sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Sammantaget skulle det bidra till att pressa ner såväl FF-kurvan som II-kurvan, i den riktning som anges av pilarna 1 och 2 i figur 6:1. 6.6Sammanfattning av framtidens påverkan på risknivån Både den gränsöverskridande användningen av länkar, ägandefrågan vad gäller det svenska systemet, planerna på förstärkningar av avvecklingsprocessen och en ökad användning av säkerheter, kan komma att pressa ner risknivån till en för samhället närmare optimal nivå. I figur 6:1 illustreras detta av riktningen på pil 3. Med andra ord så talar de diskuterade utvecklingstendenser för att riskhanteringen i VPC kommer att påverkas positivt. Enligt analysen skulle detta bidra till att öka den Clearing och avveckling av svenska värdepapper Volym B:407 samhällsekonomiska effektiviteten i systemet och därmed utgöra en förbättring på den svenska finansmarknaden. Volym B:408 Bilaga 13 Denna studie innehåller beskrivningar av de centrala funktionerna i ett clearing- och avvecklingssystem, hur de svenska systemen fungerar samt vilka riskerna är inom dessa system och hur de hanteras. De svenska systemen består av OM:s och VPC:s respektive system. Utformningen av dem skiljer sig åt på avgörande punkter. I denna studie är intresset inriktat på VPC, även om principerna för OM:s avvecklingsmodell också diskuteras. Riskerna i samband med clearing- och avvecklingsprocedurerna studeras eftersom de antas spegla det sätt på vilket systemet är utformat – i vilken utsträckning det kan sägas vara effektivt sett ur samhällets synvinkel. Huruvida systemet är effektivt utformat i det avseendet är en relevant frågeställning eftersom graden av effektivitet antas kunna säga något om hur pass bra den svenska infrastrukturen på värdepappers- avvecklingsområdet fungerar och i vilken mån clearing- och avvecklingssystemet i fråga bidrar till att stärka den svenska finans- marknadens konkurrenskraft. Slutsatsen är att VPC:s system för nettoavveckling på penning- marknaden innebär högre risker än nödvändigt, vilket bidrar till att försämra effektiviteten sett från samhällets sida. Det huvudsakliga problemet är inte riskerna i sig, utan det sätt på vilket de hanteras. Riskerna uppkommer bl.a. som ett resultat av avvecklingsschemat (tidsglapp mellan handel och avveckling) och avvecklingssättet (netto). De kan båda förändras, men inte över . Den nuvarande hanteringen av riskerna är i det perspektivet sämre än nödvändigt. (i)förbättrade möjligheter att genomföra avvecklingen även vid större (brist)problem; (ii)ett ökat riskmedvetande och incitament till ökat ansvarstagande bland alla aktörer vad gäller systemriskerna; samt (iii)en tydligare prissättning på de existerande riskerna öka effektiviteten i systemet. Förbättrade möjligheter att avveckla även i problemsituationer – punkten (i) ovan – kan åstadkommas med olika medel, t.ex. genom att skapa förutssättningar för ökad volym bruttoavveckling, genom robusta funktionaliteter med värdepapperslån, möjligheter att avveckla Clearing och avveckling av svenska värdepapper Volym B:409 samt med en säkrad likviditetstillgång och pantsättningsrutiner som gör avvecklingen smidig. Ett ökat ansvarstagande bland aktörerna för systemrisker i samband med avvecklingen – punkt (ii) – är en kärnfråga. Att skapa alternativa avvecklingssätt, som kan väljas beroende på rådande omständigheter, bidrar sannolikt till riskmedvetandet hos aktörerna. (Exempelvis bör aktörerna kunna välja om de vill avveckla med central motpart eller inte.) En viktig fråga är hur incitament skapas bland aktörerna för att omhänderta systemriskerna, och om staten eller aktörerna själva skall spela huvudrollen i det sammanhanget. En förbättrad prissättning av de olika alternativen – punkt (iii) – kan åstadkommas genom att föra fram valsituationen vad gäller avveck- lingssättet redan i handelsledet i en transaktion. Priset för att handla ett visst värdepapper med en viss motpart i ett visst handelssystem kommer då även att påverkas av vilken avvecklingsform som väljs. Vid en internationell jämförelse är VPC på det hela taget ett effektivt system. Men mot detta skall ställas, att vad gäller riskhanteringen (och då i synnerhet de ikraftvarande funktionaliteterna för att tackla systemrisker) är VPC utrustad med förhållandevis få och ineffektiva verktyg. Framför allt är det risken för urbackningar av ingågna affärer i nettoavvecklingen som är en svaghet, även med internationella mått mätt. Studien försöker även identifiera några viktiga utvecklingstrender och dess påverkan på riskerna i clering- och avvecklingssystemet. De diskuterade trenderna pekar mot bättre förutsättningar att kunna tackla avvecklingsrisker, snarare än mot försämringar. Sammanfattningsvis kan sägas: att VPC bör tillvarata