sou · GOB328d1 · 2001-01-01 00:00:00 — värdigt mål att sträva mot – en ny modell för hur små länder ska kunna frodas och utvecklas i vår nya omvärld. I nästa avsnitt ska vi börja skissa på hur man kan närma sig detta mål. har vi i kapitlen 3, 4 och 5 främst talat om den långsiktiga ut- vecklingen. Kapitlen 6, 7, och 8 beskriver nuläget mer i detalj. Innan vi övergår till dem ska vi skissa på en tankemodell som vi kan använda för att binda ihop visionerna med utgångsläget inklusive de försöks- verksamheter som är på gång. Avsikten med Figur 5.1 är att den till att börja med ska illustrera två sidor av lärandeprocessen – den individuella och den organisatoriska eller om man så vill efterfrågan och utbud. I det livslånga lärandet står individen och individens lärande i centrum. Detta innebär naturligtvis inte att utbildningsanordnare och andra förutsättningar för lärande saknar betydelse men med det livslånga lärandet blir det allt viktigare att vara observant på den grundläggande distinktion mellan att lära in och att lära ut. L i v s l å n g t l ä r a n d e I n f r a s t r u k t u r För att förtydliga modellen kan vi börja med att fylla på den individuella delen såsom skett i figur 5.2 Det livslånga lärandet omfattar individens lärande – från vaggan till graven. I figuren är det uppdelat på barn- och ungdomslärande och vuxenlärande. sysslar främst med vuxenlärandet. Strecket mellan ungdoms- och vuxenlärande har vi något godtyckligt dragit i formella utbildningstermer vid ungdomsutbildningens slut. För de flesta ungdomar räknar vi med att den kommer att ta slut i och med avslutad gymnasieut- bildning även om en hel del ungdomar lämnar den tidi- gare med oavslutade gymnasie - eller t.o.m. oavslutade grundskolestu- dier (jfr. För att antyda bredden i vuxenlärandet har vi markerat tre slags in- dividuellt vuxenlärande: vardagslärande, lärande i arbetslivet och lärande i studier (Rubenson m.fl., 1999). Till detta kommer Kunskaps- 162 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser lyft/Kunskapsbygge för vuxna. Kunskapsbygget är Kunskapslyfts- kommitténs sammanfattande namn på den föreslagna vuxenutbild- ningsreformen som syftar till att ge vuxna vidgade möjligheter att , liksom i nuvarande system individuellt skaffa sig ett vetande motsvarande gymnasienivå, utan att nödvändigtvis gå i formell utbild- ning. kan man komma att lägga ribban högre för avslutad ungdomsutbildning, t.ex. kan en kompetensnivå motsvarande en viss eftergymnasial påbyggnad komma att ingå i ungdomslärandet. I så fall kan man få ta upp en ny diskussion om behovet av att omdefiniera vad som ska ingå i Kunskapslyft/Kunskapsbygge för vuxna och om det också ska innefatta lärande upp till en dylik nivå. Lärande i arbetslivet är en särskilt viktigt faktor i det totala livslånga lärandet. Ju mer kunskapssamhället utvecklas desto större andel kan man förvänta sig att lärandet i arbetslivet kommer att utgöra av det totala lärandet som även det kan förväntas öka. Därför blir det allt vik- tigare att se till att det lärande som sker i arbetslivet samspelar på ett rimligt sätt med övrigt lärande, att förutsättningarna för deltagande i lärandet i arbetslivet blir så breda som möjligt och att lärandet i arbets- livet får en så positiv överspridningseffekt som möjligt på övrigt lärande (Rubenson m.fl., 1999). Beståndsdelar i det livslånga lärandet L i v s l å n g t l ä r a n d e Kunskapslyft/Kunskapsbygge för vuxna Till infrastrukturen hör alla utbildningsanordnarna, både privata och offentliga, sådana som specialiserat sig på barn, ungdomar och vuxna, på olika utbildningsnivåer och olika typer av utbildning. I figur 5.3 ill- ustreras de med grundskola och gymnasieskola för ungdomsutbildning och kommunala vuxenutbildningsenheter, folkhögskola, studieförbund, högskola, /AmuGruppen och privata utbildningsanordnare för utbildning för vuxna. Här ligger betoningen på utbildning, undervisning och lärare