentialen större. STEM anger en trolig transaktionskostnad till /år för att genomföra programmet. Förslaget utgår ifrån de tekniska möjligheterna att konvertera till andra energislag från olja och elvärme. Den tekniska solvärmepotentialen till 2010 omfattar installationer utan säsongslagring i en tredjedel av beståndet. Det saknas underlag om konvertering i flerbostadshus och lokaler. Nedan redovisas den tekniska potentialen utan hänsyn till vad som är realistiskt genomförbart. STEM antar att olja och el kan konverteras till fjärr- värme, vilket är ca 20 000 hus. Potentialen kan fördubblas med mer aktiva bidrag Investeringsbehovet beräknas bli fram . Den årliga kostnaden beräknas bli ca . STEM anger transaktionskostnaden till ca . 1134 Bilaga VI SOU 2000:52 Åtgärden innebär konvertering av oljepannor i småhus och större fastighetspannor till pelletteldning. Beräkningarna nedan grundas på en rapport från till STEM, Ca 50 000 småhus anses kunna beröras och ca 1 000 anläggningar om ca 200 kW, . Detta ger ett investeringsbehov om (*50 000 + 1000*). Beräknat efter att olja ersätts med pelletar och att priset för olja är per kWh och för pelletar per kWh, blir den årliga kostnaden ca . Besparingspotentialer som en konsekvens av livsstilsförändringar Vardagens alla små val och beslut, som sätt att färdas, vad man väljer att konsumera, om t.ex. maten man köper kräver långa transporter och/eller stora förädlingsinsatser, etc. påverkar samhällets totala energi- omsättning. Ett ökat miljömedvetande i alla beslut hos den enskilde, medvetna miljöval i företag och organisationer har betydelse för energianvändningsnivån. Vi saknar studier som kan kvantifiera betydelsen av dessa förändringar. Med ekonometriska studier kan vissa samband mellan energipriser och beteende beräknas och ge kunskap. En del beteendekopplade val kan påverkas med politiska beslut, som t.ex. införande av krav på fördelningsmätning i samband med nypro- duktion eller ombyggnad eller förändringar av skatter och bidrag. Andra val påverkas genom utbildning och informationsinsatser i miljöfrågor. Förändringar av attityder och ökat miljömedvetande kan få genom- slag om tydliga återkopplingar finns mellan handling och påverkan. Exempel på återkopplingar som saknas är: miljödeklarationer och miljövärderingar av byggnader (utvecklingsarbete pågår i och i andra länder) mätning och kostnadsfördelning i kollektiva debiterings- system (vatten, värme och varmvatten i flerbostadshus) Beteendeförändringar som vissa tekniska installationer påverkar, t.ex. fördelningsmätning, kan kvantifieras genom empiriska studier. Det finns en del erfarenhet från kontinenten, men mycket begränsad erfa- renhet från . Det finns inget underlag för att kvantitativt beskriva beteendeförändringarna. Sänkt svavelinnehåll i lätt eldningsolja har räknat med att svavelhalten kan sänkas från 0,1 till 0,001 viktprocent. Kostnadsskillnaden har erhållit från leverantör av eldningsolja och uppgår till /m3. Beräkningarna grundar sig på dagens produkter i raffinaderierna och inte på någon investering. Med andra ord beror svavelinnehållet på ursprungsoljans svavelinnehåll. STEMs scenario visar att Eo1 antas användas i bostäder och lokaler. Detta ger en kostnad för villaägarna på ca . Effektivisering pannor i småhus Åtgärden innebär att man genom regelbunden tillsyn och kontroll av pannor kan minska oljeförbrukningen med ca 8procent35. (intervall 2– ) En brist i utredningen är att den endast tar upp oljeeldade pannor. STEM beräknar att man sparar olja genom åtgärden. Beräkningarna utgår från att tillsynen kostar per gång och att den genomförs . 350 000 husägare berörs vilket ger en kostnad på . Med ett oljepris enl. STEM /kWh blir besparingarna totalt och den årliga kostnaden . Delkonvertering till solvärme i småhus Solvärme omfattande ca 5 miljoner m byggs i småhus. Detta ger en minskning av oljeanvändningen med och elvärme med . Investeringen anges till och den årliga besparingen till Det ger en totalkostnad på 12 mil- joner kronor . Installation av ackumulatortank för vedpannor har i en rapport36 lämnat underlag till en förordning om åtgärder för att minska utsläppen från små anläggningar som eldas med biobränslen. Åtgärden innebär att man inför skärpta krav på utsläpp för nya pannor och eldstäder samt att det blir förbjudet att elda i gamla pannor såvitt man inte har installerat ackumulatortankar eller genomfört en annan motsvarande åtgärd. Periodisk tillsyn av värmeanläggningar. 36Småskalig vedeldning, rapport 4912. 1136 Bilaga VI SOU 2000:52 Utsläppen av luftföroreningar i äldre pannor är mycket stora.37 Utsläppen från dagens pannor, s.k. miljögodkända konstruktioner samt effekten av installation av ackumulatortankar kan uppskattats till; Stoft kg/panna VOC kg/panna (200–1 500) (15–120) (2 000–3 500) (600–1 250) Källa: Åtgärder för att minska utsläpp från småskalig vedeldning, 4687. Som framgår av tabellen är det stora fördelar med ackumulatortankar. Liknande reduktioner kan åstadkommas genom installation av pellets- brännare i befintliga pannor. Installation av ackumulatortankar innebär att verkningsgraden för- bättras från till . Ingen hänsyn har tagits till detta förhållande då kostnaderna har beräknats, eftersom vi har värderat egen ved till noll kronor. Kostnaden för ackumulatortank eller pelletsbrännare uppgår till ca 30–. Antalet berörda pannor är osäkert. Enligt Naturvårds- verket finns 590 000 pannor som kan eldas med ved. av dessa pannor är försedda med ackumulator och är s.k. miljögodkända pannor. Utifrån statistik och sotar- fejarnas riksförbunds statistik erhålles en annan bild över antalet pannor som eldas med ved. Genom kännedom om sotningsfrekvens blir det också möjligt att uppskatta vedåtgång i varje kategori. vid har genom bearbetning av denna statistik beräk- nat vedåtgången och antalet pannor. Resultaten redovisas i nedan- stående tabell. 37 Småskalig vedeldning, 4912. Den totala investeringsnivån uppgår till ca 6 300–.