de existerande och de framtida förutsättningarna till förbättrade metoder för hantering och kontroll av avvecklingsrisker. Sådana förbättringar bidrar till en totalt sett effektivare utformning av clearing- och avvecklingsfunktionaliteterna, vilket i konkurrenshänseende bedöms vara bra för den svenska finansiella sektorn. att de aktörer som handlar svenska värdepapper bör erbjudas möjligheter att avveckla dessa affärer på de sätt som de efter omständigheterna bedömer vara de bästa. För penningmarknaden innebär det t.ex. att andra avvecklingsmodeller än de som står till buds (eller den som i praktiken används) bör utvecklas och göras attraktiva(re) för aktörerna. Att kunna erbjuda både ökade valmöjligheter för aktörerna och en förbättrad riskhantering inom ramen för avvecklingssystemet är antagligen nödvändigt för att VPC, i egenskap av avvecklingsinstitut, på Volym B:410 Bilaga 13 lite skall kunna behålla och stärka sin konkurrenskraft i . (Den slutsatsen berör däremot inte VPC:s funktion som central registerförare – något som heller inte diskuteras i uppsatsen.) Sådana förbättringar är sannolikt av vikt även för marknaden för svenska värdepapper i sig, vars attraktionskraft högst antagligen varierar positivt med kvaliteten på den service och de tjänster som är kopplade till hela transaktionskedjan. Clearing och avveckling av svenska värdepapper Volym B:411 , – en tillväxtmotor . Den svenska värdepapersmarknaden . , Report of of the Group of Ten Countries, . , Delivery versus Payment in , of the central banks of the Group of Ten Countries. , Cross-border securities settlement, of the central banks of the Group of Ten Countries. , Settlement Risk in Transactions, of the central banks of the Group of Ten Countries. , Settlement Risk – a progress report , of the central banks of the Group of Ten Countries. Is the Banking and Fragile?. 9 209-240 (1995). , .; Hancock, ; , . A Framework for Analyzing Efficiency, Risks, Costs, and Innovations in the . , Credit, and Banking, Vol. 28, No 4 (, Part 2). van den , , . Risk and . , Design, management and supervision, ed. Summers, IMF, D.C. On the Optimal Design of an . Volym B:412 Bilaga 13 Direktiv /26/EG om slutlig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper, 1997. Why the should be Regulated. 106 () 698-707, 1996. Ds 1997:76, PM med förslag till lag om kontoföring av finansiella instrument. , Assessment of EU securities settlement systems agaisnt the standards for their use in ESCB credit operations . , Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations 1997. , ; Kilato, ; , ; Senderowicz, ; Sheppard, ; , ; Trundle, . in Global Perspective: Some views from the , Centre for Studies, , 11 1998. , , DVP – An essential tool in achieving effective securities settlement. Presentation vid Settlement Conference, , . Horii, Akinari & Summers, . . , Design, management and supervision, ed. Summers, IMF, D.C. , ., Payments Finality and Risk of Setlement Failure, Technology and Regulation of Financial Markets, ed. (, MA 1986). Ingves, ; Afrell, . Synpunkter på den svenska finanssektorns infrastruktur. , The Competitive Position of – Final Report, Corporation of , 1995. Lybeck, .; Hagerud, . Marquardt, ., Policy Issues and Analysis, , Design, management and supervision, ed. Summers, IMF, D.C. , ; Viotti, . Betalningssystemet i (Utkast till underlag till ). SOU 1993:114, Konto, clearing och avveckling. Betänkande av , 1993. Riksbank, Finansmarknadsrapport, . VPC, A Quick Guide to VPC, 1997 Clearing och avveckling av svenska värdepapper Volym B:413 VPC, Information och Reflexioner. mars, juli, . VPC, Regelverk 1998:1, . Volym B:414 Bilaga 13 Risk Control Measures in mitigates the liquidity risk. An automatic securities lending service is provided by the NBB acting as principal, but the potential risks are mitigated by a collateral- taking and a loss-sharing provision included in the membership agree- mitigates the liquidity risk. No securities lending service. ment will be on a real- service is provided by Euroclear- MGT acting as principal, but the potential risks are mitigated by batches and one day- light batch). to avoid cash failures, Euroclear- MGT grants collateralised credits to its participants with lending caps. * Källa: ECB, Assessment of against the Standards for their use in ESCB , Sept. Clearing och avveckling av svenska värdepapper VP operates two DVP Risk management measures to cope with the effects of a securities or cash shortage consist mainly of the settlement and a model possibility of recycling and interplay 3 based on 4 net settle- between the two models. No securities lending service DBC operates two DVP models: model 1 based transactions can be realised (i.e. and model 2. securities-lending program as an agent; for the