sou · GOB311d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Om man helt vill eliminera dubbelbeskattningen av eget kapital, måste dels dubbelbeskattningen av utdelningsinkomster undvikas, dels måste ytterligare beskattning undvikas av realisationsvinster som uppstått till följd av att beskattade vinster fonderats. Den borgerliga regeringen avskaffade dubbelbeskattningen på utdel- ningsinkomster med verkan under men bibehöll en viss dubbelbeskattning på realisationsvinster på aktier, även om skattesatsen sänktes från till . När den social- demokratiska regeringen tillträdde 1994 togs beslut om att återinföra dubbelbeskattningen fullt ut och att återinföra den 30 procentiga nominella skattesatsen. Denna utveckling gick på tvärs med utvecklingen i andra industriländer. Där hade konkurrensen om kapitalet och ett behov av att sänka företagens finansieringskostnader drivit fram lättnader eller ett avskaffande av dubbelbeskattningen. Endast ett fåtal länder tillämpar fortfarande dubbelbeskattning av eget kapital. Det gäller förutom , , , och . I tabell 2 framgår hur hög skatten är på utdelade vinster. Skatte- satserna inkluderar den skatt som betalas på företagsnivå och den skatt 9 har sänkt reavinstskatten till som högst . Individer i lägre inkomstskatteklass betalar 10 respektive i skatt. Dess- utom är reavinster på fastigheter skattefria (medför att av alla fastighetsförsäljningar inte beskattas). Skatternas betydelse för den finansiella sektorns som tas ut på utdelningsinkomster hos investeraren om denne är en fysisk person. Skatt på utdelningsinkomster och reavinster, avser Utdelningsinkomster beskattas med 15 resp. 50,5-60,4 för utdelningar och kapitalvinster efter innehav om marknadsvärdet överstiger Såväl företagsskattesats, skatt på ränte- inkomster, utdelningar som kapitalvinster är Reavinster kan inkluderas i ordinarie inkomst eller beskattas separat. vid försäljning av värdepapper om För utdelningar gäller avoir fiscal och 873 810 FRF för gifta med 2 barn. Reavinster vid försäljning av företag är 1 000 NLG av utdelningsinkomster skattefria (2 000 för makar), därefter skatt som för (makar 16 414). till en taxerad inkomst på 47 184 NLG. Maximal marginalskatt vid inkomster säljning av företag skattepliktiga. sats innehav är . Vanligen som slutlig källskatt. Utdelningar är de facto skattefria för mot- Endast företagsskatt tas ut. reavinster på aktier räknas förvärvspriset upp Volym C:22 Bilaga 16 I princip reavinstskatt. beskattas som ordinarie inkomst. under 1 080 000 PTE beskattas inte. 6 280 000 PTE. inte och finansiella instrument som innehafts är skattefria upp till 200 000 ESP. I stort sett som annan inkomst, dvs. till 4 100 GBP, i skiktet upp till 26 100 GBP (för andra inkomster) och Reavinster beskattas först när de överstiger 6 500 GBP och individ. Företagsskattesats på samt utdelnings- Reavinster vid försäljning av företag skatte- (12 000 för gifta par). Reavinster på värdepapper som vanlig inkomst, dock max för innehav över ett Däröver utgår federal skatt skatt vid inkomst på mer än Slutlig källskatt på utdelningar på 25 Källor: , , (1998), EMU och våra framtida skatter, i Europa- perspektiv, för europaforskning inom ekonomi, juridik och statskunskap 1998, , (redaktörer), Nerenius & Santérus Förlag, European Tax Handbook 1998, IBFD. Dubbelbeskattningen medför att kostnaden för att finansiera en inves- tering med eget kapital ökar. Det tenderar att leda till en ökad andel av lånefinansiering men eftersom företagsskattesatsen reducerats i har effekten dämpats. För finansiella institut i innebär såväl den 30-procentiga utdelningsskatten på aktier som reavinstskatten en nackdel genom att den utgör ett incitament för svenska placerare att registrera sina aktieköp i utlandet, via en utländsk bank eller finansiellt institut. Skatternas betydelse för den finansiella sektorns Skattskyldighet inträder visserligen oavsett om affären kanaliseras genom svensk eller utländsk bank men kontrollmöjligheterna för skattemyndigheten är väsentligt sämre för placeringar via utlandet. I många länder tas inte ut någon reavinstskatt om innehavet varat mer är eller . I har vi avskaffat skillnaden mellan korta och långa innehav och 30 procents skatt tas ut oavsett innehavstid. 