sou · GOB327 · 2001-01-01 00:00:00 — Parallellt med försöket att sälja patent startade man avgiftsbelagd konferens- och utbild- ningsverksamhet. arrangeras om transportsektorn med deltagare från hela världen. Trafiksäkerhetskurser är ett annat område där man ordnat kurser som mottagarna själva beta- lar. Deltagarna i kurserna kommer från över 70 länder. Vid sidan av kursverksamheten har man börjat arbeta med riktade insatser till enskilda länder av konsultkaraktär, bl.a. har man ett större projekt i södra med inriktning på bl.a. trafiksäkerhet. Av de ca 270 personer som lånas in för olika insatser kommer ca 40 från myndigheten , resterande del är experter från transport- sektorn i övrigt i och delvis också internationellt. Bolaget har en egen personal på 5–6 personer och omsätter ca . Sida står för 2/3 av finansieringen och för . startade för sin tjänsteexport bolaget som är ett av staten helägt bolag. (, , var till statliga Väginvest.) Upptakten blev en inter- nationell transportkonferens i där redan var engage- rade och man såg en möjlighet att få kontakter till grund för en interna- 44 Den svenska förvaltningsexporten SOU 2000:27 Bolaget erbjuder konsulttjänster inom väg-, trafik- och transportområdena med särskild inriktning mot utvecklingsländer, som är mottagare av bistånd, och mot av staten kontrollerade institutio- ner i dessa länder. De tjänster, som i första hand marknadsförs, är administrativt och organisatoriskt kunnande vad avser vägunderhåll, trafiksäkerhet och, i ökande omfattning, kollektivtrafik och miljö. Bolagets verksamhet bedrivs i ett femtontal länder fördelade på södra , , , Cen- tralamerika och . Omsättningen var 1998 , varav finansierades av mottagaren och av Sida. Målet för SweRoad är att stärka sin ställning hos Världs- banken och de regionala utvecklingsbankerna. Detta mål går före en stark expansion av omsättning och regional expansion. Skälet till att man valde bolag som organisatorisk form för verk- samheten var bl.a. att man på det sättet uppnådde flexib ilitet i lönesätt- ning och att skattereglerna för personer med långa utlandsuppdrag därigenom blev mer fördelaktiga än för anställda vid statliga myndig- heter. I bolagets styrelse är representerat men har inte ord- förandeposten. finns inte något skrivet avtal mellan och , men ett sådant är under utarbetande. Sida var tidigare en dominerande finansiär men bolaget har strävat efter att bredda sin finansieringsbas genom att öka den internationella multilaterala finansieringen. har , Asiatiska och EU tillkommit som finansiärer. Genom de erfarenheter bolaget får genom Sida-uppdragen ges man kunskaper som är nödvändiga för att konkurrera i de internationella anbudstävlingarna. Bolaget har 12 fast anställda, som dels svarar för administration av verksamheten, dels arbetar med marknadsföring och offertarbete, pro- jektupplä ggning, ledning av vissa mindre projekt och uppföljning. Projekten bemannas med personal från i första hand men också andra svenska organisationer – bl.a. och () – samt utländsk per- sonal. Dessa är tjänstlediga från sina ordinarie arbeten. Detta gäller även personal och tillämpas också för korta uppdrag. Totalt deltar 70–80 personer i projektverksam- heten utöver bolagets fast anställda. har på samma sätt som Swedtel tagit på sig anställnings- ansvar för utlandsstationerad personal i andra myndigheters tjänste- exportprojekt. Exempelvis är utlandspersonal formellt anställd i . (), som är ett statligt affärsverk, bedriver sin tjänsteexport via ett helägt dotterbolag, . Bolaget bildades för att bättre utnyttja och ta tillvara svensk kompetens inom Den svenska förvaltningsexporten 45 Bolagets affärside är att marknadsföra och sälja LFV:s kunnande internationellt. Swedavia arbetar med att organisera och genomföra utlandsprojekt samt att främja svensk export inom luft- fartssektorn. Sedan starten har kompetens om flygtrafikledning varit dominerande. I övrigt omfattar de stödjande uppdragen också flygplatsdrift och