snarare än på individen och det individuella lärandet. SOU 2000:28 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser 163 Det är dock inte enbart utbildningsanordnare och lärare som krävs för att ett utbildningssystem ska fungera. Det behövs också läromedel och hjälpmedel – kurslitteratur, böcker, datorer, Internetuppkopplingar – som antingen kan vara individuellt tillgängliga eller gemensamt via bibliotek, lärcentra etc. Till detta kommer information, vägledning, uppsökande verksamhet och validering. Uppföljning, utvärdering, kva- litetssäkring, utbildning och kompetensutveckling för vuxenutbildare är också viktiga faktorer i sammanhanget. Det måste även finnas ett sys- tem för studiefinansiering liksom för finansieringen av själva utbild- ningsplatserna och de andra aktiviteterna förknippade med utbildningen. Till grundförutsättningarna hör också lagstiftning, ett rättssystem och myndigheter som kan utöva tillsyn över utbildningsanordnare och utbildningsmarknader. Viktiga aspekter att bevaka i tillsynen är rätts- säkerhet, likvärdighet, likabehandling och icke diskriminering. I n f r a s t r u k t u r Läromedel, hjälpmedel, informationsteknik Information, vägledning, uppsökande verksamhet, validering Lagstiftning, rättsväsende, myndigheter Om man betänker alla de experiment, program och projekt som försig- går inom ramarna för figur 5.2 och 5.3 kan man hävda att vi redan tagit steget in i den variant av kunskapssamhället som nämndes i kapitel 3 dvs. det experimentella samhället. -Vid sidan av pågår försöksverksamhet med KY, kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (SOU 1999:119; SOU 1999:122). -En studiestödsreform har beslutats av (prop. 1999/2000:10). 164 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser -Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att utreda Svenska för invandrare. -Vägledningen är under utredning (dir. 1999:107) -Validering är under utredning (dir. 1999:86). -En lärarutbildningsreform ligger i pipeline (SOU 1999:63). -För att utveckla lärandet i arbetslivet har Nya mål 3 pro- grammet startat. Det ska stimulera till kompetensutveckling både för anställda och arbetslösa (prop. 1999/2000:1). -I regeringens budget har pengar för individuell kompetensutveckling i arbetslivet avsatts. En utredning har fått i uppdrag att närmare precisera på vilket sätt dessa pengar ska använ- das (dir. 1999:106). I ett annat utredningsprojekt ska man precisera arbetsmarknadsutbildningens framtida uppgifter (Näringsdeparte- mentet, 1999a). -Vi har fått en ny distansutbildningsmyndighet, DISTUM, som an- svarar för utvecklingen av distansutbildning/flexibelt lärande i hög- skolan och i folkbildningen. För att stimulera motsvarande utveckling i den kommunala vuxenutbildning finns en särskild arbetsgrupp på den s.k. SSV-gruppen. -Ett infrastrukturprogram för bredbandskommunikation planeras (prop. 1999/2000:86) -Arbetet med de regionala tillväxtavtalen går vidare liksom de regio- nala kompetensråden. Ams och följer utvecklingen av de regionala tillväxtavtalen och de regionala kompetensråden. Skolver- ket bevakar särskilt kommunernas deltagande i de regionala kom- petensråden (, 1999b; Utbildningsdeparte- mentet, 1999b). Till detta kommer att blev alla gymnasieprogram treåriga (prop. 1990/91:85). Dessutom håller tillbaka hög- skolan också på att byggas ut (prop. 1999/2000:1). som alla dessa aktiviteter är uttryck för ett brett intresse för det livslånga lärandet visar de också på ett behov av att knyta ihop de olika delarna till en helhet. De internationella experter som på Kun- skapslyftskommitténs uppdrag studerat vuxenutbildningen i , som de i och för sig funnit intressant och ambitiös, pekar också på behovet av en övergripande strategi för det livslångt lärandet i (Rubenson m.fl., 1999). De framhåller bland annat följande. -I enlighet med principen om livslångt lärande bör kompetensut- veckling i arbete och vardagsliv ses