cash leg: guarantees, pledge collateral). case of an insolvency of a participant, the guarantee fund has the right to take over the position. From the beginning of 1999, real-time DVP (in line with TARGET operating hours) will be offered, which eliminates the risk of implement TRUST (real-time gross settlement) in stages, starting from early 1999 and finishing in 2001. In order to avoid unwinding due to a securities shortage, the SSS provides CADE is a DVP model It uses automatic securities lending 1 system with two final in the event of a securities shortage collateralised cash credit in the event of lack of cash. day and one end-of-day Volym B:416 Bilaga 13 DVP model 2 system. participant must make a (securities or cash) deposit corresponding to its This collateral is used to ensure the settlement of the works as a co-guarantee to ensure the other participants obligations. DVP model 2 system. No securities lending service. DVP model 2 system. participant must make a (securities or cash) deposit corresponding to its This collateral is used to ensure the settlement of the works as a co-guarantee to ensure the other participants obligations. No securities lending service. DVP model 2 system. participant must make a (securities or cash) deposit corresponding to its This collateral is used to ensure the settlement of the works as a co-guarantee to ensure the other participants obligations. No securities lending service. Clearing och avveckling av svenska värdepapper DVP model 2 system. participant must make a (securities or cash) deposit corresponding to its This collateral is used to ensure the settlement of the works as a co-guarantee to ensure the other participants obligations. No securities lending service. DVP model 1 system. intraday repo in order to mitigate the need for cash balance and thus to help prevent settlement failures. (guaranteed by a banking pool) and a positions are planned for 1999. DVP model 2 system. Assured payments instructions from the settlement banks are irrevocable but only final in central bank money at the end of the day. procedures are possible but not in the case of ESCB credit operations, which are settled on a free-of- will be ensured via appropriate securities lending service, but such a service is being considered in the strategic review of the system, which is under way. Volym B:418 Bilaga 13 DVP model 2 system. but not in case of ESCB credit operations, which are settled on a settlement will be ensured through settlement finality directive. No securities lending service. DVP model 3 system. instructions without an a priori check exceeding their balances. dealt with by means of the participant in a credit position on the penalties (applied to the failing party if the delay exceeds three days for bonds and five for other securities). In the case of insolvency, the settlement of securities traded on the stock exchange (shares, warrants and convertible bonds) is guaranteed by a fund fed by all SSS participants. For other securities, an unwinding procedure is activated and new balances are determined within 15- No securities lending service. No securities lending service. DVP model 1 facilities operations on a manual payment deliveries on a Clearing och avveckling av svenska värdepapper No securities lending service. offers free deliveries on securities lending facility is planned a real-time basis. In order to avoid any securities lending procedures, where it acts as an intermediary between lenders and In order to avoid any cash credits with lending caps. DVP model 1 system. Cash failures are mitigated through a offered by DNB acting as settlement No securities lending service. CVP model 2 based on To avoid unwinding due to a loans acting as intermediary between In the case of exchange trades) based stock exchange trades the risks are on net settlement. mitigated through a pool of cash or specific securities which has to be DVP model 3 system. In order to avoid unwinding due to a securities shortage, the SSS can generate a mandatory buy-in order only) to replace the securities not delivered (at the expense of the failed participant). Securities lending service will be available before January 1999. DVP model 1 system. No securities lending service. Volym B:420 Bilaga 13 DVP model 1 system. There are financial safeguards such as an insurance policy and a loss commitment from the shareholders of Securities lending facilities will be implemented in the first half of DVP model 2 system. APK guarantees net payments and is covered by full collateralisation from safeguards such as an insurance policy and a shareholder loss APK is planning to implement a securities lending service in 1998. DVP model 1 system. In the case of default of a participant, DVP model 2 