sou · GOB37d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Andra tjänster, t.ex. flyg- och landsvägstransporter samt bank- och försäkringstjänster, skyddades från utlandskonkurrens av omfattande regleringar.59 har emellertid många av dessa regleringar avvecklats inom ramen för såväl EU som /WTO. I förening med den tekniska utvecklingen t.ex. inom telekommunikationer har detta lett till att tjänstehandeln kommit att utgöra en allt större del av den totala världshandeln. Eftersom datatillgången vad gäller internationell handel med tjänster är begränsad inskränker vi oss här till att i diagram 3.2 visa exportkvoten export som andel av den svenska produktionen inom olika tjänsteområden. Av diagrammet framgår att det egentligen bara är två sektorer företagstjänster och telekommunikation som uppvisar exportorientering i någon större omfattning. Dessa siffror är också betydligt lägre än (det vägda) genomsnittet för industrin som var . Även i absoluta tal toppas listan av företagsservice; därefter följer handel, bank- och finanstjänster, kommunikation och byggnadsverksamhet. 58I den mening som vi använder här, nämligen handel över gränserna. 59Krafft (1991) 60Eftersom importtransaktionerna inte låter sig branschklassificeras på samma sätt som exporten kan vi inte beräkna specialiseringsindex på samma sätt som för industrin. Bilaga 5 till LU 99 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... Diagram 3.2 Exportkvot i svenska tjänstebranscher 1998 3.3.2Har en oförmånlig närings- och handelsstruktur? Som vi påpekat kan man uppfatta utrikeshandel och specialiseringsstruktur i ett land som fördelaktig om den är inriktad på branscher med hög produktivitet och produktivitetstillväxt och snabbt växande marknad. Argumentet bygger på att nivå och tillväxt av nationalprodukten per sysselsatt är ett vägt medelvärde av nivån och tillväxten av förädlingsvärdet per sysselsatt i olika branscher där vikterna motsvarar branschernas storlek. Nettoexport i sådana branscher borde därmed medföra att nationalprodukten blir högre och växer snabbare än vad som annars blivit fallet. I den svenska debatten har det hävdats att den svenska industristrukturen är "föråldrad" och i alltför hög grad koncentrerad på mogna branscher med låg tillväxt. 61 Är den svenska industristrukturen oförmånlig jämfört med den i andra länder? En tolkning av detta påstående är att produktion, sysselsättning och nettoexport i svensk 61 (1992) och (1994) 58 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... Bilaga 5 till LU 99 industri tenderar att vara starkare koncentrerade till branscher med lågt förädlingsvärde per sysselsatt, svag marknadstillväxt, ogynnsam pris- utveckling och låg produktivitetstillväxt än fallet är i andra jämförbara länder. Vi har testat detta genom att för ett antal branscher beräkna indikatorer för marknadstillväxt, förädlingsvärde per sysselsatt, prisutveckling och produktivitetstillväxt. marknadstillväxt och produktivitet för -0,20 -0,12 -0,19 -0,24 -0,19 -0,23 -0,21 -0,07 -0,10 -0,12 -0,04 -0,15 -0,12 -0,18 -0,07 -0,17 -0,11 -0,18 -0,06 -0,13 -0,02 0,73*** -0,06 -0,18 -0,05 -0,02 -0,17 -0,22 0,45** 0,34* -0,18 -0,28 -0,07 -0,01 -0,36* -0,05 -0,22 -0,07 -0,00 0,41* -0,35* 0,39** -0,08 -0,18 -0,27 -0,06 -0,39 -0,05 -0,12 -0,38* -0,04 -0,26 -0,16 0,43** -0,06 -0,18 -0,15 -0,23 -0,25 0,41** -0,04 Anm. Materialet omfattar 26 industribranscher på 4-siffernivån av ISIC, tillverkningsindustrin, i löpande priser. T illväxt av marknad och pro duktivitet avser genomsnittet för 1970-92. Branschstrukturen – andelar av förädlingsvärde och sysselsättning samt specialisering - avser 1992. *, **, *** avser signifikans på 10, 5 och 1 procents nivå. Bilaga 5 till LU 99 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... Med undantag för marknadstillväxten, som beräknats som förändringen av den sammanlagda konsumtionen (produktion plus import minus export) i , har variablerna erhållits ur amerikanska data, som förutsätts grovt avspegla utvecklingen i hela . Dessa indikatorer har korrelerats med sysselsättningsandel, förädlingsvärdeandel och specialiseringskvot för motsvarande bransch i ett antal länder. Huvudintrycket av tabell 3.2 är att den svenska närings- och specialiseringsstrukturen, i varje fall på den grova nivå som data tillåter, inte är markant mindre förmånlig än andra jämförbara länders. Inget av strukturmåtten är signifikant korrelerat med någon av indikatorerna på branschegenskaper. Den svenska produktions- och sysselsättnings- strukturen är i viss mån koncentrerad på branscher med svag marknadstillväxt, dock i lägre grad än den tyska, brittiska och amerikanska (dvs. de svenska korrelationskoefficienterna är negativa men antar lägre värden). Inte heller när det gäller prisutveckling och produktivitetstillväxt förefaller den svenska strukturen särskilt oförmånlig. Den svenska specialiseringen är dock inte lika starkt koncentrerat på branscher med högt förädlingsvärde per sysselsatt som den holländska, brittiska och amerikanska. Vår slutsats är att: den svenska industristrukturen inte framstår som märkbart mindre förmånlig i något avseende än strukturen i jämförbara länder, i varje fall på den grova nivå som data tillåter. 3.4Förklaringsfaktorer till svensk specialisering Hur kan den svenska industrins specialiseringsmönster och dess förändringar förklaras? Tabell 3.3 visar resultaten av en ekonometrisk studie av förklarings- faktorerna till relativ internationell konkurrenskraft i olika branscher i svensk industri. Den beroende variabeln är (logaritmen av) specialiseringskvoten. De förklarande variablerna är humankapital- intensiteten, realkapitalintensiteten samt åtgången av energi och skogsråvara. Dessa variabler har mätts på motsvarande sätt som i avsnitt 3.2. 60 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... Bilaga 5 till LU 99 Tabell 3.3 Förklaringsfaktorer till svensk konkurrenskraft och specialisering i 22 (5,82)*** (5,86) *** [6,40]*** -1,41·10-3 -3,03·10-3 (-0,70) (-2,28) ** [-1,26] -9,50·10-5 (0,50) (-0,06) [0,82] (1,32) (5,41) *** [0,89] (4,67) (7,15) *** [7,34] *** (3,50) (2,24) ** [3,60] *** -3,58·10-1 -2,89·10-1 (-7,70) *** (-9,40)*** [-10,23]*** 16,93 *** Den beroende variabeln är specialiseringskvoten i bransch t. Alla variabler uttrycks i logaritmer. FoU variablerna är laggade . ( ) anger t-värden enligt , [ ] Whites heteroskedasticitets korrigerade t-värden. *, ** och *** anger signifikans på 10, 5 och 1 procents nivå. Dessutom ingår två variabler som mäter FoU-aktivitet. Den första – medelvärdet i branschen av FoU-intensiteten i samtliga – avser att fånga in en eventuell svensk komparativ fördel (eller nackdel) i högteknologisk produktion som sådan. Den andra är härledd från idén att konkurrenskraften för svenska producenter härrör från teknologiska försprång som uppkommer genom en hög FoU-intensitet jämfört med konkurrenterna, dvs. relativt till OECD-medelvärdet (jmf 3.2). Det är uppenbart att den svenska konkurrenskraften fortfarande i hög grad baseras på de historiskt givna komparativa fördelarna av riklig Bilaga 5 till LU 99 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... skogstillgång och god tillgång på billig vattenkraft. Motsvarande branschvariabler, förbrukning av skogsråvara och energi, är starkt signifikanta. I en internationell jämförelse framstår de svenska energipriserna som relativt låga. 62 Energisektorn har också byggts ut i snabb takt. Detta kapacitetstillskott består emellertid i huvudsak av kärnkraft, där produktionskostnaden knappast avviker särskilt mycket från den i andra länder. Om produktion som ursprungligen baserats på billig kraft efter hand förvärvar en bättre teknologi kan dock konkurrensövertaget bestå även om dess historiska grundval, det låga energipriset, försvinner genom att detta utjämnats mellan länder. Konkurrenskraften förefaller också att vara stark i humankapital- intensiva branscher, definierade av andelen sysselsatta med högskole- utbildning; även denna variabel är starkt signifikant. 