som delar av en samlad strategi för vuxenutbildning. Det är också nödvändigt att genomföra organi- satoriska förändringar så att utbildning för vuxna blir ett samlat po- SOU 2000:28 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser 165 Strategin bör relateras till de regionala tillväxtavtalen men bör ges en bredare ram, där också andra än ekonomiska mål kommer i förgrunden. -En långsiktig politik för livslångt lärande förutsätter en parallell strategi för att bredda IT-tillgången. Kvalitetssäkring, validering och forskning om livslångt lärande måste också ses i ett sammanhang tillsammans med pedagogisk utveckling och kompetensutveckling för vuxenutbildare. -Det behövs en enhet på det nationella planet som oavhängigt kan starta utvärderingar av vuxenutbildningsaktiviteter och bidra till en fortsatt kvalitetssäkring. Myndigheternas kompetens i validerings- frågorna behöver också stärks och diagnostiska instrument utvecklas för att kartlägga kompetensen hos den vuxna befolkningen. Forsk- ningen behöver stärkas och man behöver samla och systematisera pedagogiska erfarenheter från lokalt utvecklingsarbete och bra praxis och förmedla dessa insikter till dem som verkar på fältet. En viktig del av det pedagogiska utvecklingsarbetet bör ske i den kon- kreta och dagliga praktiken och det bör därför finnas ett system för fördelning av lokala utvecklingsmedel (Rubenson m.fl., 1999). kommer i det följande lämna förslag till en reformerad vuxenutbildning enligt följande. På Kunskapslyftskommitténs kärnområden – fortsättningen på och det därtill hörande studiestödet UBS – lämnas preciserade förslag (kapitel 9 och 10). På andra punkter framför synpunkter på vad som enligt kommittén behöver göras för att få till stånd en sam- manhängande politik för livslångt lärande. Dessa utblickar mot angrän- sande områden handlar bl.a. om ungdomsutbildningen, arbetsmark- nadsutbildningen, högskolan, lärandet i arbetslivet, kulturen och demo- kratin (kapitel 9, 10, 15 och 16). 5.4Mål för samhällsstödd utbildning för vuxna I det följande redovisas först syftet med övergripande mål för samhälls- stödd utbildning för vuxna, därefter vad avser med samhällsstödd utbildning för vuxna och hur den är reglerad vad avser mål. Slutligen ges förslag till övergripande mål. Den samhällsstödda utbildningen för vuxna har många anordnare. Dessa har olika roller i det gemensamma arbetet att möjliggöra utbild- 166 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser ning för vuxna. För att deras arbete ska få största möjliga slagkraft är det viktigt att alla utbildningsanordnare drar åt samma håll. Det är där- för angeläget med övergripande mål. Det är i detta sammanhang – som i så många andra – därutöver också väsentligt att framhålla att en sam- verkande utbildning för vuxna står starkare än studieförbund, folkhög- skolor, vuxenutbildning, högskolor, etc. var för sig. Själva det förhållandet att olika samhällsstödda vuxenutbildningsanordnare har gemensamma och övergripande mål kan också i sig självt underlätta samarbete exempelvis kring metodutveckling-pedagogik, flexibelt lärande, forskning och utvärdering. definierar begreppet utbildning för vuxna på följande sätt: Utbildning för vuxna definieras som all den utbildning en människa genomgår efter den utbildning upp till och med gymnasial nivå som barn/ungdomar genomgår i en följd. En sådan utbildning kan kompen- sera tidigare avbruten eller ej fullföljd ungdomsutbildning, komplettera och bygga på tidigare utbildning eller utgöras av utbildning inom ett helt nytt (yrkes-)område. Begreppet livslångt lärande kan definieras som all kunskap en individ skaffar sig allt från vaggan till graven – formellt lärande, icke-formellt lärande och informellt lärande (jfr. ansluter sig till denna definition men inriktar sina förslag på den del av det livslånga lärandet som avser vuxna. Nedan lämnas förslag till övergripande mål för samhällsstödd utbildning