sou · GOB3115 · 2001-01-01 00:00:00 — Från att ursprungligen ha erbjudit renodlade rekry- terings- och förmedlingstjänster har förmedlingsföretagen vidgat sitt tjänsteutbud till att även omfatta yrkes- och karriärvägledning genom karriärvägledare och kurser av olika slag förmedlade via Internet (se t.ex. och . På infotekens hemsidor dominerar ännu så länge länkar till kom- munala och statliga vägledningstjänster, men hänvisningarna till privata syo-guider och vägledningsföretag ökar stadigt. Integrerade infotek och lärcentra Ofta finns den utbildning som vägledarna vid infoteken rekom- menderar tillgänglig runt hörnet, dvs. man driver inom infoteket, alternativt finns det inom den verksamhet där infoteket ingår, även ett studie- eller lärcentrum. Så är t.ex. fallet vid Kunskaps- centrum (), som rymmer gymnasieskola, Utvecklingscentrum med bl.a. högskoleutbildning inom ramen för (Nätverksgruppen för IT-baserad utbildning via lokala studiecentra, en förening i vilken ingår 44 kommuner runtom i Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning ), Komvux, och Framtidsljus. I den sist- nämnda verksamheten ingår bl.a. infoteket. Även om ett studie- eller lärcentrum inte ingår i den egna verk- samheten torde dessa tillhöra de utbildningsanordnare som studie- vägledarna vid infoteken oftast hänvisar de utbildningssökande till. Lokala studie- och lärcentra är ett fenomen i stark tillväxt, och det totala antalet i landet torde inte understiga 200. bedriver distansutbildning i norra vid drygt 30 lokala lärcentra. Tekniknivån vid olika lärcentra varierar avsevärt, men vid välutrustade lärcentra som t.ex. Masugnen i , i , lärande i eller lärande, C3L i kan man erbjuda yrkes- och högskoleutbildning från såväl svenska som utländska universitet och utbildningsföretag med hjälp av bl.a. telebild, videokonferenser och avancerad datautrustning. Vid många lärcentra erbjuds förutom högskoleutbildning, Komvux och Kunskapslyft även kvalificerad yrkesutbildning, KY. Denna yrkes- utbildning, som drivits som en försöksverksamhet, omfattar drygt 250 utbildningar som är mellan långa, och finns på drygt 100 platser runtom i . Distansutbildningen vid de svenska universiteten och högskolorna Olika lärcentras samarbete med universiteten och högskolorna sker ofta inom ramen för de senares distansutbildningsverksamhet. I bedrivs den akademiska distansutbildningen inom ramen för tre olika konsortier, nämligen Distanskonsortiet, (www. , universiteten i , , , och samt KTH), , (/sdh/, , , , , , studieförbundet samt Utbildningsradion) och Västsvenska Konsortiet för Flexibelt Lärande (univer- sitet, , , , , Nordiska hälso- vårdshögskolan, samt högskolorna i , , och /). finns även en särskild distans- Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning utbildningsmyndighet i , Distum () som är lokaliserad till . Distums uppgift är att stödja utveck- lingen av s.k. IKT-stödd utbildning i inom högskola och folkbildning. Distansutbildningen har inte tillhört universitetens och högskolornas mer högprioriterade områden. Uppdelningen på tre olika konsortier har säkerligen också försvårat möjligheterna till ett mer samordnat agerande. Sjunkande ansökningstal, ökat efter- frågan på utbildning från näringslivet och från regioner som saknar egen högskola, bättre och billigare teknik och tillkomsten av Distum är faktorer som kan förväntas bidra till att distansutbild- ning får en mer framträdande roll i universitetens och högskolornas framtida verksamhet. Under /99 deltog av studenterna inom den akademiska grundutbildningen i i någon form av distansutbildning.9 5.2Validering av vuxnas kompetens Utredningen om validering av vuxnas kunskap och kompetens ska i ett första steg utveckla modeller och metoder för validering av utländsk kunskap och yrkeskompetens, men ska också pröva beho- vet av ett nationellt system för validering av vuxnas kunskap och kompetens. Det finns självklart olika skäl till varför man vill kunna kontrollera och verifiera kunskap och kompetens, varav många är i högsta grad legitima. Som leverantörer, passagerare, patienter eller kunder måste vi kunna lita på att den maskinist, elektriker, pilot, läkare eller jurist vi anlitar eller anvisas är väl förtrogen med det tekniska system och det regelverk som tillämpas. Vår tilltro till betyg, examina och certifikat är speciellt stor när det gäller yrken och funktioner där ett felaktigt handhavande eller ingrepp kan få ödesdigra konsekvenser, t.ex. kirurg eller lokförare. Samhället och dess medborgare föredrar inom dessa områden att man tillämpar strikta normer och regler framför ett mer situationsbetingat för- hållningssätt. Den senare typen av förhållningssätt, som t.ex. kan innebära att man låter talang och intuition kompensera bristen på formell