sou · GOB328d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Tabell 4.3 visar de utbildningsgrupper som förväntas få de största förändringarna i fråga om ökande respektive minskande efterfrågan. Dessutom har en uppdelning på bransch-, sysselsättnings- och utbild- ningseffekt gjorts. Som synes handlar det om stora ökningar i efterfrå- gan för ekonomer, ingenjörer och individer med vårdutbildning. I absoluta tal är förändringarna störst för den senare gruppen. En viss lärarbrist väntas också uppstå de närmaste 8–10 åren. På grund av stora skillnader i barnkullarnas storlek varierar dock bisten över åren och olika stadier i skolan Minskad efterfrågan noteras för humanister och studerande från det estetiska programmet i gymnasieskolan. Dessa grupper är dock relativt små, liksom en del av dem för vilka efterfrågan väntas öka, vilket naturligtvis leder till stora osäkerheter i prognoserna. 106 Utvecklingstendenser – utmaningarna Tabell 4.3 Sysselsättning 1995 och prognos samt förändring fördelad på olika effekter Sysselsättning (antal) Förändring i efterfrågan (%) ing., V o V, grammet*** *Sjuksköterskor med eftergymnasial utbildning och personer med gymnasial omvårdnadsut - bildning **Personer med humanistisk respektive konstnärlig eftergymnasial utbildning ***Estetiska programmet i gymnasieskolan Källa: SCB, 1998a, Trender och Prognoser 98 med sikte på 2015. Kompetenskraven på den svenska arbetsmarknaden – sektorer Enligt prognoser är det främst de kunskapsinten- siva delarna av industrin och tjänstesektorn som förväntas expandera (SOU 2000:07, ; , 1999c). Som tabell 4.4 visar har dock den utvecklingen inte gått särskilt fort . Från av sysselsättningen 1998 – . skulle andelen ligga på (, 1999c). LU konstaterar också att svensk industri visserligen fortfarande har komparativa fördelar i humankapital- och FOU-intensiv produktion men att exporten i sin helhet har halkat efter importen vad gäller kun- Kunskapsintensiteten har ökat i exporten men inte lika snabbt som i importen (SOU 2000:07; , 1999). 108 Utvecklingstendenser – utmaningarna Tabell 4.4 Sysselsättningsandelar i näringslivet* i procent och antal * Affärsdrivande statliga och kommunala verksamheter ingår men ej offentlig sektor i övrigt Källa: SOU 2000:07, LU – /2000. Beroendet av välutbildad personal är dock inte enbart koncentrerat till de kunskapsintensiva sektorerna utan ökar inom alla sektorer och före- tag. En indikation på det får man om man jämför företagens börsvärde med deras bokförda värde. Skillnaderna mellan dessa värden har ökat markant de senaste 20–30 åren både i och i andra länder. Figur 4.3 beskriver utvecklingen på . var det bokförda värdet något större än marknadsvärdet medan det var ungefär dubbelt så stort. Om företagen på rangordnas efter humankapitalberoende visar det sig att ju större det är desto större skillnad mellan marknadsvärde och bokfört värde. Figur 4.3 Börsvärde och bokfört värde, M S E K 1 9 8 5 1 9 8 6 1 9 8 7 1 9 8 8 1 9 8 9 1 9 9 0 1 9 9 1 1 9 9 2 1 9 9 3 1 9 9 4 Övre kurvan = marknadsvärde Undre kurvan = bokfört värde Källa: , U., 1997, Evaluating the importance of intangibles: How are they managed and accounted for, and how do they contribute to growth and employment? Industrial competitiveness in the knowledge-based economy. The new role of governments. upplever man rekryteringsproblem inom exempelvis uppdragsverksamhet, i kommunerna vad gäller sjuksköterskor och lärare men även inom byggnadsverksamhet och industrin. Trots det finns det vissa grupper som tenderar att marginaliseras på arbetsmark- naden. Cirka 140 000 personer har en inskrivningstid på arbetsförmed- lingen , varav 90 000 med en inskrivningstid överstigande . Gruppen domineras av äldre (), arbetshandikappade, utomnordiska medborgare med kort skolutbildning, korttidsutbildade inom tillbakagående yrken t. ex. barnskötare, samt ungdomar som inte fullföljt en gymnasieutbildning med godkända betyg (Arbets- marknadsstyrelsen, 1999d). För att få ytterligare perspektiv