för vuxna. har inte övervägt om dessa mål är lämpliga mål också för barn- och ungdomsutbildning. Ett sådant ställningstagande överlåter till andra att bedöma. Figur 5.4 Livslångt lärande L i v s l å n g t l ä r a n d e B a r n - o c h u n g d o m s - V u x e n l ä r a n d e l ä r a n d e I syfte att tydligare värna vuxenutbildningen och dess målgrupper läggs förslaget till övergripande mål för den samhällsstödda utbildning för vuxna. SOU 2000:28 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser 167 definierar samhällsstödd utbildning för vuxna som bestående av folkbildning, utbildning för vuxna, vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisning för in- vandrare (sfi), statens skolor för vuxna (SSV), kvalificerad yrkes- utbildning (KY), kompletterande utbildningar med statligt stöd (stats- bidrag, studiestöd och/eller momsbefrielse) samt högskolor och univer- sitet. Till den samhällsstödda utbildningen för vuxna hör givetvis också arbetsmarknadsutbildningen. väljer dock i det fortsatta arbetet att exkludera denna utbildningsform, eftersom arbets- marknadsutbildningen inte har tillkommit på individens utan på arbets- marknadspolitikens villkor. Den är också snabbt föränderlig och ser olika ut i olika delar av landet Till skillnad mot tidigare finns inte heller nationella kursplaner inom arbetsmarknadsutbildningen. Några övergripande mål för utbildning för vuxna med Kunskaps- lyftskommitténs definition har aldrig funnits. Däremot lades allmänna mål fast för de delar av utbildningen för vuxna som behandlades i vuxenutbildningsreformen (prop. Dessa allmänna mål var gemensamma för arbetsmarknadsinriktad utbildning, och statlig vuxenutbildning samt folkbildning. Med statlig vuxenutbildning avsågs i detta sammanhang statens skolor för vuxna (SSV). Reformen – skapandet av den kommunala vuxenutbildningen – motiverades av tre huvudskäl: att överbrygga de växande utbildnings- klyftorna i samhället, att öppna möjligheter för individen att senare i livet komplettera ungdomsutbildningen och att förse arbetsmarknaden med väl utbildad arbetskraft. Många vuxna hade tidigare kunnat kompensera brister i formell utbildning genom erfarenheter från organisationslivet och arbetslivet och genom att delta i bildningsverksamheten men för allt fler vuxna behövde samhället ställa även resurser för formell utbildning till förfogande. skedde en tyngdpunktsförskjutning, när det gällde betoningen av de olika delmålen. De fördelningspolitiska målen för utbildningen för vuxna gavs en ökad tyngd liksom de kompetensinrik- tade. Den kommunala vuxenutbildningens roll att erbjuda yrkesinriktad utbildning betonades allt starkare, medan uppgiften att ge möjlighet till behörighetskomplettering – vilken i början var det dominerande inslaget i verksamheten – fick träda tillbaka något. På grundval av riksdagsbeslut (prop. 1980/81:127, prop. 1980/81:203 och prop. 1982/83:2) formulerade och fastställde regeringen dels allmänna mål för den samhällsstödda utbild- ningen för vuxna, då definierad som arbetsmarknadsutbildning, folk- bildning samt och statlig vuxenutbildning, dels särskilda mål 168 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser för och statlig vuxenutbildning. I propositionen och statlig utbildning för vuxna (prop. 1983/84:169) klargjordes att dessa mål även fortsättningsvis borde gälla. Därutöver formulerades särskilda mål för statens skolor för vuxna, SSV. De allmänna målen för arbetsmarknadsutbildning, folkbildning samt och statlig vuxenutbildning hade följande lydelse -att överbrygga utbildningsklyftorna och därigenom verka för ökad jämlikhet och social rättvisa, -att öka de vuxnas förmåga att förstå, kritiskt granska och medverka i kulturellt, socialt och politiskt liv och därigenom bidra till det demokratiska samhällets utveckling, -att utbilda vuxna för varierande arbetsuppgifter, medverka till arbetslivets förändring och bidra till full sysselsättning