myndighetsutveckling. Man stödjer utvecklingen hos mottagarna genom att t.ex. hjälpa till att ta fram nya rutiner. Projekten omfattar enbart korttidsinsatser. En betydande del av verksamheten utgörs av internationell utbildning, såväl i som i andra länder, inom t.ex. flygtrafikledning och flygsäkerhet. För framtiden finns ett intresse av att också försöka få rena produktionsuppdrag. Bolaget har uppdrag i ett tiotal länder, bl.a. i de baltiska staterna och , och . För uppdragen utnyttjas Luft- fartsverkets personal, som Sweavia hyr in. Omsättningen är ca /år (1998). Sida står för hälften av finansieringen medan mottagaren själv betalar . I övrigt har EU och regionala utvecklingsbankerna finansierat av omsättningen vardera. Myndigheten har intresse av att öka exportverksamheten men betonar vikten av att detta anpassas till orga- nisationens möjligheter att avsätta resurser. För bolaget är målet att öka omsättningen och bredda finansieringsbasen. () och () utnyttjar för sin tjänste- export , som etablerades 1981 i syfte att sprida de svenska erfarenheterna om järnvägskunnande. Bolaget ägs av , och SJ:s generaldirektör är ordförande i bolagets styrelse. SwedeRail är ett konsultbolag som säljer tjänster på järnvägsområdet med främst SJ och BV som resursbas. Projekten är till stor del inriktade på frågor som rör omstrukturering av järnvägsverksamhet och management inom områden som infrastrukturutveckling, finansiering och underhåll. Kunnande om avreglering är efterfrågat även av mottagare som kan betala själva. Man bedriver också utbildningsverksamhet med elever från olika delar av världen. Bolaget, som har projekt i många länder, arbetar endast undantagsvis med långtidsstationerad personal utomlands. Kunderna finns i bl.a. , , och . Verksamheten i östra väntas växa medan projekten i blir färre. Personalen vid hem- makontoret, som uppgår t ill ca 10 personer, sysslar med marknads- arbete, projektledning och administration. Projekten bemannas med personal från främst SJ och BV, som under konsult uppdragen vanligen är tjänstlediga från sina ordinarie tjänster. Vid vissa korta uppdrag lånar i stället moderorganisationerna ut personal mot ersättning, som normalt svarar mot lönekostnaderna. I övrigt förekommer samarbete med andra 46 Den svenska förvaltningsexporten svenska organisationer liksom några utländska. uppdrag ser man stora fördelar med samarbete med andra europeiska länder. Av omsättningen på ca /år finansierar Sida ungefär 2/3 men ända sedan starten har man också haft multilateral finansiering. finns såväl , FN och EU bland finansiärerna. Mottagarna finansierar själva . började exportera kunnande på biståndsmarknaden och bildade då bolaget . Ursprungligen startade verksamheten för att Sida behövde en kompetent svensk sam- arbetspartner för bistånd med telekunnande. Draghjälp fanns dessutom från . Från början var Sida den enda finansiären, efterhand kom andra finansiärer in och sidaandelen minskade till som lägst . har Sida visat större intresse, framför allt för utbildningsdelen och andelen har åter ökat något. är Swedtels omsättning ca varav uppskattningsvis kan räknas till förvaltningsexport. Det mesta av förvaltnings- exporten ligger inom den del av Swedtel som bedriver utbildning, ofta inriktad mot den offentliga sektorn. I övrigt är Swedtels styrka att man har kunskap om teleoperatörens arbete och kan omsätta detta i idéer som svarar mot kundens behov. På listan över finansiärer finns förutom Sida också de regionala utvecklingsbankerna, EU och . Den övriga Teliakoncernen utgör Swedtels viktigaste resursbas men en viktig förutsättning är att man kan anlita de främsta experterna såväl nationellt som internationellt. Swedtel fungerar också som administratör av långtidskonsulter (lön, avtal, pension etc.) åt några myndigheter . Lång- tidskonsulter får tjänstledigt från sina myndigheter och anställdes av Swedtel för att bl.a. förenkla skatte- och avtalsfrågor. Det statliga energibolaget bedriver verksamhet utomlands