sou · GOB365d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Avdrag från intäkt av tjänst medges även för avgift till utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande enligt ett annat lands system för förmåner vid arbetslöshet, om arbetsinkomst från det landet där utgifterna betalas beskattas i som intäkt av tjänst under beskattningsåret. Bestämmelsen infördes och innebär en EG- anpassning av de svenska bestämmelserna (prop. 1996/97:173, bet. 1997/98:SkU4, rskr. 1997/98:21, SFS 1997:770). Ändringarna tillämpas första gången vid taxering. Som redovisats ovan (jfr kapitel 8) finns arbetslöshetskassor av svensk modell och . I den danska avgiften ingår flera olika typer av förmåner och avgiften är betydligt högre än den svenska. Den danska avgiften till arbetslöshetskassan är helt avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Finska avgifter till arbetslöshetskassa ligger på samma nivå som svenska avgifter. Även de finska avgifterna är i sin helhet avdragsgilla. Medlemsavgift betalas till en arbetslöshetskassa i arbetslandet. Svenska arbetslöshetskassor ställer inte krav på bosättning i , utan kriteriet för medlemskap är arbete i en viss omfattning inom en arbetslöshetskassas verksamhetsområde. Någon statistik över avdragsyrkanden rörande avgift till utländsk arbetslöshetskassa finns inte inom skatteförvaltningen, eftersom avdragsrätten som nämnts ligger inom avdraget för övriga kostnader Överväganden och förslag – avgiften till arbetslöshetskassan 171 och dessa inte redovisas separat. Enligt uppgifter från Arbets- marknadsstyrelsen och Arbetslöshetskassornas () förekommer det dock endast i begränsad utsträckning att den som är skattskyldig i betalar avgift till en utländsk arbetslöshetskassa. Hos en av de största arbetslöshetskassorna har uppskattats att omkring 200 personer betalar avgift till en arbetslöshetskassa i eller , i genomsnitt . Kassornas egen bedömning är att antalet kan komma att öka . Enligt SO:s bedömning ökar också arbetskraftens rörlighet inom EU/EES-området. Ett mått på detta är, menar SO, det antal intyg som utfärdas avseende försäkrings- och arbetsperioder för den som söker arbetslöshetsersättning i olika länder. Avdrag medges för avgift till utländsk arbetslöshetskassa. Utredningens förslag att ersätta den nuvarande begränsade avdrags- rätten för avgift till arbetslöshetskassa med en skattereduktion bör omfatta även motsvarande utländska avgifter. 13.4Näringsidkares avgift till arbetslöshetskassa Det finns ett antal arbetslöshetskassor på arbetsgivarsidan. Fr.o.m finns en arbetslöshetskassa för medlemmar i , Svensk Handels och Arbetsgivarnas arbetslöshetskassa (SHA). Avgiften för en SAF-delägare är . I inkomstslaget näringsverksamhet skall avgifter till en arbetslöshetskassa dras av. I bestämmelsen hänvisas till den reglering som finns i inkomstslaget tjänst. Någon beloppsmässig begränsning finns dock inte i näringsverksamhet motsvarande den som gäller i inkomstslaget tjänst för övriga kostnader till den del de överstiger . Förslaget till skattelättnad i form av skattereduktion för hela avgiften till arbetslöshetskassa omfattar även avgift till förekommande företagarkassor. I inkomstslaget näringsverksamhet kommer alltså avgift till arbetslöshetskassa att, liksom är fallet , vara i sin helhet avdragsgill. Avdragsrätten blir dock genom förslaget utformad som en skattereduktion. Detta kan för vissa grupper egna företagare innebära en mindre försämring av värdet av skattelättnaden. Enligt en grov uppskattning bör en försämring dock inte uppgå till mer än 200–. 14Överväganden och förslag – kontrolluppgiftsskyldigheten Utredningens förslag: En kontrolluppgiftsskyldighet införs för arbetstagarorganisationer och arbetslöshetskassor. Dessa organisa- tioner skall till skattemyndigheten redovisa de avgifter som en medlem erlagt under beskattningsåret. Medlem i en arbetstagarorganisation lämnas en möjlighet att skriftligen begära att inte omfattas av rapporteringen. Uppgifter som den skattskyldige själv ger in till skatteförvaltningen till ledning för taxeringen lämnas i form av förenklad eller särskild självdeklaration. Uppgifter till ledning för taxeringen som lämnas av andra än den skattskyldige själv samt för registrering av preliminär skatt som har innehållits genom skatteavdrag lämnas i form av kontrolluppgift. Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll- uppgifter (LSK) innehåller bestämmelser om båda typerna av uppgiftsskyldighet. I LSK finns vissa bestämmelser som är gemensamma för kontrolluppgiftsskyldigheten. Skyldigheten att lämna uppgifter är ovillkorlig men saknar sanktion. Kontrolluppgift skall ges in till skattemyndigheten (SKM) taxeringsåret. De uppgifter som lämnas genom kontrolluppgift avses att ligga till grund för både uttag av skatt på inkomster, t.ex. i fråga om lön, och tillgodoförande av avdrag för kostnader, t.ex. i fråga om utgiftsräntor. De uppgifter som lämnas i kontrolluppgift används för förtryckning på den förenklade deklarationsblanketten. 174 Överväganden och förslag – kontrolluppgiftsskyldigheten Som underlag för att administrativt hantera en skattelättnad för fackföreningsavgiften förutsätter (), enligt vad utredningen hämtat in, att en kontrolluppgift över inbetalda medlemsavgifter lämnas av arbetstagarorganisationerna. En sådan skyldighet motiveras enligt RSV främst med att de aviserade uppgifter- na ligger till grund för förtryckning av deklarationsblanketterna. Uppgifterna skulle annars behöva lämnas av den skattskyldige såsom tilläggsuppgifter på deklarationsblanketten, med ett ökat hanterings- och kontrollbehov som följd. Vid riksdagsbehandlingen av den tidigare lagen om skattereduktion för fackföreningsavgiften (SkU 1982/83:50 s. 43 och 44) diskuterades risken för kränkning av den personliga integriteten i samband med den då gällande handläggningen av skattereduktionen och införandet i skattelängden av uppgifter om tillhörigheten till en facklig organisation. Enligt då gällande bestämmelser (jfr 5 § i den tidigare gällande lagen 1982:1193, införd genom SFS 1983:448 och ändrad genom SFS 1990:667) krävdes att fackföreningsmedlemmen antingen själv eller genom sin fackliga organisation framställde ett yrkande om skattereduktion. I båda fallen resulterade yrkandet i en anteckning i skattelängden. Utskottet uttalade därvid att de farhågor för integritets- kränkningar som kommit till uttryck i olika motioner var betydligt överdrivna. Utskottet menade att det stod varje medlem, som ville undvika en sådan anteckning, fritt att välja att inte framställa något yrkande och därmed avstå från skattereduktionen. I fråga om kränkningen av den personliga integriteten i samband med en arbetstagarorganisations avisering av uppgifter till skatteför- valtningen kan paralleller dras med den diskussion som fördes . Regeringsformen ger ett skydd för var och en när det gäller en rad fri- och rättigheter, däribland föreningsfriheten, dvs. rätten att ansluta sig till och verka i en förening. Föreningsfriheten träds inte för när genom att uppgifter om medlemskap i en förening lämnas ut av föreningen. Däremot skulle invändningar kunna riktas mot att en myndighet från en förening begär in och registrerar uppgifter om tillhörigheten till en facklig organisation. I skatteregisterlagen (1980:343) finns bestämmelser om registrering av uppgifter i skatteregister som används vid beskattningen. I lagen anges vilka uppgifter som hämtas in bland annat genom kontroll- Överväganden och förslag – kontrolluppgiftsskyldigheten 175 uppgifter och som förs in i ett skatteregister. I lagen anges vidare vad uppgifterna används till. I skatteregisterlagen nämns dock inte vilka uppgifter som av integritetsskäl eller andra skäl inte får registreras i ett skatteregister. I 5 och 6 §§ skatteregisterlagen redovisas de uppgifter som skall anges i det centrala skatteregistret. I 7 § anges vilka uppgifter som registret därutöver får innehålla. I