kompetens, har ofta, och framgångsrikt, tillämpats i t.ex. affärslivet. Betoningen av det egna landets eller den egna branschens stan- dards och normer går emellertid ibland till överdrift. Orsaken kan vara självöverskattning och bristande omvärldskunskap, men även Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning en medveten strävan att slå vakt om privilegier och att behålla kontrollen över en specifik bransch eller marknad. Oavsett vilken orsaken är leder detta till svårforcerade hinder. Att underlätta för invandrare att snabbt ta sig in på arbetsmarknaden för att där kunna utöva och dela med sig av sin kunskap och erfarenhet, och att underlätta för människor i allmänhet att förverkliga sina ambi- tioner och drömmar inom lärande och arbetsliv blir därför en ange- lägen uppgift i ett modernt, globalt inriktat samhälle. I en intervju publicerad i nr 2, 2000 under rubriken av helt oberoende certifieringar ökar utvecklar en företrädare för företaget , som är ett av världens ledande företag inom kunskapstestning och certifiering, sina synpunkter på certifieringens fördelar ur den anställdes, arbetsgivarens respektive leverantörens synvinkel. Beträffande potentialen för certifiering inom vuxenutbildning framhålls: I IT- branschen lönar det sig att ha användbara kunskaper. Den nuvarande bristen på arbetskraft innebär att det finns en världsomspännande kunskapsklyfta på IT-arbetsmarknaden. Det innebär stora möjligheter för studerande som ska in i arbetslivet och för yrkesfolk som funderar på att byta jobb. När det gäller frågan om leverantörsspecifik kontra leverantörs- neutral certifiering konstateras: Leverantörsspecifik certifiering brukar vara uppbyggd runt en produkt, men det blir mer och mer viktigt att inrikta sig på processer som kräver lösningar, vilket kräver att man har kunskap om produkter från flera olika leverantörer. Certifiering kommer även i fortsättningen att vara ett sätt att se till att leverantörernas krav uppfylls. Efterfrågan ökar när det gäller lev- erantörsneutral certifiering, vilket stimulerar framväxten av de facto- standarder när det gäller blandade system och tekniker. Men utveck- lingen mot leverantörsneutrala certifieringar kommer att vara bero- ende av leverantörernas vilja att arbeta gemensamt. Totalt sett finns det goda utsikter att leverantörerna ska enas om att möta detta behov av leverantörsneutral certifiering. 10 Av en artikel i den framgår att ingår i företaget . Detta företag är genom förvärvet av delar av företaget världens näst största utbildningsförlag efter det engelska företaget . Bland kommersiella samarbetspartners ingår 21, i vilket ingår. Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 5.3Vägledning och validering - några internationella exempel I detta avsnitt görs några internationella utblickar när det gäller yrkes- och studievägledning samt hur man hanterar frågan om vali- dering av kunskap och kompetens. Exemplen är hämtade från , , , och . I finns ett enhetligt system för validering av kompetens, kunskap och förståelse inom de flesta yrkesområden benämnt NVQ (National Vocational Qualifications – det finns även en skotsk motsvarighet, SVQ). Systemets till- komst hängde samman med de stora förändringar som skedde på arbetsmarknaden under sjuttio- och åttiotalet som bl.a. ledde till ökade krav på de anställdas kunskap och kompetens, vilket i sin tur ledde till att människor med kort utbildning och utan någon form av dokumenterad kompetens slogs ut. Ytterligare en anledning till tillkomsten av NVQ var den brokiga flora av regionala och branschspecifika normer som till en början utvecklades, vilket försvårade möjligheterna till jämförelse och rörlighet. NVQ inne- håller fem olika nivåer avseende competence, knowledge and understanding. Dessa nivåer fastställs i samverkan mellan olika statliga standardiseringsinstitut och industri- och branschorga- nisationer. För varje bransch utses ett antal s.k. Certification and Assessment Boards, vars verksamhet övervakas av speciella Qualifications and . En annan reflektion angående NVQ är den uppenbara risk som finns att man överbetonar värdet av ett validerings- och certifie- ringssystem. Formell kunskap och förmågan att utföra specifika handgrepp och operationer är företeelser som är relativt lätta att mäta, men hur fångar man i ett certifieringssystem upp egenskaper och kvaliteter som talang, intuition, kreativitet, receptivitet och förmåga till empati? En förändringsbenägen och kreativ trea är kanske att föredra framför en stelbent och stereotyp femma. Jovisst, man ska tillämpa systemet med förstånd och väga in olika 11 /nvq/ Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning faktorer i sin bedömning, men jag vill ändå framhålla risken för övertro på enhetliga och