genom exportbolaget . Omsättningen är ca /år. Bolaget exporterar framför allt teknisk kunskap och pro- jektering men genomför även vissa utbildningar. Verksamheten är dock helt fokuserad på verksamhet inom energiområdet. Den övervägande delen av uppdragen är rent tekniska, även om mottagarna/beställarna utgörs av statliga myndigheter eller departement. Till vissa delar ingår avreglering, administration av verksamhet, management m.m. i uppdragen – och särskilt i de utbildningar som genomförs två till – men dessa är endast i liten utsträckning inriktade mot förvaltningsområdet. Bolagets export finansieras av mottagarna själva till och ungefär lika mycket genom Sida, resterande del är multilateral SOU 2000:27 Den svenska förvaltningsexporten 47 finansiering (främst och de regionala utvecklingsban- kerna). 3.1.2Myndigheter och andra offentliga organisationer med egen export Den största gruppen av exportörer, och den minst homogena, är myn- digheterna. Dessa varierar mycket såväl vad gäller omfattning av verk- samheten som arbetssätt. Några få myndigheter har en relativt stor löpande verksamhet och lång internationell erfarenhet medan andra börjat arbeta med export . Av de 96 myndigheter, som omfattades av utredningens enkät, upp- gav 23 att de genomsnittligt –1998 haft en årlig export av förvaltningskunnande på . Ytterligare 11 har enligt enkäten haft en export med omsättning /år. För nästan alla dessa drygt 30 myndigheter utgjorde förvaltningsexporten omsätt- ningsmässigt en mycket marginell del av myndighetens totala verksam- het. Enligt enkäten svarade tre m yndigheter – Statistiska Cen- tralbyrån (SCB), () och Riksrevisions- verket (RRV) för av hela den statliga myndighetssektorns för- valtningsexport. De tio största exportörerna bland myndigheterna stod för av sektorns export. Det skall påpekas att enkäten inte omfattar universitet och högskolor. Inte heller länsstyrelserna ingår i enkäten. 48 Den svenska förvaltningsexporten De statliga myndigheternas omsättning i förvaltningsexport. (I tabellen redovisas alla statliga myndigheter som enligt utredningens enkät –1998 haft en export av förvaltningskunnande på /år.) 1996–1998 (mkr) * Inklusive den verksamhet som bedrivs av och som omsatte . Följande myndigheter har uppgivit att de –1998 visserligen haft en export av förvaltningskunnande, men att den varit mindre än motsvarande en årsperson : Den svenska förvaltningsexporten 49 (Ytterligare några myndigheter kan bedriva viss begränsad export inom förvaltningsområdet.) () är den, efter LMV/Swedsurvey, näst största svenska exportören av statligt förvaltningskunnande. SCB-med- arbetare har deltagit i export av förvaltningskunnande då statistiker från SCB medverkade i bistånd i södra . har SCB bedrivit uppdrag i egen regi. Inom SCB finns en särskild enhet, (), som är placerad direkt under verksledningen och som är ett separat resultatområde med krav på långsiktigt full kostnadstäckning. ICO ansvarar för marknadsföring, samordning och administration samt utveckling av SCB:s tjänsteexport. För utförandet av konsulttjänsterna, men också för större delen av insatserna för marknadsföring, produkt- utveckling och projektkoordinering, lånas personal in på korttidsbasis från övriga program inom SCB. ICO:s fasta personal består för när- varande av 7 personer. ICO ersätter via interndebitering vid korttidsuppdrag de avdelningar, som lånar ut personal, för lönekostnader samt overheadkostnader enligt samma taxa som gäller för SCB:s övriga uppdragsverksamhet. Vid verket anställd personal, som engageras för långtidsuppdrag, bev iljas tjänstledighet från SCB och anställs av Swedtel. (Se även under RRV och RSV.) Denna personal återgår i tjänst vid SCB efter avslutat utlandsuppdrag. De personer utanför SCB som engageras för långtidsuppdrag får tidsbegränsad anställning i projektet via Swedtel. Planeringen av ICO:s verksamhet ingår som en del av den samlade uppdragsplaneringen vid verket och utvärderingen genomförs som en del av verkets