på vilka typer av jobb och kompe- tenskrav det kan handla om utöver vad som arbetsmark- nadsutvecklingen i termer av grova sektorer och utbildningsnivåer ger, kan man gå ner på branschnivå. Låt oss ge ett par exempel (, 1999). Ett exempel på en ny och expanderande verksamhet är den s.k. Callcenterbranschen. De har ett stort rekryteringsbehov 110 Utvecklingstendenser – utmaningarna Man talar om 100 000 jobb . Här hand- lar det om allt från enkla tjänster till krävande rådgivning, försäljning och kundservice t.ex. inom IT (Hadnagy, 1999). Situationen är likartad för de finansiella företagen. Sektorn håller på att utarbeta strategier för att hantera såväl massmarknad som markna- der för kvalificerade tjänster. I det senare fallet handlar det om att arbeta med rådgivning och försäljning av tjänster vilket kommer att leda till att det ställs högre krav på de anställdas ekonomiska utbildning och på färdigheter såsom analytisk och kommunikativ förmåga. För sektorns utveckling som helhet i pekar man på utbildningssys- temet som en av de institutionella betingelserna för konkurrenskraft - tillsammans med näringsklimat och skatter (Jungerhem, 1999). Till de expanderande kunskapssektorerna hör naturligtvis också forskningen. Allt fler kan komma att arbeta inte bara med informa- tionsteknologi utan även forskning kring nya material, genteknologi, energiteknik, befolkningsfrågor, livsmedel, vård och omsorg, miljö -, klimat- och vattenrelaterade problem inklusive teknisk utveckling inom dessa områden (, 1999b). I tabell 4.5 har en uppdelning på tre yrkes/produktionssektorer gjorts: kognitiva, informativa yrken i kunskapsproduktion; interaktiva yrken i tjänsteproduktion och praktiska yrken inom varuproduktion. Framtidsbilden är att de två första sektorerna helt kommer att dominera av de anställda. Tabell 4.5 Utvecklingen av yrkes- och sektorsstrukturen, procent Kognitiva, informativa yrken/ Kunskapsproduktion Interaktiva yrken/Tjänsteproduktion Taktila yrken/Varuproduktion Källa: , Å., 1996, Kraven på utbildning i en ny yrkesstruktur. Bilaga 3 i SOU 1996:27, En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. Kompetenskraven på den svenska arbetsmarknaden – kunskaper och färdigheter För att kunna arbeta i de expansiva sektorerna vare sig det handlar om varuproduktion eller tjänster, stora eller små arbetsorganisationer ställs höga kraven på de anställdas kompetens. –Allt mer betonas den generell kompetensen snarare än den rent företagsspecifika. Personliga egenskaper som social kompetens, samarbetsförmåga och kommunikativ förmåga blir allt viktigare. Att vara engagerad i arbetet och att ge service åt kunder, att kunna ta folk liksom att kunna hantera affärskontakter är avgörande i ett allt mer kontaktintensivt arbetsliv. Till förutsättningarna för att kommu- nicera hör också språkkunskaper och förståelse för andra kulturer. Etreprenörskap liksom social kompetens sammanfattar viktiga aspekter av de nya krav som ställs i arbetslivet nästan oberoende av vilken bransch det handlar om. –För att kunna hantera de komplexa arbetsuppgifter som de anställda allt mer ställs inför krävs förmåga till helhetssyn, att ta ansvar för planering och utförandet av olika arbetsuppgifter inklusive den egna kompetensutvecklingen – ett slag individuellt ledarskap. Att vara utvecklingsinriktade, ha självförtroende och lust att lära är viktigt liksom att kunna planera, följa upp och utveckla (, 1999; Jungerhem, 1999; , 2000b; SOU 2000:07). –Andra generella kunskaper och egenskaper av betydelse för framti- den ligger inom området kreativitet och problemlösningsförmåga. Dessa förmågor relateras även till teoretiska kunskaper och intel- lektuella färdigheter såsom analytisk, teoretisk, matematisk och tek- nisk förmåga (, 2000b; SOU 2000:07). När (1991) skrev om framtidens symbolanalytiker var han inne på ett liknande spår. Han förutsåg att på den arbetskraft som skulle kunna var konkurrenskraftig i i-länderna skulle ställas höga krav både inom varu- och