skenbart objektiva värderings- och veri- fieringsmodeller, och de stelbenta och, i sämsta fall, oseriösa tillämpningar de kan leda till. I samband med utvecklingen av , Ufi (se närmare presentation under avsnitt 6.2 nedan) har tjänsten learn- direct () utvecklats som en både virtuell och reell helpdesk för att stimulera och underlätta för människor att engagera sig i det livslånga lärandet. Förutom hemsidan finns en kostnadsfri telefonlinje (0800 100 900) som man kan vända sig till, samt hundratals lokala lärcentra – learndirect centres – som etab- lerats under det , och som enligt planerna ska uppgå till ett tusen . Learndirect och Ufi är en mycket kraftfull satsning på livslångt lärande i partnerskap mellan staten, olika utbildningsorganisationer och arbetsmarknadens parter. är ett land vars historia kännetecknas av diskriminering och förtryck. Som ett led i den nya regeringens strävan att förbättra medborgarnas möjligheter till utbildning, lärande och arbete har man utvecklat ett system för validering av kunskap och kompetens kallat the National Qualifications Framework, NQF. Ansvarig myndighet för systemet är the South African Qualifications Authority, som har 29 medlemmar utsedda av och arbetsministeriet. Systemet innehåller åtta nivåer där nivå ett är en bekräftelse på att man skaffat sig grundutbildning och grundläggande yrkeskompetens. Nivå två till fyra avser olika nivåer av fort- och vidareutbildning, medan certifikat på nivåerna fem till åtta är reserverade för olika typer av högre utbildning upp till, och förbi doktorsexamen. För att möjliggöra för så många som möjligt att kunna avancera uppåt på kvalificeringsskalan har regeringen i beslutat genomföra en utbildningsreform kallad Curriculum 2005, som bl.a. innebär införandet av ett nytt slags pedagogik, s.k. outcome-based education, OBE. Filosofin bakom denna pedagogik kan Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning sammanfattas med följande citat hämtat från dokumentet Curriculum 2005 – Lifelong learning for the 21st century (Dept. of Education, 2000): Success at school (or any other place of learning) is considered to be of limited benefit unless learners are equipped to transfer that success to life beyond school and are able to see learning as a life-long process, which is essential to keep pace with rapidly changing conditions in the world of work and in society. Ett intressant exempel på hur man kan underlätta för åtminstone vissa invandrare att ta sig in på en ny arbetsmarknad, och kanske avråda eller avskräcka andra går att finna på , som är hemsida för neers. Servicen gäller inte alla yrkeskategorier, utan är riktad till ingenjörer, en yrkesgrupp man kan anta är av speciellt intresse för de kanadensiska myndigheterna och företagen. Den tjänst som CCPE, i samarbete med Citizenship and Immigration , CIC, erbjuder kallas Informal assessment of qualifications for immigration purposes for engineers. Syftet med testet anges vara att underlätta bedömningen av den sökandes möjligheter att klara de utvärderingstest som görs av de regionala ingenjörsorganisationer- na i , och som är en förutsättning för att få licens att arbeta som ingenjör. Fördelarna med testet, som kostar 175 Can.$ att beställa, anges vara följande: A positive outcome is valuable advice to visa officers. They take it into account when they assess your application for permanent in . It does not guarantee they will approve your application, but it will be a factor in your favour. A negative outcome is a valuable advice to you. It tells you that applying to immigrate to with the intention of working there as an engineer is unrealistic. På den franska arbetsmarknaden har utvecklats en metod, eller tjänst för validering av vuxnas kompetens som kallas Bilan de compétences. Metoden har sin bakgrund i den starkt stigande arbetslösheten i , och erbjuds till personer som redan har en anställning, till kort- eller långtids- Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning arbetslösa, till kortutbildade personer samt till beslutsfattare som förlorat sina jobb eller hotas av uppsägning. För vissa av dessa kategorier finns möjligheter till ekonomiskt stöd i anslutning till utnyttjande av metoden. Syftet med metoden anges vara att erbjuda anställda eller arbetssökande möjlighet att analy- sera sin kompetens, kunskap, talang och motivation för att defi- niera ett eget karriärprojekt (un projet professionnel) och, om så befinns nödvändigt, ett eget utbildningsprojekt (un projet de formation). Metoden innebär samverkan mellan staten, de s.k. parterna (les partenaires) samt förmedlarna av tjänsten (les prestataires de services). Staten, representerad av la Délégation générale à lemploi et à la formation professionelle, DGEFP, fastställer