halvårsvisa verksamhetsuppföljning. Diskussioner om bemanningsfrågor förs löpande mellan ICO och verkets avdelningar samt mellan ICO och verksledningen. Större offerter beslutas av verksledningen. har verksamheten tredubblats och 1998 var omsättningen ca motsvarande 32 årspersoner. Ofta består projekten av ett omfattande långsiktigt institutionellt samarbete där ofta stöd till nationalräkenskaper, jämställdhets- och miljöstatistik, statistiska metoder etc. ingår. Även kortare stöd inom samma ämnesområden förekommer. Ofta ingår också administration och informationsspridning i stödet. Insatserna görs genom långtids- och korttidskonsultationer, studiebesök vid SCB och andra myndigheter i , studiebesök vid statistiska institutioner i andra länder etc. SCB har haft samarbete med ett fyrtiotal länder i , , och samt . 50 Den svenska förvaltningsexporten Sida är den dominerande finansiären med av finansieringen för perioden –98. I övrigt förekommer vissa projekt med EU- och Världsbanksfinansiering. () tillhör den grupp m yndigheter som arbetat längst med förvaltningsexport, liksom SCB har RRV bedrivit tjäns- teexport i egen regi . tjänsteexport är organisatoriskt placerad vid internationella sekretariatet, som är en enhet direkt under verksledningen med verksamhetsmässigt och ekonomiskt ansvar för den internationella verksamheten. Sek- retariatet, som består av totalt 11 personer varav 6 arbetar med tjänste- export, lånar in personresurser till självkostnadspris (standardlöne- kostnad plus pålägg för overheadkostnader) från verkets avdelningar för att genomföra kortare uppdrag inom ramen för projekten. Vid längre uppdrag ger verket tjänstledighet för personal, som tillfä lligt anställs vid Swedtel och som återgår i tjänst vid RRV efter avslutat uppdrag. Swedtel har hand om löneutbetalningar m.m. och får för detta ersättning av RRV. Arrangemanget var ursprungligen motiverat av att skatte- reglerna tidigare kraftigt missgynnade statligt anställda, men skatte- reglerna är ändrade på den punkten. Det huvudsakliga skälet till att Swedtel fortfarande anlitas för uppgiften är att man finner det praktiskt att utnyttja bolagets tjänster. omsatte verket ca , motsvarande 8 årspersoner i tjänsteexporten. Omfattningen av RRV:s tjänsteexport var tidigare /år. Efter tillkomsten av har en del av verksamheten flyttats över dit. Sida dominerar som finansiär med av finansieringen. Enstaka projekt med EU-finansiering finns och vissa uppdrag till andra multilaterala organisationer. RRV stödjer mottagande organisationer som projektledare, rådgivare och utbildare. Dessutom deltar man i vissa internationella revi- sionsuppdrag. Vid det internationella sekretariatet har man tagit fram en och ska på andra sätt också bygga upp utbildningar för konsulter som ska på utlands uppdrag. Uppdragen finns framför allt i och Öst- och men också i . I de långsiktiga planerna finns att ha en projektportfölj med projekt lämpade för institutionellt utvecklingssamarbete och i övrigt i enlighet med RRV:s krav. Bland annat förutsätts att huvuddelen av ökningen är långa projekt. Portföljen ska ha en omsättning om . () har arbetat med förvaltningsbistånd i framför allt , , , , Vitryss- land och . Arbetet är organiserat i ett program kallat . Verk- samheten i programmet bedrivs vid sidan av SSI:s ordinarie uppgifter som svensk tillsynsmyndighet och med en budget som är fristående från SOU 2000:27 Den svenska förvaltningsexporten 51 SSI:s budget för myndighetsutövning. I myndighetens regleringsbrev framgår att man även ska arbeta i närområde, främst Östersjö- området, med vissa uppgifter. I Sidas regleringsbrev anges dessutom vad som gäller för programmet. Skriftliga redovisningar lämnas varje halvår till , UD och Sida. uppgick verksamheten till ca finansierat av Sida/UD (), EU () och multilateralt (). Stödet ska speciellt bidra till ökad säkerhet, kontroll och skydd vid kärnkraftsanläggningar i genom institutionsuppb yggnad, kunskapsöverföring m.m. Tjänsterna bedöms i