3.3Skatt på finansiellt kapital Svårigheterna att beskatta finansiellt kapital är väl kända. Den stora rörlighet som finansiellt kapital uppvisar medför att kostnaderna för en snedvridande beskattning kan förväntas bli mycket höga. Den befintliga skattestrukturen på finansiellt kapital skiljer sig trots detta relativt mycket mellan EU-länderna. För att öka jämförbarheten har beräknat effektiva skattesatser för olika former av sparande för en genomsnittlig industriarbetare i olika länder. Genom att beräkna effek- tiva skattesatser beaktas såväl att de nominella skattesatserna skiljer sig åt som att skatteunderlaget beräknas olika i länderna. För avkastning på såväl banksparande som obligationer är det endast och som har en högre effektiv skattesats än . För sparande i egna hem är den svenska effektiva skattesatsen för en genomsnittlig industriarbetare högre än i något annat EU-land. Generellt sett ligger de svenska kapitalinkomstskatterna på en hög nivå jämfört med nivån i andra industriländer. Olikheten i beskattning av finansiellt kapital har uppmärksammats av EU Kommissionen som ett hinder mot en välfungerande inre marknad. Kommissionen presenterade därför ett direktiv om att införa en gemensam källskatt på utdelningsinkomster. Minimiskatten skulle vara . Förslaget innehöll emellertid många undantag och åtgärder för att stävja skatteundandragande genom att placera tillgångar i andra länder än i EU-länder saknades helt. Fyra av de dåvarande 12 medlemsländerna gick emot förslaget, nämligen , , och . De tre första av dessa länder ansåg att reglerna var för inskränkande medan gick emot eftersom man ansåg förslaget för svagt och ineffektivt. har förslaget om införandet av en gemensam källskatt kommit upp , bl.a. tog upp frågan 1993 utan att något beslut togs. Volym C:24 Bilaga 16 Skatt på ränteinkomster i några länder, avser Slutlig skatt, såvida det inte är fördelaktigare att beskattas på aggregerad nivå. Ränta på vissa spe- ciella sparkonton skattefria. Beskattas som kapitalinkomst, ovanpå övriga (21 900 för unga under 18 samt räntor på bundna barnsparkonton skattefria). Räntor på vissa typer av bankkonton och spar- konton är skattefria. Normal beskattning enl. progressiv skatteskala. Skattebetalaren kan ofta välja att i stället betala slutgiltig skatt, vanligtvis . På bankräntor, obligationer etc i grekisk valuta. ränteinkomster förutom bankränta beskattas med , som kan avräknas från den totala skatten. 1000 NLG skattefria (2 000 för makar), därefter NLG (makar 16 414). till en taxerad inkomst på 47 184 NLG. marginalskatt vid inkomster över 103 774 50 000 är skatten rörelsehindrade utan annan inkomst har dock rätt Vanligen som slutlig källskatt. Källskatt på vissa obligationer, kan avräknas grundavdrag för kapitalinkomster. Sedan beskattning som arbetsinkomst med ett grundavdrag på 1 000 LUF. Lägsta skattesats är 10 inkomster mellan 270 000-354 000 Maximal marginalskatt för inkomster över 2 640 001 LUF. Skatternas betydelse för den finansiella sektorns Federal skatt upp till en inkomst på 21 000 CHF (33800 gifta). federal skatt vid 501 700 CHF (595 200 för gifta). på 4 800 CHF Taxerad inkomst upp till 9 600 CHF är skattefri. För inkomster över 286 500 CHF är den kantonala skattesatsen i genomsnitt och den lokala Vid denna inkomst är den allmänhet avräknas slutlig skatt. 