samband med tillkomsten av lagen (1982:1193) om skattereduktion tillfördes 7 § i punkten 20 uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift (prop. 1982/83:157, bet. 1982/83:SkU:50, rskr. 1982/83:366). Innehållet i punkten 20 ändrades inte när lagen om skattereduktion upphävdes. Uppgiften om medlemskap i en facklig organisation utgör en personuppgift enligt personuppgiftslagen (1998:204, PUL). Lagen bygger på och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. PUL anger förutsättningarna för att samla in och bearbeta personuppgifter genom en helt eller delvis automatiserad behandling, som det är fråga om i t.ex. ett skatteregister som förs av skatteförvaltningen. Syftet med regleringen i PUL är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter (1 §). Om det i en lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från PUL skall de bestämmelserna gälla (2 §). Det finns i PUL ett förbud mot behandling av känsliga personuppgifter, däribland uppgift om medlemskap i fackförening, 13 § d). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmelser får meddela föreskrifter om ytterligare undantag från förbudet i 13 §, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Till sådana intressen räknas bland annat beskattning. I betänkandet Skatt för behandling av personuppgifter (SOU 1999:105) lämnar Registerförfattnings- utredningen förslag till en lag om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Lagen, som skall ersätta skatteregisterlagen, reglerar förandet av en beskattningsdatabas och föreslås träda i kraft . Till den nya lagen har förts över skatteregisterlagens bestämmelser om bland annat registrering av uppgift om medlemskap i fackförening. Enligt 2 kap. 6 § i lagförslaget får nämligen uppgifter om bland annat medlemskap i fackförening behandlas för särskilt i 2 § angivna ändamål. I 2 § sägs att uppgifter får behandlas i beskattningsdatabasen för tillhandahållande av information som behövs inom skatteförvalt- ningen för bland annat fastställande av underlag för samt redovisning, 176 Överväganden och förslag – kontrolluppgiftsskyldigheten bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter. Förslaget till lag om behandling av uppgifter i skatteförvaltnings beskattningsverksamhet bereds inom (). De uppgifter som lämnas i en kontrolluppgift och förs in i beskattningsdatabasen (det centrala skatteregistret) utgör en sekretesskyddad uppgift enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Sekretessen är absolut, dvs. uppgifter som skyddas av sekretess får inte lämnas ut. Av det slutliga beskattningsresultatet, dvs. beskattningsbeslutet, som är en offentlig uppgift, framgår inte vid taxeringen medgivna avdrag. Däremot finns uppgift om eventuella skattereduktioner som förts tillgodo och med vilket belopp. Vem som lämnat en kontrolluppgift som ligger till grund för ett avdrag eller en skattereduktion, dvs. vilken facklig organisation som tagit emot inbetalda medlemsavgifter, framgår dock inte. Den uppgiften skyddas av sekretess och lämnas alltså inte ut. Mot bakgrund det nu sagda gör utredningen i fråga om kontrolluppgiftsskyldigheten följande överväganden. Utredningen föreslår att en arbetstagarorganisation åläggs en skyldighet att lämna en kontrolluppgift till skatteförvaltningen (SKM) om den sammanlagda fackföreningsavgift som en ansluten medlem betalat under inkomståret. Aviseringen bör avse själva medlems- avgiften och alltså inte omfatta den del som avser avgift till arbetslöshetskassan, som den fackliga organisationen av administrativa skäl tar ut av medlemmen och direkt för vidare till arbetslöshetskassan. Som ovan nämnts i avsnittet om administrativa konsekvenser för skatteförvaltningen av alternativet skattereduktion skall hela den inbetalda fackföreningsavgiften aviseras SKM. I samband med att en arbetstagarorganisation lämnar kontrolluppgift till SKM skall också medlemmen själv meddelas om det sammanlagda avgiftsbeloppet som aviserats SKM. Därvid