63 Däremot finns uppenbarligen inte längre något positivt samband mellan specialisering och realkapitalintensitet; koefficienten för denna variabel är signifikant negativ i den robusta skattningen. Inte heller går det att spåra något som helst samband mellan den svenska specialiseringen och branschernas FoU-intensitet, mätt som medelvärdet i . Däremot pekar resultaten på att den svenska konkurrenskraften stärkts i branscher där FoU-satsningen varit hög relativt till övriga , särskilt i den robusta skattningen. Tabell 3.4 ger resultaten av en ekonometrisk analys av branschmönstret för specialiseringskvotens förändring 1985-94. Av tabellen framgår att den svenska industrins konkurrenskraft har förstärkts på humankapitalintensiv produktion. Specialiseringskvoten har nämligen ökat speciellt mycket i branscher där en stor andel av arbetskraften hade någon form av eftergymnasial utbildning, och sambandet är starkt signifikant. Det går inte att finna någon tendens till förstärkt svensk specialisering på högteknologisk produktion som sådan. Däremot förefaller den relativa FoU-insatsen att ge utslag i form av förstärkt konkurrenskraft. 62Lundberg & (1996) 63Våra resultat överensstämmer med resultaten av liknande regressionsanalyser i (1999). 62 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... Bilaga 5 till LU 99 Tabell 3.4 Förklaringsfaktorer till förändring av svensk konkurrenskraft och specialisering i 22 branscher 1985-1994 (2,26) (3,90) *** [3,62] *** -1,11·10-4 (-0,17) (3,28) *** [-0,71] (0,08) (-0,96) [0,17] (2,84) (2,92) ** [1,69] -5,66·10-6 (1,16) (2,01) * [1,73] -6,77·10-9 (-1,38) [-1,56] -2,96·10-2 -2,62·10-2 (-2,49) ** (-6,09) *** [-2,28]** Beroende variabel är förändring av specialiseringskvoten i en bransch 1985-94. Oberoende variabler avser nivån . FoU variablerna är laggade . ( ) anger t- värden enligt , [ ] Whites heteroskedasticitets korrigerade t-värden. *, ** och *** anger signifikans på 10, 5 och 1 procents nivå. Slutåret bestäms av att OECDs FoU- data publiceras med betydande eftersläpning. Resultaten kan tolkas enligt följande. Det kan visas 64 att man utifrån en ganska allmän produktionsfunktion kan härleda en kostnadsfunktion där styckkostnaden för företagen i en bransch i ett land beror på kostnads- andelarna för olika produktionsfaktorer i branschen, och på priserna på dessa faktorer i landet, samt på produktiviteten. I den mån priserna reflekterar kostnaderna kommer ett land att få stark (ökande) 64 (1991) och m.fl. (1999). Bilaga 5 till LU 99 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... konkurrenskraft och hög (växande) specialiseringskvot i branscher som är intensiva i användningen av resurser som är billiga (vars priser fallit) i jämförelse med konkurrentländerna. Regressionskoefficienterna i tabell 3.3 och 3.4 kan därför tolkas i termer av nivå och förändring av relativa faktorpriser jämfört med omvärlden. De positiva och starkt signifikanta koefficienterna för humankapitalvariabeln tyder på att relativlönen för högutbildade varit låg i (tabell 3.3) och att den stigit långsammare än i konkurrent- länderna (tabell 3.4). Sammanfattningsvis kan sägas att den svenska industrins interna- konkurrenskraft enligt denna analys är: stark på energiintensiv och skogsresursbaserad produktion stark och växande inom humankapitalintensiva branscher samt i branscher vars FoU-satsningar varit höga relativt till OECD- genomsnittet. 3.5Humankapitalet i svensk export och import Ett annat sätt att beskriva det svenska näringslivets specialisering på humankapitalintensiv produktion är att jämföra strukturen av exporten och importen med avseende på koncentrationen på kunskapbaserade produkter. Humankapitalintensiteten i en bransch mäts här av andelen sysselsatta med högskoleutbildning. För varje bransch beräknar vi åtgången av högskoleutbildad arbetskraft per mkr produktion.65 Därpå beräknas ett vägt medelvärde av dessa åtgångstal för exporten där vikterna utgörs av branschens andel av totalexporten. Vi har då den genomsnittliga åtgången av högskole- utbildade per mkr export. Sedan beräknas på motsvarande sätt ett vägt medelvärde för åtgången av högskoleutbildade i importen. Kvoten mellan dessa värden, medelvärdet för export dividerat med det för import, ger en uppfattning om specialiseringsmönstret i svensk industri. Om kvoten är större än ett är exporten mer koncentrerad på kunskapsbaserade produkter än importen, vilket avspeglar en stark konkurrenskraft på dessa produkter. 