29 000 ESP avkastning på investeringar skattefri. Skatteplikt börjar vid 442 000 ESP Som annan inkomst, dvs. upp till 4 100, i skiktet upp till 26 100 GBP och däröver. Första 6000 DEM skattefria (12 000 för gifta par). Avräknas från slutlig skatt. Som vanlig inkomst. Federalt grundavdrag 6 950 Däröver utgår federal skatt upp till 25 350 (42 350 sambeskattade). skatt vid inkomst på mer än 278 450 Den skattskyldige har rätt att välja beskattning enligt den vanliga skatteskalan om detta blir förmånligare. Källor: EMU och våra framtida skatter, av , i Europaperspektiv, för europaforskning inom ekonomi, juridik och statskunskap 1998, , (redaktörer), Nerenius & Santérus Förlag, samt European Tax Handbook 1998 och nationella källor. Kommissionen ansåg att det var nödvändigt att vidta en samordnad åtgärd på europeisk nivå för att bekämpa skadlig skatte- konkurrens.10 Ett förslag enligt den så kallade samexistensmodellen, inom vilken varje medlemsstat tillämpar källbeskattning eller förser övriga medlemsstater med uppgifter om sparande, har tagits fram. En möjlig fördel med samexistensmodellen är att medlemsstater kan välja 10 I sitt meddelande inför d ecembermöte. KOM(97)564 slutlig, 5.11.1997. Volym C:26 Bilaga 16 SOU 2000:11 mellan metoderna och därmed behövs inte ett gemensamt system för hela unionen. Kommissionen anser att en väl avvägd lösning på frågan om källskattens storlek skulle kunna bestå i en minimiskattesats på , vilken skulle åtföljas av en korrigeringsmekanism för att betalningsmottagaren (t.ex. bankspararen) skall kunna beskattas i enlighet med reglerna i det land där denne är bosatt. Vad man tänker sig är ett intyg från skattemyndigheten i hemlandet som visar att inkomst- erna beskattas där. Endast räntebetalningar till fysiska personer (inte juridiska personer) bosatta i unionen skulle omfattas av det nya s.k. Montipaketet. Diskussioner skall tas upp med tredje land och det är ännu oklart om förslaget kommer att förverkligas. Det faktum att rapporteringskraven är så olika i länderna har t.ex. inte fått någon lös- ning. Effekterna av beskattningen av kapitalinkomster har blivit omfat- tande. Ett belysande exempel är de tyska erfarenheterna. har haft en hög formell skattesats på kapitalinkomster () men det faktiska skatteuttaget har varit avsevärt lägre eftersom de skattskyldiga inte rapporterat sina inkomster till skatte- myndigheterna. För att förbättra möjligheten att få in skatteintäkter från framför allt ränteinkomster introducerades därför en tio- procentig källskatt på ränteinkomster. Skatten gällde endast ränte- betalningar från inhemska låntagare och förblev obeskattade. tvangs regeringen dra tillbaka skatten efter stor opposition och ett omfattande kapitalutflöde, framför allt till . introducerades en 30-procentig källskatt på ränteinkomster. I detta sammanhang höjdes gränsen för skattepliktiga ränteinkomster från 600 till 6 000 för ensamstående och 12 000 för makar (ca ). För varje barn medges ett ytterligare skattefritt belopp på 6 000 . Med dessa grundavdrag kommer av de tyska hushållen inte att betala någon skatt på ränteinkomster. Vid en avkastning på blir ett belopp motsvarande skattefritt för makar utan barn. Som jäm- förelse kan nämnas att i finns något grundavdrag för kapitalinkomster och skatt utgår från den första kronan. Trots de generösa avdragen i flyttades mot svarande ca över till . Enligt den tyska , , gav skatten endast hälften så mycket i skatteinkomster som förväntats (miljarder mot förväntade miljarder). Detta berodde på att tyska placerare ändrade sitt beteende i syfte att undgå skatten. placerade tyska hushåll motsvarande miljarder i fonder i . Fonderna återinvesterade medlen i SOU 2000:11 Skatternas betydelse för den finansiella sektorns Volym C:27 utan att skatt utgick. Det samlade beloppet av tyska över- föringar till uppskattas av () till att uppgå till lika mycket som värdet av all svensk produktion , dvs. De tyska erfarenheterna pekar på de stora svårigheter som finns att beskatta finansiellt kapital när transaktionskostnaderna är låga och andra länder har låg eller ingen kapitalinkomstskatt alls. Chefen för , Mr. , anser att skatten på portföljinvesteringar runt om i världen i praktiken är frivillig. Endast de som har dåliga rådgivare eller de som är extremt ärliga, betalar skatt på sina internationella portföljinvesteringar. Oavsett om kapitalinkomsterna slås samman med arbetsinkomsterna