bör medlemmen till den egna fackliga organisationen kunna rikta invändningar mot ett felaktigt angivet belopp eller rikta andra invändningar mot uppgifterna, som därvid får rättas. Kontrolluppgiftssystemet utgör ett lagreglerat heltäckande system för lämnande av uppgifter som ligger till grund för beskattningen. Systemet förutsätter att den som åläggs en skyldighet att ge in uppgifter till skatteförvaltningen i princip fullgör denna utan undantag. Det bör dock av principiella skäl lämnas en möjlighet för en medlem att skriftligen anmäla till sin arbetstagarorganisation att han inte önskar omfattas av aviseringen. Därmed kommer han inte att Överväganden och förslag – kontrolluppgiftsskyldigheten 177 automatiskt omfattas av en skattelättnad för de medlemsavgifter han betalat . Det nu beskrivna systemet som bygger på kontrolluppgifter från arbetstagarorganisationen till skatteförvaltningen uppfyller rimliga krav på enkelhet och smidighet. Genom sekretesslagens skydd för de insamlade uppgifterna får den ordning som föreslås anses uppfylla rimliga krav på skyddet för den personliga integriteten. En bestämmelse som anger förutsättningarna för en arbetstagarorganisations skyldighet att lämna kontrolluppgift om den medlemsavgift om en skattskyldig betalat under inkomståret förs in i LSK. föreligger, som redan nämnts i det föregående, en rätt till ett deklarationsavdrag för avgift till arbetslöshetskassa. Avdragsrätten är dock begränsad så till vida att endast kostnader som tillsammans med andra s.k. övriga kostnader överstiger berättigar till avdrag. Någon kontrolluppgift över till arbetslöshetskassorna inbetalda avgifter som stöd för taxeringen lämnas inte av arbetslöshets- kassorna. För att på ett enkelt sätt öka möjligheterna för skatteförvaltningen att grunda beskattningsbesluten på korrekta faktauppgifter bör, i samband med att en skattereduktion införs för avgift till arbetslöshetskassa i stället för den begränsade avdragsrätten och därmed antalet berörda skattskyldiga ökar, en kontrolluppgifts- skyldighet införas även för arbetslöshetskassorna. Arbetslöshets- kassorna bör vara skyldiga att genom kontrolluppgift lämna uppgifter om de medlemsavgifter som betalats under beskattningsåret. Utredningen har övervägt om en medlem i en arbetslöshetskassa bör lämnas möjlighet att, på motsvarande sätt som föreslagits för medlem i en facklig organisation, skriftligen hos arbetslöshetskassan begära att inte behöva omfattas av kontrolluppgiftsskyldigheten. Utredningen har dock funnit att det inte finns något behov av en sådan möjlighet. Därvid har beaktats att uppgiften om medlemskap i en arbetslöshetskassa inte anses som en känslig personuppgift enligt personuppgiftslagen och att något särskilt behov av skydd för den personliga integriteten därmed inte föreligger i samband med registrering av uppgiften. 178 Överväganden och förslag – kontrolluppgiftsskyldigheten Kontrolluppgift hämtas inte in från utländska arbetslöshets- kassor eller motsvarande som underlag för kontroll av eventuella avdragsyrkanden. Någon sådan skyldighet kan, främst mot bakgrund av de relativt stora praktiska svårigheterna med uppgiftslämnande och kontroll som föreligger i fråga om avgifter till utländska arbetslöshets- kassor, inte heller föreslås. Skattereduktion för avgift till utländsk arbetslöshetskassa får därför handläggas utanför ett automatiserat förfarande grundat på en kontroll- uppgiftsskyldighet. Den skattskyldige får således själv i deklarationen under Övriga upplysningar framställa ett yrkande om skattereduktion och bifoga ett intyg eller kvitto över den betalda avgiften. Med hänsyn till det fåtal som berörs av en sådan hantering anser utredningen att denna ordning kan accepteras. 