tjänsteproduktionen. En hög allmän kompetens och förmåga att kommunicera skulle komma att behövas men även intellektuella färdigheter typ matematik och naturvetenskap för att kunna hantera den nya tekniken. Rörlighet mellan arbetsuppgifter, inom och mellan arbetsplatser är också exempel på krav som förväntas ställas i ökande omfattning på arbetskraften . När jobbflödena inom industrin undersöktes visades det sig också att –1996 hade de ökat i om- fattning, i högre utsträckning varit koncentrerade till arbetsställen som ändrar sin sysselsättning mycket och är mindre varaktiga vilket sam- mantaget betyder att kraven på arbetskraftens rörlighet ökat (, 1999). samhällsbarometer 1999 visar att bland anställda i privat och offentlig sektor anger att kraven på utbildning och kompetens i deras jobb har ökat mycket eller något . Lika många tror att kraven i deras jobb kommer att fortsätta att öka de när- 112 Utvecklingstendenser – utmaningarna maste fem åren. uppger att kraven minskat (, 1999). Ett annat sätt att se på arbetsmarknadens krav och vad de får för ge- nomslag i utbildningssystemet är att undersöka hur arbetsgivarna upp- lever samarbetet med olika utbildningsanordnare. tillfrå- gades 2 600 företagsledare i SAF-företag om deras relationer till , gymnasieskolan och högskolan i regionen. Bäst eller sna- rare minst dåligt ansåg man att samarbete och kontakterna fungerade med högskolan. av företagsledarna ansåg att de fungerade mycket eller ganska bra medan ansåg att de fungerade mycket eller ganska dåligt. Många hade dock ingen närmare kontakt med högskolan. svarade vet ej (, 1999). Inklusive gymnasie- och får vi följande sifferserier: bra/mycket bra dåligt/mycket dåligt En viktig uppgift för utbildningssystemet blir att ge alla individer möj- ligheter att tillägna sig och utveckla de grundläggande kunskaper och färdigheter som individerna behöver för att bli delaktiga i samhället och som behövs på framtidens arbetsmarknad. I en situation där ny kunskap produceras snabbt blir den grundläggande utbildningens huvuduppgift att ge en bas för framtida karriär snarare än att förbereda för initial yrkesverksamhet. Om detta råder tämligen stor enighet. Frågan är snarare vad ett baspaket ska innehålla. Vilka baskunskaper förutom att läsa, skriva och räkna ska uppmärksammas; vilka färdigheter ska tränas och i så fall hur. Vilken vikt ska fästas vid att kombinera teori och praktik, ett praktikorienterat sätt att närma sig lärandet som förbe- redelse för hur lä randet på arbetsplatserna går till? Hur kan utbildningen utveckla lärandet på arbetsplatserna så att man där får ett aktivt och reflekterande lärande (van Wieringen & Attwell, 1999). Vad har den formella utbildning att lära av arbetslivet och vice versa? Till de pedagogiska frågorna om hur utbildning ska gå till liksom frågor om behov av forskning överhuvudtaget inom området livslångt lärandet återkommer vi i kapitel 14. Noteras kan dock att det finns hypoteser om att basutbildningsbeho- ven ändras över tiden. Under förnyelsefaser introduceras nya metoder och produkter. Då krävs personal som kan den nya tekniken men till- gången på dylika individer är låg. Företagen tvingas satsa på att lära upp anställda. Efterfrågan på individer med hög allmän kompetens och god problemlösningsförmåga stiger därför. När man kommer över i en effektiviseringsfas förskjuts efterfrågan mot lägre men mer specifik kompetens och mer av lärandet kan överlåtas på utbildningssystemet (, 2000d). En annan intressant infallsvinkel ger en studie av relationerna mellan formell utbildning och inskolningstiderna på arbetsplatserna (, 1999). En bearbetning av SCB:s årliga arbetsmiljöundersökningar för åren 1989–1997 visar att andelen ökar som säger att utbildning utöver grundskola är ett krav i deras arbete. Däremot uppger allt färre att lärotidskraven är längre än . Gruppen som har kortast lärotidskrav ökar medan gruppen som har kortast utbildningskrav minskar. Kompletterande intervjuer 1999 med 80 slumpvis utvalda