eller, som i , en lägre skattesats tillämpas, är möjligheterna små att få in skatteinkomster från finansiellt kapital. Inom har emellertid delstaterna upprätthå llit skatter på kapital trots att de ingår i en valutaunion med fullständig rörlighet av finansiellt kapital. Det bör dock noteras att skattesatserna för såväl företag som individer är låga, och skillnaden i skattesatser mellan delstaterna är små, speciellt mätt som effektiva skattesatser. Det samlade skatteuttaget på delstats- och lokal nivå (kommuner) uppgår för företagen till av inkomsterna och inkomstskatten för individer (dvs. på såväl arbets- som kapitalinkomster) uppgår endast till av beskattningsbar inkomst. Den delstatliga kapitalinkomstskatten har varit ungefär 1/6 av den nationella skatten, trots att gemensamma bokföringsregler och ett gemensamt legalt system möjliggjort en högre beskattning. Dessutom finns inkomstuppgifterna tillgängliga för delstaterna eftersom delstatsinvånarna måste betala en federal skatt, vilket medför att kontrollmöjligheterna är utomordentligt goda. Trots dessa mycket gynnsamma förutsättningar har alltså delstaterna inte beskattat kapital nämnvärt och de har ofta i stället ägnat sig åt skattekonkurrens för att dra till sig kapital. Det är svårt att överföra amerikanska erfarenheter till europeiska eller svenska förhållanden. Den internationellt sett höga svenska kapitalinkomstskattesatsen ger emellertid upphov till incitament för svenska investerare att kanalisera sitt sparande så, att skatten kan lindras. För enskilda hushåll kan det vara fråga om att föra ut delar av sitt sparkapital och låta finansiella mellanhänder på kontinenten förmedla sparandet. I praktiken är det svårt för skattemyndigheterna att erhålla information om sådana transaktioner. I många länder beskattas inte ränte- eller andra kapitalinkomster, och det kan därför vara svårt att få information från dessa länders skattemyndigheter. Volym C:28 Bilaga 16 Förmögenhets- och fastighetsskatten i några , 1998 Sär/-sambe- för bostäder (procent) 0,6-2,på 0,1-0,på ca 0,5 (skatt) 6,25-10, 10,2-20, 20,2-31, 31,3-60, 0,4-0,på av 0,08-0,av värdet. (individ) resp 850 tkr (gifta) 0,2-0,på 20- 155-610 tkr 0,6- skatt på 0,4- 0,8-1,(fastig- beskattas ej). 2,2-2,på av 0,05-0, Skatternas betydelse för den finansiella sektorns Sär/-sambe- för bostäder (procent) 0,3-0,av 0,9-1, 1,4-2, 2,8-5, 5,6-11, 11,2-22, 22,4-45, 45,0-90, 0,5-1,på skatt på av värdet. Källor : European Tax Handbook, IBFD, 1998, samt egna beräkningar. I fall tillkommer dessutom att vi till skillnad från de flesta beskattar förmögenheter . Den samlade effekten av en förhållandevis hög kapitalinkomstskatt samt en förmögenhetsskatt som tas ut också på relativt små förmögenheter, blir att incitamenten till skatteundandragande är betydande. Av de länder som inte har någon förmögenhetsskatt är det dessutom många som inte heller beskattar egna hem och villor. Förmögenhetsskatten kan annars ses som ett alternativ till en särbeskattning av egna hem. I har vi som bekant båda skatterna, och dessutom mycket höga skattesatser. Den kombinerade skatten är trots den marginella sänkning från 1,7 till 1,5 procents fastighetsskatt som skedde , högst bland . Volym C:30 Bilaga 16 De svenska kapitalskatterna framstår som speciellt höga om man beaktar att såväl mycket små ränteinkomster (från första kronan) som låga förmögenheter beskattas. Låt oss jämföra en tysk familj med två vuxna och två barn med banktillgodohavanden på och en villa värd med en motsvarande svensk familj. I uttas varken kapitalinkomstskatt eller förmögenhetsskatt. Däremot finns det fastighetsskatt. Den varierar mellan olika Länder men i genomsnitt uppgår den till för en fastighet med ett marknadsvärde på . Den svenska familjen får vid en 5 procentig bankavkastning betala 15 000 i skatt på ränteinkomsterna, en fastighetsskatt på samt en förmögenhetsskatt på , dvs. totalt i skatt. Skillnaden uppgår således till hela . Vid en marginalskatt på medför det att den