65 För en närmare beskrivning av definitioner och metoder se (1992b) och (1999). 64 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... Bilaga 5 till LU 99 Diagram 3.3 Genomsnittligt innehåll av högutbildad arbetskraft per mkr export, i förhållande till genomsnittet i importen. Källa: (1992b) och (1999) Diagram 3.3 visar att den genomsnittliga humankapitalintensiteten i exporten ökade snabbare än i importen . Detta avspeglar en tilltagande svensk specialisering på kunskapsbaserad produktion, en utveckling som man skulle kunna förvänta sig av ett moget industriland. Omkring 1979/80 förefaller emellertid denna utveckling ha vänt. Där- efter har den genomsnittliga humankapitalintensiteten i exporten successivt fallit i förhållande till den i importen, dessutom i en allt snabbare takt. Denna analys ger alltså en annan bild av den svenska industrins specialisering på kunskapsbaserad produktion än den vi erhöll på grundval av regressionsanalysen i tabell 3.4. Frågan är vad detta beror på, och vilket svar som är det i någon mening rätta. Orsaken till skillnaden ligger i att branschernas absoluta storlek påverkar resultatet av beräkningen av den genomsnittliga humankapitalintensiteten i export och import, men inte den estimerade regressionskoefficienten för humankapital i tabell 3.4.66 Så t.ex. har instrumentindustrin, som är relativt liten i termer av export och import men som har en hög andel akademiker och där specialiseringskvoten ökat starkt, haft en större effekt på den skattade regressionskoefficienten för humankapital än på kurvan i diagram 3.3 som avspeglar ett vägt medelvärde av humankapitalintensiteten i export och import, medan motsatsen gäller för datorindustrin, som också är 66 (1995) Bilaga 5 till LU 99 Näringsstruktur och internationell konkurrenskraft ... akademikerintensiv men vars specialiseringskvot fallit och vars import är större än nettohandeln i hela den övriga delen av den kunskapsbaserade sektorn. Det visar sig att om man ersätter den regression som redovisats i tabellen med en vägd regression där vikterna utgörs av branschens export, så blir koefficienten för humankapitalintensiteten insignifikant. Man kan uttrycka detta så att koefficienten i tabell 3.4 dras upp av ökad specialiseringskvot i ett antal små humankapitalintensiva branscher. Det går inte att entydigt säga att en av metoderna är mera relevant eller överlägsen den andra när det gäller att bedöma den relativa konkurrenskraften för humankapitalintensiva produkter. Vi kan sammanfattningsvis konstatera att den svenska industrins specialisering på humankapitalintensiv produktion synes ha: förstärkts enligt den i tabell 3.4 redovisade regressionsanalysen: specialiseringskvoten har ökat för branscher med en stor högskole- utbildad andel av de sysselsatta, men försvagats enligt diagram 3.3 där det genomsnittliga innehållet av högskoleutbildade i exporten sjunkit relativt till innehållet i importen. Skillnaden i utslag beror på mätmetoden. Vi återkommer till tolkningen av dessa synbarligen motstridiga resultat. 