kriterierna för urval av medverkande parter och handlar via de regionala studie- och yrkesförmedlingsorganisationerna upp tjänsterna. Kontrollen över verksamheten utövas av ett partssam- mansatt organ, OPACIF, vars huvuduppgift annars är att administrera det studieledighetssystem som finns på den franska arbetsmarknaden. Utförare är dels de 110 regionala centra, Centres interinstitutional de bilan den compétences, CIBCs, som inrättats , och för vilka staten är en viktig finansiär, dels drygt 700 privata förmedlings- och vägledningsföretag, vars verksamhet utvärderas av OPACIF. På samma sätt som i fallet med NVQ- systemet i bidrar således staten genom sina reformer på utbildnings- och arbetsmarknaden till uppkomsten av nya, och utvecklingen av befintliga konsult- och serviceföretag. Deltagande i en kunskaps- och kompetensanalys bygger helt på frivillighet, och den person som genomgår analysen har möjlighet att påverka dels vilka konsekvenser analysen ska leda till i form av t.ex. vidareutbildning och ändrad karriärinriktning, dels vilka per- soner, organisationer och företag som ska få möjlighet att ta del av resultatet av analysen. För närmare information om Bilan de compétences hänvisas till , under rubriken in Labour Admi- nistration. Högsta ansvarigt organ i för yrkesförmedling och vägledning är Arbetsdepartementet (Bundesanstalt für Arbeit). Arbetsdepartementet utför sitt uppdrag på lokal nivå bl.a. genom s.k. Berufsinformationszentren, BIZ, som vanligtvis har sina loka- Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning ler vid de lokala arbetsförmedlingarna. Det finns totalt ca 180 BIZ-kontor i med sammanlagt ca 700 anställda. BIZ affärsidé är hjälp till självhjälp, dvs. man försöker skapa insikt hos de informations- och arbetsökande om betydelsen av att de själva tar initiativ, att ansvaret för vad de lär sig och var de hamnar på arbetsmarknaden i stor utsträckning är deras eget, och att de har möjlighet att påverka sin egen utveckling. Det innebär inte att vägledarna på BIZ-kontoren frånsäger sig allt ansvar. Deras roll är att stötta och underlätta, att visa hur och var man kan hitta infor- mation (bl.a. via Internet) och att bistå när det gäller att ta kontakt med utbildningsanordnare och möjliga arbetsgivare. har en hel del resurser satsats på att göra alla BIZ-kontor väl- försedda med datorkraft och Internetuppkopplade. Man satsar också mycket resurser på att öka kännedomen om BIZ verksamhet bland företagen. Kunskapen om BIZ bland de större företagen är hög och man anlitar organisationens tjänster i relativt stor om- fattning. Motsvarande gäller inte för de mindre företagen. Detta förklaras med att de mindre företagen dels tycker att kontakten med BIZ blir opersonlig – man föredrar att få direktkontakt med den arbetssökande, dels att de i allt högre utsträckning anlitar privata rekryteringsföretag. Mer information om BIZ kan hämtas från , under rubriken in . Förutom de franska och tyska fallstudierna presenteras där exempel från en rad andra länder. Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 6Utbildnings- och kompetens- utvecklingsmarknadens internationalisering I detta kapitel sammanfattas inledningsvis de internationalise- ringstendenser som kan skönjas på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden. Därefter görs en relativt ingåen- de beskrivning av de olika initiativ som tagits inom området lifelong learning i . Många av dessa initiativ kan ses som en reaktion på tekniska och marknadsmässiga förändringar som genomförts av globala aktörer över vilka det nationella systemet inte haft någon kontroll. Den ingående presentationen av situationen i kan motiveras av att det som sker där även sker, eller kommer att ske eller rentav, i vissa fall, redan skett här. Det brittiska systemets reaktion på de inträffade eller förväntade förändringarna kan tjäna som värdefullt informations- och beslutsunderlag i strategiutvecklingen på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden såväl på en övergripande som på en mer organisations- och företagsspecifik nivå. När det gäller utvecklingen i andra länder har en hel del ten- denser och fenomen redan berörts i den tidigare texten, och andra finns invävda i presentationen av den brittiska marknaden. Jag vill också hänvisa till rapporter som skrivits av , och som beskriver aktuella tendenser inom området utbildning, kompetensutveckling och livslångt lärande i olika länder. De rapporter det handlar om är följande: Electronic learning – en ny utmaning för arbetsliv och livslångt lärande () Lärande och kompetensutveckling i ett globalt perspektiv () IT-verktyg inom utbildning i det amerikanska näringslivet () Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 6.1Internationaliseringstendenser