15Överväganden – avgiften till arbetsgivarorganisationer Utredningens överväganden: Den del av medlemsavgiften till en arbetsgivarorganisation som avsätts till konfliktfond berättigar till avdrag genom en uttrycklig bestämmelse i inkomstskattelagen. Genom förekomsten av servicebolag har arbetsgivaren därutöver redan i de allra flesta fall i praktiken en rätt till avdrag för större delen av avgiften till sin arbetsgivarorganisation. Någon utökad rätt till skattelättnad föreslås inte. Det kan till en början konstateras att utredningen varit oförhindrad att föreslå förändringar i fråga om den skattemässiga behandlingen av såväl fackföreningsavgifter som avgifter till arbetsgivarorganisationer. I utredningens uppdrag ingår att redovisa dels i vilken omfattning arbetsgivarorganisationerna har utnyttjat möjligheten att bilda särskilda servicebolag, dels också analysera konsekvenserna av detta med beaktande av att motsvarande möjlighet i realiteten saknas för fackföreningarna. Redan i direktiven till utredningen visas på skillnaden mellan arbetsgivare och arbetstagare i mervärdesskattehänseende. Arbetsgiva- rens rörelse är mervärdesskattepliktig och denne har därför möjlighet att undgå mervärdesskatt på de tjänster som servicebolaget utför och fakturerar. Servicebolaget är mervärdesskattepliktigt, dvs. ingående moms hos servicebolaget blir utgående moms hos medlemsföretaget. Arbetstagaren kan däremot inte på det sättet reducera skattebelast- ningen på sin fackliga verksamhet. Eftersom arbetstagaren inte är 180 Överväganden – avgiften till arbetsgivarorganisationer momspliktig kan denne inte heller lyfta av någon ingående moms. Om fackförbunden bildade servicebolag skulle det endast innebära att den enskilde medlemmen påfördes mervärdesskatt. Faktaredovisningen i det föregående visar tydligt att den övervägande delen förbund på arbetsgivarsidan, däribland samtliga , har bildat ett eller flera servicebolag som är knutna till verksamheten. Huvuddelen av den totala avgiften hos organisationerna och förbunden betalas till servicebolaget, ibland . Denna del utgörs därmed av avdragsgilla driftkostnader i rörelsen, medan återstoden av avgiften utgörs av icke avdragsgilla föreningskostnader. I fråga om arbetsgivares avdragsrätt har genom faktaredovisningen visats att arbetsgivarnas organisationer och förbund genom att tillämpa de allmänna bestämmelserna för rätt till avdrag för driftkostnader i näringsverksamhet i praktiken har funnit ett effektivt sätt undvika att drabbas av det numera gällande avdragsförbudet för medlemsavgifter. Servicebolagskonstruktionen med dess möjlighet till faktiskt avdrag för den större delen av den sammanlagda avgiften till en arbetsgivar- organisation och för nyttjande av servicetjänster hos det till organisationen knutna servicebolaget har därmed – paradoxalt nog – blivit ett argument för att behålla dagens regler med avdragsförbud för arbetsgivarnas medlemsavgifter. Den del av medlemsavgiften till en arbetsgivarorganisation som avsätts till konfliktfond berättigar till avdrag genom en uttrycklig bestämmelse i inkomstskattelagen. Av faktaunderlaget framgår dock att den del som arbetsgivaren faktiskt avsätter till konfliktfond är endast marginell. Även om det finns variationer när det gäller konfliktfonds- avsättningar mellan olika organisationer och förbund, kan den slutsatsen dras att bestämmelsen om avdragsrätt för den del av avgiften som avser medel för konfliktändamål saknar egentlig betydelse för utredningens ställningstaganden. Således har arbetsgivaren i de allra flesta fall i praktiken en rätt till avdrag för sina organisationskostnader, dvs. kostnader för avgifter till arbetsgivarorganisationer. Det kan konstateras att det fortfarande finns ett mycket litet antal organisationer som av något skäl inte bildat servicebolag utan som bedriver all verksamhet, såväl av ren föreningskaraktär som av servicekaraktär, i den ideella föreningens form. Detta faktum medför dock inte någon förändrad syn i fråga om bestämmelser om avdragsrätt för avgifter till arbetsgivarorganisationer. Ett alternativ till reglering för arbetsgivarsidan är att, på motsvarande sätt som föreslås för arbetstagarsidan, medge avdrag för den del av