67 Här avviker vår bedömning från den i litteraturen gängse (se t.ex Leamer & Levinsohn 1995), där det vanligen hävdas att den relevanta jämförelsen när det gäller att bedöma betydelsen av inhemska resurstillgångar för den internationella handeln är resursinnehållet i handeln, och att regressionsanalyser av branschers specialisering och faktoråtgång har en oklar teoretisk bakgrund och är av tvivelaktigt värde. Bilaga 5 till LU 99 En huvudslutsats av analysen i kapitel 3 är att för att ett land skall kunna bygga upp en stark konkurrenskraft inom sektorer som är realkapitalintensiva och/eller humankapitalintensiva krävs att investeringarna i realkapital och humankapital samt i skapande av ny teknisk och kommersiell kunskap är minst lika höga som i andra länder. Dessutom krävs en god förmåga till omvandling och förnyelse av näringslivet så att resurser kan överföras till växande marknader och framställning av nya produkter. Detta ställer krav på storleken av bruttosparandet, på utbildnings- systemets omfattning och kvalitet och på satsningarna på forskning och utveckling. Men dessutom krävs det att landet förmår behålla och effektivt utnyttja den utbildade arbetskraften och de finansieringsmedel som genereras av sparandet, eller kan attrahera sådana resurser från omvärlden. Slutligen krävs att de process- och produktinnovationer som uppkommer genom tillskottet av ny kunskap kan kommersiellt exploateras inom existerande eller nyetablerade företag. I detta kapitel kommer vi att studera hur den svenska ekonomins konkurrens- förutsättningar ser ut och har utvecklats i dessa avseenden. 4.1.1Sparande, investeringar och realkapitalbestånd Tillväxten av realkapitalbeståndet i en ekonomi bestäms av det inhemska bruttosparandet, av kapitalets depreciering och av kapitalinflödet (- utflödet) från (till) utlandet. Vid tiden för var det inhemska sparandet lågt i . De investeringar som lade grunden för landets industrialisering finansierades till stor del av kapitalimport. Kapitalbeståndet per sysselsatt steg i jämförelsvis snabb takt. avancerade från en blygsam position i kön till femte plats i rangordningen bland världens länder med avseende på Bilaga 5 till LU 99 det totala kapitalbeståndet, maskiner och byggnader inklusive bostäder, per sysselsatt.68 Diagram 4.1 Bruttosparande i procent av BNP, och 1979-1997 Därefter förefaller att ha fallit tillbaka till en 13:e plats 1988.69 En bidragande orsak till detta var det låga inhemska sparandet. Diagram 4.1 visar att det inhemska bruttosparandet som andel av BNP, som på lång sikt varit eller svagt fallande, legat lägre än motsvarande sparkvot för OECD-genomsnittet. Enligt diagram 4.2 är kapitalintensiteten, kapitalet per sysselsatt, i den svenska industrin tämligen i jämförelse med andra . Trots att investeringskvoten i industrin (brutto- investeringar som andel av förädlingsvärdet) var något högre än i kan den årliga ökningstakten av kapitalbeståndet i industrin beräknas ha varit lägre. 68 Detta hade naturligtvis också att göra med att kapitalbeståndet i många europeiska länder till stor del förstörts under kriget, medan det i var intakt. 69Hansson & (1995) 70Hansson (1999) Bilaga 5 till LU 99 Diagram 4.2 Kapitalstock per sysselsatt i industrin i 1994 Eftersom den internationella rörligheten av finansiellt kapital ökat både i och globalt kunde man kanske vänta sig en hög grad av integration även av marknaderna för realinvesteringar. I så fall skulle ett högt inhemskt sparande i ett land varken vara ett nödvändigt eller ett tillräckligt villkor för höga investeringar. Empiriska studier pekar emellertid på att det föreligger betydande skillnader med avseende på avkastning på realkapital mellan EU-länderna, även om man kan konstatera en tendens till utjämning. 71 Innebörden är att de europeiska marknaderna för investeringar i realkapital är segmenterade. Slutsatserna är att: tillväxten av beståndet av realkapital, totalt och per sysselsatt, i den svenska ekonomin och i svensk industri har varit jämförelsevis låg , beroende på ett jämförelsevis lågt sparande. utmärks inte av någon speciellt god tillgång på realkapital i jämförelse med andra . 