svenska familjen behöver tjäna mer för att erhålla samma köpkraft som sin tyske kollega. Med sociala avgifter blir skillnaden i kostnad för arbetsgivaren ca . Denna extra kostnad måste självfallet uppvägas av att den svenska arbetaren måste vara så mycket mera produktiv än sin tyske kollega. Den exceptionellt höga svenska förmögenhetsskatten samt av- saknaden av ett grundavdrag för beskattning av ränteinkomster i kom- bination med betydande grundavdrag på kontinenten, och därmed andra rapporteringskrav, gör det lockande för svenska hushåll att flytta sitt sparande till andra länder. Överflyttningen begränsas dock av osäkerhet om andra länders finansiella institutioner samt transaktionskostnader. Dessa kan i många fall vara betydande trots medlemskapet i EU, men ett ökat samarbete mellan finansiella institut i och införandet av en gemensam valuta kan komma att drastiskt minska osäkerheten och kostnaderna. 3.4Konsekvenser för den finansiella sektorn av höga kapitalskatter Om skatten på finansiellt kapital behålls relativt hög trots att tekniken snabbt utvecklas för överföringar via Internet och minskad valuta- osäkerhet till följd av eurons inträde är det stor risk att hushållen pla- cerar en ökad andel av sitt kapital utomlands. Sparandet i den svenska ekonomin kan dock förväntas bli lägre än om skatterna var låga eftersom många hushåll fortfarande känner viss tveksamhet inför internationella placeringar. Istället väljer hushållen att konsumera en stor del av sina inkomster och sparkvoten kan förväntas bli låg eller med snabbt stigande tillgångsvärden, till och med negativ. Skatternas betydelse för den finansiella sektorns medför att andelen utlandsägande av den inhemska kapitalstocken blir Det utländska ägandet på Stockholmsbörsen närvarande till ca en tredjedel av börsvärdet eller ca . Med ett lägre inhemskt ägande får framtida generationer lägre in- komster än de skulle haft om kapitalskatterna varit lägre och om ägandet av kapitalstocken varit större. Det lägre inhemska sparandet hämmar investeringsverksamheten, speciellt för små och medelstora företag, och därmed blir produktionen i ekonomin lägre. För staten innebär internationaliseringen att det är svårare att beskatta såväl kapital- som arbetsinkomster till höga skattesatser. Lägre skatt på finansiellt kapital medför att det uppstår arbitragemöjligheter vilket medför att arbetsinkomster delvis kommer att omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. Detta leder till ett skattebortfall men bibehållna höga skatter leder också till ett skattebortfall eftersom skattebasen då minskar till följd av kapitalflykt. Ändringarna av tobaksskatten har tydligt belyst att hög skatt inte alltid leder till högre skatteinkomster. För finansiella institut är såväl kapitalinkomstskatten som för- mögenhetsskatten bekymmersamma. Med tanke på åldersstrukturen och bristfällig fondering inom pensionssystemet kan kapitalförvaltning väntas vara en av de viktigaste inkomstkällorna (se nedan). Det är dock inte troligt att utländska placerare kommer att anlita för placeringar ens i de nordiska länderna utan det är framför allt svenska placerare som kommer att utgöra kundbasen. I den mån sparandet kanaliseras utomlands, antingen via fondplaceringar i utländska institut eller genom försäkringslösningar med utländska bolag, kan marginalerna i komma att pressas. Volym C:32 Bilaga 16 Lägre transaktionskostnader och ett behov av att diversifiera sparandet till olika länder har resulterat i en formlig explosion av internationella portföljinkomster i många länder. Värdet av tillgångarna i fonder tre- faldigades i och de uppgick då till (av BNP). Ca hälften finns i aktie- fonder och hushållen äger 3/4 av fondförmögenheterna. I har den samlade fondförmögenheten stigit från 1988 till Sparandet i fonder överstiger därmed banksparandet (). Fondförmögenhet () i några länder Andel av BNP (%) Källor : , 68th Annual Report, , samt Fond- fakta, , 1997. Det mycket höga fondsparandet i i förhållande till