personal- chefer och personer i liknande ställning på arbetsställen med mer än 200 anställda bekräftar att högre utbildning minskar behovet av inskol- ningstid. En motverkande kraft är dock den större komplexiteten i job- ben som tenderar att dra åt andra hållet. Det är också den som bidragit till att kraven på utbildning stigit. Dessutom uppger personalcheferna att kraven på social kompetens och initiativförmåga ökat påtagligt. Jämställt och mångkulturellt arbetsliv En annan viktig fråga är om strukturomvandlingen kommer att bidra till ett mångkulturellt arbetsliv, gynna kvinnor framför män eller vara neutral i det senare avseendet. En första studie från (1999a) om effekterna av jämställdhet visar att satsningar på jämställdhet i företagen är lönsamma. Undersökningen omfattade 14 000 företag i privat sektor . Samvariationen mellan produk- tivitet, räntabilitet och nettovinst och olika förklarande variabler som normalt används i dylika sammanhang plus olika mått på jämställdheten på arbetsplatserna studerades. Det visade sig därvid att jäm- ställdhetsindikatorerna i hälften av fallen var signifikanta och hade en positiv effekt på företagets lönsamhet. I resten av fallen hade de ingen signifikant effekt. Några motsvarande studier när det gäller effekter av ett mångkul- turellt arbetsliv finns inte gjorda, så vitt kunnat utröna. Kommittén anser detta vara beklagligt då dylika studier borde vara ett viktigt underlag när det gäller att minska den etniska dis- krimineringen i arbetslivet. 114 Utvecklingstendenser – utmaningarna har allt fler forskare bidragit dels med studier och sam- manställningar i syfte att ge underlag för utbildningspolitiska beslut dels själva dragit policyslutsatser av egna och andras forskningsresultat. Med tanke på den inriktning som den allmänna politiska debatten haft är det inte förvånande att det främst varit ekonomer och forskare med anknytning till som kommit med denna typ av studier även om de inte varit ensamma (jfr. Rubenson m.fl., 1999). ägnades i ett helt nummer av Swedish Econo- mic åt frågor kring problemkomplexet utbildning och ekonomisk tillväxt. Dessutom utkom en antologi på temat Tillväxt och ekonomisk politik (Calmfors & , red., 1999) i vilken också mycket handlar om utbildning och tillväxt. Även Välfärdspolitiska rådets rapport från SNS tar upp utbildningspolitiska frågor (m.fl., 1999). Vi ska i det följande först se på vad den aktuella forskningen bidragit med för resultat på övergripande samhällsnivå. I avsnitt 4.3.2 kommer vi sedan in på de mer individorienterade analyserna och i avsnitt 4.3.3 på infrastruktur och pedagogiskt-organisatoriskt inriktade studier. Mer renodlat pedagogiska frågor återkommer vi till i kapitel 14. Slutligen sammanfattas i avsnitt 4.3.4 de bedömningar forskarna själva gör utifrån sina resultat i den mån de kommit med några policyrekommen- dationer. Huvudfrågan på detta område har varit vilket samband det finns mellan utbildning och ekonomisk tillväxt. Den makroekonomiska tillväxtlitteraturen är imponerande och ger ett solitt stöd för att länder med mer välutbildad arbetskraft uppvisar högre ekonomisk tillväxt än andra. Både kvantitet och kvalitet i utbildningen är av betydelse. När det gäller den senare faktorn tyder mycket på att goda resultat i naturvetenskapliga ämnen men även matematik är viktiga (Storesletten & Zilibotti, 1999; SOU 1998:51; SOU 1999.39; SOU 2000:07). Dessa resultat kan hänföras till tre grundläggande förklaringsfakto- rer: kunskapsackumulation genom grundläggande utbildning, genom forskning och genom kompetensutveckling i arbetslivet. På forsk- ningsmässiga grunder är det svårt att dra några slutsatser om ett elitis- tiskt eller jämlikt utbildningssystem är att fördra ut tillväxtsynvinkel. finns skäl som talar både för och emot. Däremot kan konstateras att den ekonomiska utvecklingen av flera anledningar fått en mer kunskap- sintensiv inriktning (Storesletten & Zilibotti, 1999). Kompensationen för utbildning bedöms av vissa författare