och därigenom främja utveckling och framsteg i samhället samt -att tillgodose de vuxnas individuella önskemål om vidgade studie- och utbildningsmöjligheter och att ge dem tillfälle att komplettera ungdomsutbildningen. I samband med övergången –1994 till mål- och resul- tatstyrning, ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun vad avser det offentliga skolväsendet för barn, ungdom och vuxna samt nya styrdokument (skollag, förordningar och läroplaner) upphörde de all- männa målen för den samhällsstödda utbildningen för vuxna att gälla. För de olika utbildningsformerna gäller nu enbart olika särskilda mål. Kortfattat kan de beskrivas på följande sätt. För folkbildningen återfinns de – vad avser den utbildning som bedrivs med statsmedel – i Förordning om statsbidrag till folkbildningen (SFS 1991:977, prop. 1990/91:82, Folkbildning och prop. 1997/98:115, Folkbildning). I övrigt fastställer folkbildningen själv sina mål. När det gäller och statlig vuxenutbildning samt projektet återfinns de i huvudsak i Skollag (SFS 1985:1100, som vad gäller utbildningen för vuxna i huvudsak bygger på prop. 1990/91:188, Om ansvaret för skolan, prop. 1992/93:250, En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux och prop. 1993/94:126, Svenskundervisning för invandrare), läroplan för de frivilliga skolformerna (SKOLFS 1994:2, prop. 1992/93:250, En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux), Lag om statens skolor för vuxna (SFS 1991:1108, prop. 1990/91:85, Växa med kunskaper), Förordning om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna (SFS 1998:276, prop. 1995/96:222, Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m.). Målen för högskolan ges i SOU 2000:28 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser 169 Högskolelagen (SFS 1992:1434, prop. 1992/93:1, Universitet och högskolor – frihet och kvalitet). I arbete med att värna den samhällsstödda utbildningen för vuxna borde det egentligen vara logiskt att lägga ett förslag med övergripande mål inlagda i en vuxenutbildningslag för vuxnas utbildning, bildning och livslånga lärande enligt figur 5.5. Figur 5.5 Övergripande mål inlagda i en lag om vuxnas utbildning, bildning och livslånga lärande B a r n - o c h u n g d o m s l ä r a n d e V u x e n l ä r a n d e Övergripande mål/syften för samhällsstödd utbildning för vuxna inleder Vuxenutbildningslag för vuxnas utbildning, bildning och livslånga lärande Förordning för resp. utbildningsform når i sitt slutbetänkande inte ända fram till ett sådant förslag. Kommittén inskränker sig istället till att som ett första steg -lägga förslag till övergripande mål för all samhällsstödd utbildning för vuxna, exklusive arbetsmarknadsutbildningen (nedan), -lägga förslag till särskilda mål/syften för utbildning för vuxna inklusive sfi och särvux och för statens skolor för vuxna respektive för folkbildningen, 170 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser -diskutera särskilda mål för övrig samhällsstödd utbildning för vuxna samt -lägga förslag till en vuxenutbildningslag och en vuxenutbildnings- förordning för utbildning för vuxna (inklusive sfi och särvux) samt för statens skolor för vuxna (se vidare i kapitel 15). Övergripande mål för samhällsstödd utbildning för vuxna föreslår att det för den samhällsstödda utbildningen för vuxna (folkbildning, utbildning för vuxna, särvux, sfi, SSV, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande skolor och högskola) bör finnas övergripande mål – här benämnda Mål för samhällsstödd utbildning för vuxna. föreslår vidare att målen för samhälls- stödd utbildning för vuxna ska beslutas av och föras in i den lag (motsvarande) som reglerar respektive vuxenutbildares verk- samhet, så som skissen i figur 5.6 visar. Vissa av dessa utbildningsanordnare – exempelvis folkbildningen och högskolan – har andra uppdrag än utbildning. Så till exempel har folk- bildningen särskilda uppgifter inom kulturområdet