system. the SSS uses an exceptional settlement called delayed settlement with the unwinding of the related transactions and re-opening of the system between one to two hours for risks related to the procedure, among the participants are in place. settlement bank, i.e. committed to settling the buyers payment obligation at the end of the No automated securities lending service but securities lending chances of successful settlement. Clearing och avveckling av svenska värdepapper service but securities lending market and supporting functionality. settlement bank, i.e. committed to settling the buyers payment obligation at the end of the service but securities lending (circles processing) chances of successful settlement. Bilaga 14 till . Eventuella åsikter och förslag som presenteras i denna studie är författarens egna och sammanfaller inte nödvändigtvis med Finans- marknadsutredningens ståndpunkt. *är vice riksbankschef och docent i nationalekonomi. **är rådgivare till riksbanksledningen och adjungerad professor i finansiell ekonomi vid i . Volym B:424 Bilaga 14 Ett sedelbaserat betalningssystem........................................... Bankerna och betalningssystemet ........................................... Stora och små betalningar ...................................................... Clearing och avveckling i ................................... Clearing och avveckling i ........................................... Brutto- och nettoavveckling.................................................... En avvägning mellan kostnader och risk ................................... Affärer i värdepapper och valuta .............................................. Avveckling av värdepappersaffärer ........................................ Avveckling av valutaaffärer ................................................... Avveckling av derivat ............................................................ Penningpolitiken och betalningssystemet ................................... Utveckling av det svenska betalningssystemet ........................... Betalningssystemet i Volym B:425 Utvecklingen av betalningssystemet har i , liksom i flertalet industriländer, varit mycket snabb . Denna utveckling har medfört både risker och möjligheter. I denna uppsats analyseras det svenska betalningssystemet utifrån first principles med tonvikt på hanteringen av stora betalningar. Systemet för clearing och avveckling i behandlas ingående och avvägningen mellan kostnader och risk analyseras. Särskild uppmärksamhet ägnas avvecklingen av värdepappers-, valuta- och derivataffärer. Det svenska betalningssy- stemets framtida utveckling diskuteras i ett avslutande avsnitt. Volym B:426 Bilaga 14 Clearing och avveckling i det svenska banksystemet var ända långt in en skäligen enkel och handfast process. Varje förmiddag samlade tjänstemän på bankerna ihop information om transaktioner som gjorts med andra banker och som skulle gå till likvid . Transaktionerna summerades till ett belopp att betala till eller erhålla från var och en av de övriga bankerna. När klockan närmade sig tolv stoppade en tjänsteman allt material i en portfölj och vandrade upp till för att träffa sina kolleger. Där stämde man av underlagen och siffrorna bilateralt mot var och en av de övriga – de var ju inte så många – och därmed var själva clearingen avklarad. När alla var nöjda meddelade man detta till tjänsteman, som debiterade eller krediterade bankernas konton i med de nettobelopp som räknats fram. Det var själva likviden eller avvecklingen. var allt klart och var och en gick hem till sitt. Denna enkla och handfasta hantering väckte förståeligt nog föga uppmärksamhet utanför de kretsar som direkt ansvarade för processen. Den var varken särskilt riskfylld eller särskilt kostsam. är situa- tionen väsentligt annorlunda. Den mest spektakulära förändringen är naturligtvis den enorma ökningen i de värden som passerar genom clearingsystem . Totalt omsattes i RIX-systemet ca 400 m iljarder kr per dag, vilket innebär att värden motsvarande BNP passerade genom systemet . varierade den dagliga clearingomsättningen . Allt fler betalningar är dessutom internationella, vilket tenderar att öka både risker och kostnader. En annan viktig förändring är att clearing- och avvecklingsverk- samheten i är datoriserad, vilket gör det möjligt att avveckla affärer under alla tider , men också ger upphov till nya former av risk. Risker och kostnader i ett internationellt orienterat, datoriserat avvecklingssystem som hanterar stora volymer av betalningar är natur- ligtvis av en annan dignitet än i det gamla svenska avvecklingssystemet. * Författarna vill tacka , , , , , , , , , , och för värdefulla synpunkter. Betalningssystemet i Volym B:427 Ett syfte med föreliggande uppsats är att sätta