vara ex- tremt låg i . Brist på välutbildad arbetskraft har ännu inte gett några större utslag i tillväxten men de kan bli större givet den kunskapsintensiva utvecklingen (Storesletten & Zilibotti, 1999). En annan intressant belysning av interaktionerna mellan sam- hällsutveckling och kompetens ges av en analys av skillnaderna mellan och när det gäller den i IALS uppmätta läsförstå- elsen. Som tidigare nämnts ligger bäst till och således även bättre till än . Av de förklarande variabler som fanns med i stu- dien var det tre som förklarade huvuddelen av skillnaderna mellan an- ställda i och : –svenskarna deltar i större utsträckning i livslångt lärande –svenskarna följer noggrannare aktuella händelser –svenskarna använder oftare bibliotek. För arbetslösa bidrog även faktorn läsa böcker och skriva brev till förklaringen av skillnaderna. När det gäller ungdomar förklarades två tredjedelar av skillnaderna av faktorerna använder oftare bibliotek och deltar oftare i frivilli- gaktiviteter (Daschko & Kapsalis, 2000). Mycket av de ekonomiska forskningsresultaten på individnivå handlar om den ekonomiska avkastningen av satsningar på utbildning – avkast- ning för individen, för samhället och för den offentliga sektorn. Det mesta av denna forskning har varit inriktat på avkastning på utbild- ningsinvesteringar för ungdomar. är naturligtvis kalkyler för vuxna mer intressanta än kalkyler för ungdo- mar. De senare kan dock vara intressanta i den mån de ger allmän in- formation om –relationerna mellan olika typer av satsningar – exempelvis på gym- nasieutbildning kontra högskoleutbildning –samhällsekonomisk kontra privatekonomisk avkastning –externa effekter – om avkastningen på individnivå är lägre än på makronivå är det ett tecken på att externa effekter kan förekomma. 116 Utvecklingstendenser – utmaningarna I huvudsak är det den privatekonomiska avkastningen som stått i fokus. Få studier tar explicit upp frågan om samhällsekonomisk avkastning och externa effekter. Inte heller har man i forskningen i någon större utsträckning intresserat sig för den statsfinansiella avkastningen på ut- bildningsinvesteringar. På europeisk nivå drivs ett projekt som har till syfte att få fram jämför- bara avkastningsdata från olika länder. Inledningsvis kartlades existe- rande avkastningsstudier i de 15 deltagande länderna (, Fin- land, , , , , , , Por- tugal, , , , , och Öster- rike). Den gemensamma utgångspunkten har varit de löneekvationerna som lanserats av (1962) och Mincer (1974) även om metoderna i den empiriska tillämpningen har varierat i de olika länderna. Resultaten skiljer sig också åt bl.a. till följd av olikheter i metodtillämpning, variabeldefinitioner och undersökningstidpunkt. I vissa länder stiger avkastningen över tiden. I andra faller den eller är . I vissa län- der är den högre i privat än i offentlig sektor och i andra är det tvärtom. Jämförs avkastningen för kvinnor och män är bilden återigen splittrad. I vissa fall är avkastningen högre för kvinnor än för män i andra tvärt om. Nivåmässigt låg avkastningen i i en första översiktlig jäm- förelse ungefär i mitten (& Telhado , 1999). Resultat från fortsatt arbete inom projektet har i ett andra steg pre- senterats på en konferens i . Bland annat har man beräknat avkastningen på utbildningsinvesteringar s.k. lönepremier2 på data som samlats in utifrån vissa standardantaganden i de olika län- derna: bruttolön exklusive arbetsgivaravgifter, utbildningsår och arbetslivserfarenhet (, 1999). 