och högskolan ett forskningsuppdrag. Dessa aktiviteter berörs givetvis inte av detta för- slag till övergripande mål. Figur 5.6 Mål för samhällsstödd utbildning för vuxna Mål för samhällsstödd utbildning för vuxna Särskilda mål/syften för respektive utbildningsanordnare på deras respektive villkor 1) Till och statlig utbildning för vuxna har också förts särvux och sfi. SOU 2000:28 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser 171 De övergripande målen för samhällsstödd utbildning för vuxna följs upp i avsnitt 15.2 med förslag till särskilda mål/syften för olika utbild- ningsanordnare. I samma avsnitt fördjupas förslagen för utbildning för vuxna med förslag till en vuxenutbildningslag och en vuxenutbildningsförordning. föreslår mer preciserat att målen för samhällsstödd utbildning för vuxna ska delas upp i resultatmål och processmål, vilka ska bygga på samhällets gemensamma värdegrund. En gemensam värdegrund ska enligt kommitténs uppfattning ge- nomsyra såväl resultatmål som processmål. I den nuvarande läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) finns följande värdegrund fastlagd: Människors okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. uppfattning är att en värdegrund för all sam- hällsstödd vuxenutbildning visserligen måste utgår från vårt väster- ländska arv men också kompletteras med den påverkan som mångfalden olika kulturer de facto innebär. Därutöver konstaterar kommittén att undervisningen i delar av den samhällsstödda vuxenutbildningen – folkbildningen – inte behöver vara icke-konfessionell. Därför måste en värdegrund för den samhällsstödda vuxenutbildningen skrivas om. föreslår att den i kapitel 15 föreslagna Beredningen för livslångt lärande av regeringen ges i uppdrag att lämna förslag till mer exakta skrivningar om värdegrunden för den samhällsstödda utbildningen för vuxna. föreslår vidare att den samhällsstödda utbildningen för vuxna ska utgöra en del i det livslånga lärandet och ha som resultatmål -att underlätta för vuxna att fördjupa och utveckla sina kunskaper samt att kunna samarbeta och kommunicera, 172 Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser -att utveckla studieförmåga och studieintresse samt individens an- svar för sina studier, -att stimulera de studerandes förmåga till självständig och kritisk granskning samt förmåga att på egen hand lösa problem av olika slag, -att öka vuxnas förutsättningar till personlig utveckling och bildning samt deras förmåga att medverka i kulturellt, socialt och politiskt liv och därigenom bidra till det demokratiska samhällets utveckling, -att underlätta för vuxna att inhämta sådana kunskaper de behöver för att klara varierande arbetsuppgifter, medverka till arbetslivets förändring samt bidra till full sysselsättning och därigenom främja utveckling och framsteg i samhället samt öka konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv, -att medverka till att utjämna utbildningsklyftorna mellan och inom generationer samt därigenom verka för ökad jämlikhet och social rättvisa samt -att genom ett brett utbud av individanpassade utbildningar ge vuxna förutsättningar att delta i ett livslångt lärande, där åter- kommande utbildning blir allt vanligare. föreslår vidare att den samhällsstödda ut- bildningen för vuxna ska ha följande processmål. -vara på lika villkor öppen för alla vuxna. -uppmuntra mångfald av aktörer med självständiga mål och sär- skilda inriktningar. -inom varje utbildningsform vara likvärdig och av god kvalitet varhelst den anordnas i landet. Därmed avses bland annat att un- dervisningen ska anpassas till varje studerandes förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Undervisningen kan aldrig göras lika för alla. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt sådana studerande som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Varje utbildningsanordnare har ett särskilt ansvar för studerande med funktionshinder.