huvudsak kunna beskrivas som export av förvaltningskunnande. () organiserar tjänsteexporten för hela skatte- förvaltningen och har arbetat med export av förvaltningskunnande då verksamheten inleddes med projekt i och , finansierade av Sida. 1998 var omsättningen med en personalinsats av ca sex årsarbetskrafter. Verksamheten hålls samman av en funktion, (), direkt under RSV:s verksledning. Funktionen består av en person. Vid korttidsuppdrag beviljas konsulten tjänstledighet från sin ordinarie befattning i skatteförvaltningen och korttidsanställs vid ICO, som via interndebitering belastas med lönekostnaderna för den tid uppdraget gäller. Vid långtidsuppdrag utnyttjas Swedtels tjänster på samma sätt som sker i . Exporten har till huvudsaklig del finansierats av Sida () och resten är fördelat på EU och . Exporten består av kunnande och erfarenhet inom skatteadministration, skattesystem, folk- bokföring, indrivning och IT. Efterfrågan är större än vad RSV klarar av att tillgodose och det finns därför inga planer på att expandera. Målsättningen är att hålla god kvalitet och uppfylla förväntningarna i de projekt man genomför. Större projekt har man i , , , , , och . Kortare insatser har dessutom gjorts i bl.a. . () export av statligt förvaltningskunnande uppgick till och till . Natur- vårdsverket har t illdelats medel för att bedriva eget bistånd under vissa förutsättningar. Ursprungligen erhöll man dessa medel från sitt fackdepartement, . Administrationen har sedan förändrats och har pengarna gått via Sida. har man skrivit avtal mellan SNV och Sida. Uppgifterna styrs från regeringen i Sidas regleringsbrev och Natur- vårdsverkets arbete regleras alltså genom avtalet. Dessa medel används uteslutande i samarbetet med Öst- och . Hanteringen av medlen har mycket gemensamt med SSI:s SIUS-program (se ovan). 52 Den svenska förvaltningsexporten tillkom EU som finansiär genom att var en av de första svenska myndigheterna som deltog i partnersamverkan (twinning) i EU:s Phare-program. Partnersamverkan inom Phare-pro- grammet beskrivs nedan i avsnitt 3.5 Finansiering. I övriga projekt har huvudsyftet varit att delge samarbetsländerna svenska erfarenheter från vårt miljöarbete. Verksamheten i projekten utförs till ungefär hälften med SNV:s personal – återstoden med personal från bl.a. länsstyrelser och privata konsulter. Principen för ersättning till projektpersonalen är full kost- nadstäckning. Verksamheten samordnas och administreras av ett särskilt östeuropasekretariat inom det internationella sekretariatet med 5 anställda. Mindre projekt beslutas av sekretariatschefen och större projekt av verkets generaldirektör. Överföringen har skett i traditionella former som seminarier, stöd till resor, utbildning, m.m. räknar man med att verkets insatser ska uppgå t ill ca och . De tilldelade resur- serna är styrda till vissa områden med begränsningar av bl.a. hur mycket administrationen får kosta men ger SNV unika möjligheter att starta projekt man bedömer värdefulla. har dessutom en u- landssamordnare och enstaka projekt utanför . (SKi) bedriver export inom två projekt med finansiering (utan upphandling) från UD och EU. Inom kärnsäker- hetsområdet ges experthjälp vid utarbetande av lagstiftning, utveckling av tillsynsorgan, ledning och kvalitetsutveckling, framtagande av bestämmelser, rutiner och normer, kurser samt inköp av utrustning. Detta stöd uppgick t ill –98 och . I huvudsak riktades stödet t ill men något gick också till . Inom icke-spridningssamarbetet uppgick stödet t ill ca för perioden –98 och . Stödet syftar t ill att i ge stöd till berörda institutioner om de åtaganden som följer av användningen av kärnenergi, framför allt i syfte att minska kärnvapenspridningen. Till de konkreta insatserna hör införande av moderna lagar m.m., ansvars- och säkerhetskultur, kunskapsuppbygg- nad, uppbyggnad av säkerhetsmyndigheter, etablering av kontrollsystem för innehav av uran m.m., etablering av skydd mot stölder, etc. Icke- spridningssamarbetet