2 Mincerekvationen, som man använder sig av, ger samma avkastningsresultat som explicita internränteberäkningar under vissa förutsättningar bl.a. –att lönen är den enda intäkt man behöver räkna med –att den enda studiekostnaden att räkna med är utebliven inkomst –att alla arbetar oavsett studietid –att utbildningsinvesteringar och senare humankapitalinvesteringar i arbetsliv inte påverkar varandra –att man inte har någon generell lönetillväxt –att man inte behöver ta hänsyn till skatter (& Thelhado , 1999; , 1999; , 1999). Resultaten visar bl.a. att avkastningen i är bland de lägsta både för kvinnor och för män. ligger på samma låga nivå som men för kvinnor gör även och det. Avkastningen för män och kvinnor samvarierar men i allmänhet är den högre för kvinnor än för män – dock ej . I , och har trenden varit nedåtgående me- dan den varit uppåtgående i , , och . Ingen konvergens kan skönjas i materialet, dvs. skillnaderna i avkastning har inte utjämnats . Avkastningen är approximativt linjär, dvs. varje ytterligare utbild- ningsår ger samma marginella avkastning som tidigare utbildningsår, men med vissa undantag. För del finns det en tendens till att den komprimerade lö neskalan inte ger så mycket avkastning av utbildning för kvinnor medan det för männen mer handlar om att de avslutande åren på en längre högskoleutbildning inte ger så hög avkastning. I en annan presentation diskuterades skillnader mellan samhällseko- nomisk avkastning och privat bl.a. utifrån PURE-resultaten. I vissa fall kommer man fram till stora skillnader i makro- jämfört med mikroav- kastning i andra fall inte. Med makroresultat på och PURE:s genomsnittliga mikroresultat på skulle motivet för statliga satsningar på utbildning, för att komma åt de externa ef- fekterna av utbildning, vara stora. Amerikanska data visar däremot att skillnaderna inte är så stora. I alla fall kanske det inte för OECD-län- derna är externaliteter i utbildningen som driver tillväxten (Heckman & Klenow,1998; SOU 2000:07). Andra skäl för statliga ingrepp kan vara: att stödja barn till lågin- komsttagare och höga skatter. Basutbildning är viktig eftersom den på- verkar förutsättningarna för livslångt lärande. Men högskoleutbildning är också viktig i perspektivet av en förmodad komplementaritet mellan forskning och ekonomisk tillväxt. Att få arbetslösa i arbete minskar välfärdskostnaderna men statliga ingrepp medför i allmänhet olika typer av snedvridningar i ekonomi (, 1999). Svenska översikter och andra studier Två översikter med inriktning på svenska resultat har också kommit : (1999) och Arai & (1999) som ingår i . Till slutsatser hör att det finns ett starkt stöd i forsk- ningen för att bakom enkla deskriptiva samband mellan utbildning och lön finns ett orsakssamband. Många studier i har ägnats åt att 118 Utvecklingstendenser – utmaningarna analysera frågan om utbildning inte endast fångar upp effekter av andra förklaringsvariabler t.ex. att de som går igenom en längre utbildning får ut mer av utbildning, är mer lämpade för studier och den typ av arbete som följer på studier än andra. Att kontrollera för inverkan av selektion begränsar möjligheterna att göra alltför finfördelade studier – för kvinnor och män, för olika ut- bildningsnivåer, för olika utbildningsinriktningar och för arbete i olika sektorer, branscher och små och stora företag. Även genomgång (1999) bekräftar att utbildningens lönepremie i ligger på relativt låg nivå – på – och är approximativt linjär, eventuellt lite lägre för män då det gäller kortare högskoleutbildningar jämfört med gymnasieskola och längre högskoleutbildning. Den har sjunkit (1968–1981) men sedan stabiliserat sig (1981–1991). Nedgången i avkastningen på utbildningsinvesteringar är i huvudsak att hänföra till avkastningen på högskoleutbildning medan avkastningen på gymnasieutbildning i stort sett varit . Skillnaderna till fördel för högskola går ner från 13,8/4,6 till 5,5/4,4 till 6,3/4,1 i bästa modellen (, 1999). En viss ökning i avkastningen har noterats i vissa fall – främst för tekniker och naturvetare i privat sektor vilket också framgår av tabell 4.6. Av tabellen framgår även att avkastningen är högre i privat än i offentlig sektor och att den efter skatt i allmänhet ligger under avkastningen före skatt. Tabell 4.6 Internräntor för längre eftergymnasiala utbildningar Teknisk/naturvetenskaplig utb. (offentlig sektor) Teknisk/naturvetenskaplig utb. (privat sektor) (offentlig sektor) (privat sektor) Källa: SOU 2000:07, LU – /2000.