in denna utveckling i en tankeram som gör det lättare att kommunicera mellan dels de experter som arbetar operativt med betalningssystemet, dels de aktörer i bankerna, och som har till uppgift att följa utvecklingen i finanssektorn i stort. Uppsatsen är disponerad enligt följande. I avsnitt två behandlas betalningssystemets funktioner generellt med särskilt fokus på de risker som kan uppkomma i avvecklingsprocessen. Från och med avsnitt tre koncentreras framställningen på hanteringen av stora betalningar. Bankernas roll och de risker de utsätts för i den slutliga avvecklingen i diskuteras i detta avsnitt med utgångspunkt i en beskriv- ning av utvecklingen av den svenska clearingen och avvecklingen. Särskilt uppmärksammas sk illnaderna mellan brutto- och nettoavveck- ling. Diskussionen mynnar i avsnitt fyra ut i en analys av avvägningen mellan risk och kostnader vid konstruktionen av olika betalningssystem. Därefter ägnas avsnitt fem åt några olika typer av affärer, som av olika skäl förtjänar särskild uppmärksamhet. Det gäller affärer med värdepapper, valutor samt derivat. Efter ett kort avsnitt sex, som be- handlar sambandet mellan penningpolitiken och betalningssystemet, ägnas avsnitt sju åt några intressanta frågor rörande utvecklingen av det svenska betalningssystemet. I ett avslutande avsnitt görs ett försök att i ett antal punkter summera diskussionen och dra några policymässiga slutsatser. Volym B:428 Bilaga 14 De viktigaste aktörerna i alla betalningssystem i utvecklade marknads- ekonomier är och bankerna. En analys av betalnings- systemets stabilitet och effektivitet måste bygga på goda insikter om deras respektive verksamheter och rollfördelningen dem emellan. Det hör till paradnumren i den ekonomiska analysen av marknads- ekonomin och penninghushållningens utveckling att visa på de stora välfärdsvinster som kan tillföras en primitiv bytesekonomi om någon form av standardiserat betalningsmedel införs. Med betalningsmedel som effektivt erbjuder tjänster som räkneenhet och bytesmedel kan transaktionskostnaderna bringas ned enormt jämfört med en bytes- ekonomi utan något utvecklat betalningssystem. Denna analys brukar först uppehålla sig vid system som haft olika ädelmetaller som värdebas, för att sedan konstatera att den moderna penninghushållningen baseras på papperspengar (fiat money), dvs. Betalningsmedel som saknar värde per se. En förutsättning för att sådana pengar skall bli allmänt accepterade som betalningsmedel är att de har en hög trovärdighet. Därför har ansvaret för penningsystemet oftast tilldelats en offentlig myndighet, , som vanligen också givits en monopolställning vad gäller utgivandet av sedlar (och mynt). I en värld där alla betalningsmedel består av sedlar som emitterats av en centralbank med monopol på sedelutgivning har ett direkt ansvar för hela betalningssystemet. Detta ansvar går i första hand ut på att stå emot frestelsen att finansiera offentlig verksamhet via sedelpressarna och därmed försämra penningvärdet. Att på ett trovärdigt sätt stå som garant för att köpkraften hos betalningsmedlen hålls oförändrad är en förutsättning för att ett betalningssystem enligt denna enkla modell skall fungera. I övrigt är det i huvudsak fråga om att kan garantera fysiska leveranser av sedlar, som är rimligt hållbara och svåra att förfalska. Även om centralbankspengar i form av sedlar och mynt är en viktig beståndsdel i alla moderna välfungerande betalningssystem, så är det SOU 2000:11 Betalningssystemet i Volym B:429 klart att de inte utgör det enda betalningsmedlet. har en stor del av individers och företags betalningar skett inte direkt genom sedlar och mynt, utan genom debitering eller kreditering på olika konton i banker. Insättning på konton i bank erbjuder alldeles uppenbart ett alternativ till centralbankspengar, speciellt om uttag kan ske med omedelbar verkan (avista). Välutvecklade checkdragnings- och gireringssystem gör det också möjligt att effektuera betalningar utan att någonstans i processen utnyttja centralbankspengar (sedlar). Girerings- systemet är ett belysande exempel. För distansbetalningar, där utbetalare och betalningsmottagare inte kommer i direkt fysisk kontakt, är sedlar ett opraktiskt betalningsmedel. En av de stora poängerna med sedlar, nämligen att de representerar fullt köpkraftsvärde för en ny innehavare, blir i detta fall en allvarlig nackdel. Om någon orättmätigt lägger beslag på sedlarna under transporten mellan utbetalare och betalningsmottagare är sannolikheten hög för att de gått förlorade. Girering är vid sådana betalningar ett bättre alternativ. Om utbetalare och betalningsmottagare har konton i samma bank är det enkelt att helt undvika centralbankspengar. I bankens interna system krediteras mottagarens konto som sändarens debiteras.