har skett med , , , , , , , , och . Verksamheten bedrivs och styrs närmast som ett uppdrag från rege- ringen. SKi ser att efterfrågan från samarbetsländerna är stor men insatserna styrs av regeringens tilldelning av medel samt tillgången på kompetens inom . I viss mån är även mottagarkapaciteten Den svenska förvaltningsexporten 53 För SKi innebär samarbetet att myndigheten får ett väl utbyggt kontaktnät och god insyn i ländernas infrastruktur på området. () bedriver stödverksamhet med hjälp av samverkan mellan en anstalt i och en anstalt i de tre länderna i . Sammanlagt nio anstalter och två frivårdsdistrikt är engagerade till en omsättning av ca /år. Av regleringsbrevet framgår att insatserna ska finansieras av Sida. har ett sär- skilt samarbete på rättsområdet mellan och de baltiska staterna kommit till stånd efter överenskommelser på ministernivå. Insatserna koordineras genom en styrgrupp med ledningarna för m yndigheterna inom rättsområdet, , UD och Sida. KVS har inom ramen för detta samarbete inlett en partnersamverkan med sin motsva- righet i . Sida finansierar insatserna. bedriver – vid sidan av sin omfattande internatio- nella hjälpverksamhet – en export av kunnande inom sitt område. Verksamheten omsätter /år. drivs projekt i bl.a. , och . En viktig del av verksamheten bedrivs som utbildning vid verkets skolor i . I konsultverk- samheten utomlands engageras dels verkets egen personal, dels personal inom kommunernas räddningsverksamhet. För finansieringen svarar Sida till , medan övrig verksamhet betalas direkt av mottagaren. hade –1998 en export av förvaltningskun- nande som omsatte i genomsnitt /år men är ökande, var omsättningen och beräknas nå . För exporten svarar en särskild exportenhet ingående i tekniska avdelningen på verket. Exportenheten leds av en internstyrelse med generaldirektören som ordförande. Enheten, som är en resultatenhet och rörelsedrivande, har en stab av fast knutna anställda för marknadsföring och affärsutveckling. Finansieringen är spridd mellan Sida (), EU (), Utveck- lingsbanker (), kundfinansierat (), UD (säkerhetssamarbete) () och regeringen i övrigt (Östersjömiljarden) (). Mottagarna fanns i , , , , , och . Exporten har varit inom bl.a. förebyggande skydd för miöjöföroreningar, navigations- säkerhetssystem och sjöräddning. Stödet har getts i form av utbildning, institutionellt samarbete, investeringsstudier, systemuppbyggnad m.m. Projekten bemannas av experter från linjeorganisation. Enligt marknadsplan ska verksamheten utvecklas från när- till fjärrmarknaden och från specifika till mer generella produkter. () bedriver olika internationella aktiviteter varav sådant som kan definieras som export av förvaltningskunnande uppgick till ca –98. 54 Den svenska förvaltningsexporten valtningsexporten kom i första hand från Sida. Förvaltningsexporten har skett till bl.a. , och Central- och . Insatserna består dels i medverkan i forskningsprojekt och dels i inter- nationell kursverksamhet och stödet har skett i form av planering, organisation, samordning och även ren kunskapsförmedling och forsk- ningsarbete. Internationell samverkan oavsett uttryckt som förvaltningsexport eller samarbete med andra institut är en naturlig del i arbete och man har inga uttalade planer för förvaltningsexport. Institutet räknar dock med att den internationella samverkan kommer att fortsätta. () har funnits sedan 1/7 -98 och var före dess en del av . Den verksamhet som inledningsvis bedrivits är i stort sett en fortsättning på ett tidigare RRV-uppdrag men nya egna uppdrag startas efterhand. Verksamheten leds av två projekt- ledare, som är placerade i generaldirektörens stab. De administrerar inlåning av korttidskonsulter från sakverksamheten. ESV är en av de myndigheter som deltar i EU:s partnersamverkan med finansiering från Phare med ett projekt i . var omsättningen i tjänsteexporten ca och omsätt- ningen beräknas bli 15–/år, dvs ungefär samma nivå som 1998 trots att efterfrågan synes vara ökande.