71 de Menil (1999) Bilaga 5 till LU 99 Eftersom utflödet av kapital definitionsmässigt är lika med överskottet av inhemskt sparande över inhemska investeringar, skulle man kanske kunna se ett nettoutflöde av direktinvesteringar som något som, vid givet sparande, bidrar till att minska den nationella kapitalbildningen. I den allmänna debatten är det emellertid inte detta som oftast framhålls som "problemet" med direktinvesteringar. Svenska företags investeringar i utlandet uppfattas som ett alternativ till export som leder till "förlust av jobb" i , orsakad av brister i det svenska företagsklimatet. Å andra sidan uppfattas också utländska företags investeringar i som problematiska, i varje fall när det är fråga om uppköp eller fusioner där existerande svenska företag är inblandade. Vilka är effekterna av ett företags utlandsinvesteringar på export, sysselsättning och investeringar i hemlandet? Denna fråga har studerats i ett stort antal undersökningar, dock utan att något definitivt svar framkommit.72 Å ena sidan kan man tänka sig att en etablering eller ett uppköp i utlandet utgör ett alternativ till samma investering hemma. Det är emellertid också möjligt att produktion i hemlandet inte utgjort något realistiskt alternativ. En utlandsinvestering kan tvärtom öka konkurrens- kraften hos den (kvarvarande) inhemska produktionen och därigenom stimulera exporten. svenska studier fann ett i huvudsak positivt samband mellan utlandsproduktion och export.73 studier har emellertid funnit att sambandet kan ha förändrats så att produktion i utlandet ersätter export.74 En studie på amerikanska data fann att utlandsinvesteringar ersatte inhemska investeringar dollar för dollar. 75 En förklaring skulle kunna vara den begränsning av ett företags totala investeringar som sätts av finansieringsmöjligheterna. En svensk studie pekar dock på att effekterna sannolikt skiljer sig mellan branscher och mottagarländer; så t.ex. förefaller utlandsinvesteringar av forskningsintensiva företag i att ha ersatt investeringar i i större omfattning än andra branschers investeringar i andra länder. Att produktionen och sysselsättningen i svenskägda dotterföretag i utlandet ökat snabbare än i svensk industri totalt och i de i lokaliserade delarna av de multinationella koncernernas verksamhet kan tolkas så att den internationella konkurrenskraften för dessa företag 72Baldwin (1994) 73Swedenborg m.fl. (1988) 74Svensson (1996) 75Feldstein (1994) 76Braunerhjelm & Oxelheim (1999) Bilaga 5 till LU 99 förstärkts i förhållande till konkurrenskraften för som industriland.77 Den starka expansionen av svenska utlandsinvesteringar senare del (diagram 4.3) var sannolikt en effekt av den inre marknadens tillkomst78, möjligen i kombination med osäkerheten hos företagen om framtida relationer till EU och den överhettade svenska arbetsmarknaden . I den svenska debatten har de senaste årens våg av fusioner mellan svenska och utländska företag och uppköp av svenska företag 79 uppfattats som ett tecken på svaghet hos det svenska företagsklimatet, som tillskrivits höga svenska skatter och restriktiva arbetsmarknads- regler80. Den parallella ökningen av direktinvesteringarna i båda riktningar efter 1992, som framgår av diagram 4.3, kan dock knappast tolkas i termer av förändrad svensk konkurrenskraft, eller ens som något specifikt svenskt problem. Denna expansion av direktinvesteringar, som i stor utsträckning består av fusioner och uppköp, till skillnad från nyetableringar,81 är ett internationellt fenomen som i huvudsak reflekterar tilltagande stordriftsfördelar, främst i produktutveckling och marknadsföring, samt minskade handelshinder i kombination med företagens önskan att stärka sin marknadsmakt. Enligt EU- kommissionen har direktinvesteringarna mellan EU-länderna växt ännu snabbare än intra-handeln inom EU . Att de fusionerade företagens huvudkontor i några fall 83 förlagts i utlandet, har väckt livlig debatt i och tagits som ett argument bl.a. för att det svenska skattetrycket måste sänkas. Det är svårt att kvantitativt uppskatta "företagsklimatets", inklusive beskattningens, roll för fusioner och uppköp, liksom också ägarförhållandenas roll för industriell lokalisering. Vi vill emellertid hävda att betydelsen av huvudkontorets placering för lokaliseringen av företagets investeringar, produktion och sysselsättning sannolikt är överdriven.