på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden Vid en flyktig betraktelse ger den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden intryck av att vara en huvud- sakligen inhemsk angelägenhet. Högskole- och yrkesutbildningen vid svenska universitet, högskolor och lärcentra har ett mycket be- gränsat inslag av utländska lärare och studenter. Företagens och myndigheternas interna kompetensutveckling genomförs huvud- sakligen av egna lärare och handledare. Huvuddelen av ledarskaps- och managementutbildningen genomförs vid svenska utbildnings- företag och managementinstitut. Studerar man däremot utbild- nings- och kompetensutvecklingsmarknaden lite mera i detalj kan man lägga märke till förändringar som på lite kan leda till dramatiska förändringar, speciellt inom vissa marknadssegment. Flera av dessa förändringar och utvecklingstendenser har berörts tidigare i rapporten och jag inskränker mig här till att sammanfatta några av de viktigaste: !Internationaliseringen av den svenska personalutbildnings- och Av alla tecken att döma kommer internutbildningen vid svenska företag och myndigheter och även de fackliga orga- nisationernas utbildningsverksamhet att domineras av IT-utbildningar av olika slag. En icke obe- tydlig del av denna utbildning kommer att handla om certi- fiering av utländska produkter, programvaror och system (Microsoft, , , Oracle, Novell, Java osv.). Det svenska företag som även fortsättningsvis kommer att dominera när det gäller motsvarande typ av utbildning utom- lands är . När det gäller själva genomförandet av personalutbildning och kompetensutveckling på den svenska marknaden kommer svenska företag som , , M2S, AcadeMedia, Enlight Interaction och K-World att möta hård konkurrens från multinationella utbildningsföretag som t.ex. SmartForce, Digital Think och KnowledgeNet. De multi- nationella företagen har konkurrensfördelar speciellt när det gäller att leverera utbildning till större företag, vilket bl.a. illustreras av att SmartForce är största utbild- ningsleverantör. Även multinationella företag verksamma i , som t.ex. , och kommer att genomföra både sin internutbildning och sin Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering kundutbildning i egen regi eller i samarbete med i första hand multinationella utbildningsföretag. Endast ett begränsat antal svenska företag är verksamma på den internationella personalutbildningsmarknaden. Det företag som har den längsta internationella erfarenheten är sannolikt det numera , som uppges vara störst i inom sitt segment inom sälj- och ledarskapsutbildning.12 Bland de nystartade e-learningföreta- gen har framför allt M2S satsat hårt på att etablera sig på Europamarknaden. Det saknas statistik som på ett bra sätt beskriver den svenska handelsbalansen inom utbildningsområdet. En sådan, uppdelad på olika typer av utbildningsprodukter och tjänster och med information om vilka som är marknadens ledande aktörer skulle fungera som ett värdefullt infor- mations- och beslutsunderlag t.ex. i utvecklingen av en nationell strategi för utbildningsbranschen. En intressant utmaning för svensk industri vore att försöka etablera sig som en ledande aktör på den globala och snabbt växande utbildningsmarknaden på samma sätt som man tidigare lyckats etablera sig inom t.ex. telekom, detaljhandel och förpackningsbranschen samt, , även musik- branschen. !Internationaliseringen av de svenska högskolorna Det är sannolikt ytterst få svenskar som utnyttjat möjligheten att bedriva universitetsstudier vid något av de e- universities eller cyberuniversities som finns på marknaden. Om denna form av studier kommer att utgöra något reellt hot mot de svenska högskolorna beror bl.a. på möjligheterna att finansiera denna typ av studier med studiemedel och hur tekniken och pedagogiken inom e-learning utvecklas. Ingen svensk högskola förefaller ha några mer avancerade planer på att inom överskådlig tid etablera sig på den internationella e-learningmarknaden. De svenska högskolorna har inte heller ännu, till skillnad från många av sina internationella kolleger, gett sig in i konkurrensen på den internationella marknaden för manage- mentutbildning, med något enstaka undantag. Ett av dessa är genom sin medverkan i det globala nät- 12 Årsredovisning, 1999. Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering verket 21 (se ruta 4 ovan). På den svenska mark- naden erbjuder som tidigare nämnts minst tre brittiska universitet MBA-utbildning via svenska utbildningsföretag, nämligen , och . De svenska högskolornas ställning på den globala utbild- ningsmarknaden finns utförligt belyst i den publi- cerade utredningen (SOU 2000:92), vars uppdrag varit att utreda förutsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och högskolor.