landets ekonomi är säkerligen en indikation på att invånarna i många andra länder tar fördel av banksekretessen och de låga skatterna i . Det är naturligtvis svårt att jämföra mellan länder, och i synnerhet för ett så litet land som med en förhållandevis liten BNP, men även ökningstakten har varit snabbare för fondsparandet i än i andra länder. Ökningstakten har också varit hög i och . stora underskotten i statens finanser som dessa länder uppvisade under 11 Preliminära uppgifter visar att beloppet var hela . Skatternas betydelse för den finansiella sektorns den aktuella perioden och minskat förtroende för de offentliga pensionssystemen är viktiga faktorer bakom uppgången. Nuvärdet av framtida pensionsutbetalningar från det offentliga pensionssystemet är av allra högst i , följt av (se tabell 6). Även har en stor skuld i sitt offentliga pensionssystem men trots detta har uppgången i privat pensionssparande ännu varit relativt blygsam. Nuvärdet av framtida pensionsutbetalningar inom det offentliga pensionssystemet, procent av 1994-års BNP Andel av BNP (%) Källa : Economic Survey, , . Avtalsanknutna pensionstillgångar varierar också kraftigt mellan länderna. Även här ligger och illa till. För del är stocken av tillgångar i Avtalförsäkringsbolag etc. förhållandevis tillfredsställande men tillväxten har varit låg första hälft (se tabell 7). Fondförmögenhet i anställningsanknutna pensionsfonder i några Källor: , 68th A nnual Report, , samt Fond- fakta, , 1997. Volym C:34 Bilaga 16 Vad som är ett bekymmer för den enskilde eller samhället totalt sett, är en affärsmöjlighet för svenska finansiella institut. Med tanke på ålders- strukturen och behovet av att spara för framtida utgifter i samband med pensioneringen kommer kapitalförvaltning att bli än viktigare framöver. När det gäller fördelningen av svenskarnas aktiefondsparande är merparten investerade på Stockholmsbörsen (se tabell 8). Någon större diversifiering för att få tillgångar i euro har ännu inte skett. Fördelningen av aktiefondernas kapital på regioner per * Fonder med såväl svenska som utländska aktier. Särskilda skatteregler gäller för såväl andelsägaren som fonden. 1.Realisationsvinstskatt utgår på värdestegringen på fondandelarna när vinsten realiseras. Reaförluster är avdragsgilla men för blandfondandelar dock endast till . Om de avdragsgilla realisationsförlusterna är större än de skattepliktiga rea- lisationsvinsterna, får spararen dra av av nettoförlusten mot andra kapitalinkomster, som ränteintäkter och utdelningar. Upp- kommer ett totalunderskott, har spararen rätt till skattereduktion motsvarande av underskottet. Överstiger underskottet begränsas skattereduktionen för denna del till . Det är inte möjligt att spara underskott till kommande år. Reavinster och reaförluster i räntefonder beskattas emellertid som ränteintäkt Skatternas betydelse för den finansiella sektorns respektive ränteutgift och reaförluster är därför fullt avdragsgilla mot alla slag av kapitalinkomster. 2.Dessutom utgår 30 procents skatt på utdelningar i fonden, oavsett om dessa reinvesteras eller ej. Om andelsägaren är bosatt i utlandet utgår istället för kapitalinkomstskatt en 30 procentig kupongskatt. Beroende på dubbelbeskattningsavtal kan en lägre kup ongskattesats uttas, oftast . 3.Förmögenhetsskatt utgår i den mån den skattepliktiga förmögenheten överstiger . Andelar i svenska och utlandsbaserade räntefonder som placerar i svenska kr tas av marknadsvärdet, medan andelar i övriga fonder tas av marknadsvärdet. 4.Arvs- och gåvoskatt utgår med mellan på 75 pro- cent av fondandelarnas marknadsvärde vid tiden för dödsfallet, resp- ektive gåvan. Vissa tröskelbelopp är arvs- och gåvoskattefria. Det bör observeras att varken andelsägaren eller fonden realisa- tionsvinstbeskattas när fonden ändrar i sitt innehav i aktierelaterade tillgångar. Detta är en stor skillnad mot ett direktägande av aktier eller obligationer. Detta innebär en fördel i att spara i fonder jämfört med att direktäga aktier.