medlemsavgiften till arbetsgivarorganisationer som svarar mot avdragsgilla servicekostnader. Överväganden – avgiften till arbetsgivarorganisationer 181 troligen få maximeras till ett lägre procenttal än vad som berättigar till avdrag som servicekostnader (driftkostnader). Från de arbetsgivarorganisationer som inte bildat servicebolag har pläderats för ett återinförande av avdragsrätt för arbetsgivares avgifter för sin organisationstillhörighet. Därvid har hänvisats till att sådana regler dels skulle stå i överensstämmelse med de allmänna principerna för företagsbeskattningen, dels med hänsyn till konstruktionen med servicebolag skulle komma att sakna statsfinansiell betydelse. Utredningen har övervägt en sådan lösning, men funnit att tillräckligt stöd för ett sådant förslag inte finns i det från arbetsgivar- sidan redovisade faktaunderlaget och inte heller i undersöknings- materialet i övrigt. Utfallet av en sådan bestämmelse skulle förmodligen inte heller, med beaktande främst av servicebolags- konstruktionen, få någon större inverkan på arbetsgivarsidans samlade beskattningsresultat. Utredningen är därför inte beredd att föreslå en sådan åtgärd. Faktaredovisningen ger också vid handen att det även inom förbunden på arbetstagarsidan har bildats ett litet antal servicebolag. Dessa bolag ger dock service endast till en mycket liten och begränsad grupp fackligt anslutna, nämligen de som är egenföretagare. Denna grupp kan sägas stå i en mellanställning mellan arbetstagare och arbetsgivare i egentlig mening. Som egenföretagare skulle de i princip i stället kunna organisera sig inom någon av organisationerna eller förbunden på arbetsgivarsidan. Att ta förekomsten av servicebolag inom de fackliga organisationerna till intäkt för att konstatera en likformighet skulle därför leda till en felaktig slutsats. Utredningsuppdraget omfattar uttryckligen frågan om avdragsrätt för arbetsgivarnas organisationskostnader. Utredningen har inte fått fram något faktaunderlag som skulle göra det möjligt att skilja på sådan verksamhet inom arbetsgivarorganisationerna som förts över till ett servicebolag bland annat för att eliminera verkningarna av avdragsförbudet och sådan verksamhet som bedrivs i bolagsform av rent affärsmässiga skäl. Det kan slutligen framhållas att det därmed inte varit möjligt – och för övrigt inte heller önskvärt – att föreslå förändringar i de allmänna bestämmelserna som gäller för företags- beskattningen och därmed för möjligheterna att göra avdrag för servicekostnader såsom driftkostnader i rörelse. 16 Överväganden – övriga frågor Utredningens överväganden: Någon förändring i fråga om den skattemässiga behandlingen av utbetald konfliktersättning i inkomstslaget tjänst föreslås inte. Den andel av fackförbundens verksamhetskostnader som avsätts till konfliktfonder föreslås inte heller medföra någon skattelättnad motsvarande arbetsgivarens avdragsrätt för den delen av medlemsavgiften som avser avsättning till konfliktändamål. Införandet av en skattelättnad för arbetstagares medlemsavgifter föreslås inte medföra någon förändring av principen om att medlemsavgifter inte skall tas upp som intäkt hos ideella föreningar. Konfliktersättning är en gemensam benämning på den ersättning som lämnas av en arbetstagarorganisation till en arbetstagare i konflikt och på den ersättning som lämnas av en arbetsgivarorganisation till den anslutne arbetsgivaren i händelse av strejk eller lockout. Arbetstagares konfliktersättning utgör inte en skattepliktig intäkt medan skatteplikt föreligger för arbetsgivares ersättning vid konflikt. Arbetsgivarens skattskyldighet för erhållen konfliktersättning motsvaras av en avdragsrätt för den del av medlemsavgiften till en arbetsgivarorganisa- tion som används för att bygga upp konfliktfonderna. Om en skattelättnad införs för arbetstagarsidans organisations- kostnader med hänvisning till att en faktisk avdragsrätt föreligger för arbetsgivarsidans motsvarande utgifter, dvs.