sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett område som även är angeläget att ytterligare studera är utflödet från högskolan ur ett mångfaldsperspektiv, i synnerhet gäller detta hur examensfrekvensen varierar med kön, etnicitet och social bakgrund. Överhuvudtaget är den högre utbildningsdiskursen alltför ensidigt inriktad på flödet in i högskolan. När det gäller examensfrekvensen är den mycket låg på i synnerhet fristående kurser. Överväganden och förslag 129 Enligt statistik från hade av högskolenybörjarna 1985/86 examinerats och det finns anledning att anta att här finns könsmässiga, etniska och sociala skillnader. Ett tredje forskningsområde som, slutligen, bör prioriteras är karriärer inom högskolan i mångfaldsperspektiv. Som nämnts är det känt hur kön inverkar, men kunskapen om hur etnisk och social bakgrund påverkar högskolekarriären är begränsad. Här kan olika frågor ställas om vilka som når toppen i karriärhierarkin och vilka som sorteras bort på vägen, men också vilka som överhuvudtaget stannar kvar inom högskolan. Utredningen föreslår att avsätts för en fem- årsperiod för ett särskilt mångvetenskapligt forskningsprogram om mångfald i högskolan. Vi har bedömt de jämställdhetspolitiska konsekvenserna av våra konkreta åtgärdsförslag. Det kan nämligen tänkas att strävanden att öka högskolans mångfald i ett avseende kan få negativa konsekvenser i ett annat. Vi har varit uppmärksamma på detta och vår bedömning är att våra förslag inte påverkar jämställdhetsarbetet negativt. Då våra förslag syftar till att göra mångfald till ett prioriterat projekt inom högskolan och då de bygger på att lärosätet organiserar detta projekt på bästa sätt efter lokala förutsättningar, finns det dock anledning att understryka att olika åtgärder för att öka mångfalden vad gäller kön, etnicitet och social bakgrund inte får komma i ett utbytesförhållande till varandra. Lärosätet bör därför ta ett samlat grepp och fortlöpande bedöma hur åtgärderna för att öka den sociala och etniska mångfalden påverkar jämställdheten. De handlingsplaner för mångfald som vi föreslår att universitet och högskolor ska utarbeta, skall väga in såväl sociala, etniska som könsmässiga aspekter av mångfald. Kön har vidare vägts in i de databearbetningar och analyser som gjorts i syfte att kunna visa hur olika bakgrundsvariabler påverkar. Analyserna är dock inte av sådan karaktär att det ibland invecklade sambandet mellan kön, klass och etnicitet kunnat bedömas. Utredningens uppdrag är att lämna förslag till åtgärder för att öka den sociala och etniska mångfalden i högskolan. Utredningen har ovan redovisat ett antal förslag som innebär relativt omfattande kostnader. En förutsättning för förslagen enligt utredningens direktiv är dock att de 130 Överväganden och förslag skall kunna genomföras inom ramarna för högskolans befintliga resurser. Utredningen har beaktat dessa förutsättningar i samband med utarbetandet av förslagen. Att åstadkomma förändringar på ett område som berör social och etnisk mångfald i högskolan ställer krav på att kraftfulla åtgärder vidtas. Frågan bottnar i socioekonomiska och kulturella förhållanden som inte enkelt kan ändras genom t.ex. ökad information eller regeländringar. Utredningen har tagit del av den ganska omfattande forskning och gjorda undersökningar av vilka effekter tidigare åtgärder har lett till för att minska den sociala sned- rekryteringen till högskolan. Som framgått har aktiva rekryterande åtgärder tillsammans med studiesociala åtgärder haft störst effekt, medan informationsinsatser och regelförändringar haft obetydlig effekt. Aktiva rekryterande åtgärder och åtgärder inom det studiesociala området kostar pengar. Samhällsekonomiskt kan det dock vara en begränsad kostnad eftersom det blir ett bättre resursutnyttjande av den samlade kompetens som finns i samhället. Det har inte varit möjligt att enskilt kostnadsberäkna varje föreslagen åtgärd eftersom en rad olika förutsättningar och omfattning av åtgärderna måste vara kända. Utredningen har därför valt att redovisa schablonmässiga beräkningar av vilka kostnader åtgärderna skulle innebära. En viktig förutsättning för att de föreslagna åtgärderna verkligen ska kunna genomföras och få en tillfredsställande effekt är att universitet och högskolor kan avsätta särskilda resurser för ändamålet. Utred- ningen bedömer det som helt omöjligt att omprioritera resurser inom befintliga ramar i den omfattning som skulle krävas för att genomföra förslagen enligt utredningens riktlinjer. Det krävs att ytterligare resurser tillförs högskolan. Denna typ av avvägning är endast möjlig för statsmakterna att göra när de samlade resurserna för högskolan prövas. Flera av utredningens förslag berör även andra politikområden t.ex. arbetsmarknad, integration, socialförsäkring och det borde vara möjligt att uppnå samordningsfördelar med dessa. Social och etnisk mångfald i högskolan Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden med avseende på social och etnisk bakgrund bland studenter och lärare för att högskolan bättre skall kunna svara upp mot mångfalden i samhället. Utredaren skall ge förslag till åtgärder för att stödja nya grupper av studerande i högskolemiljön, och därigenom även förbättra deras förutsättningar att hävda sig i arbetslivet, samt ge exempel på hur mångfalden kan utnyttjas som en kvalitetshöjande faktor. Utredaren skall också föreslå åtgärder för att högskolan i ökad utsträckning skall kunna ge kompletterande utbildning till invandrare med utländsk högskoleutbildning för att underlätta deras inträde i arbetslivet. I detta sammanhang skall särskilt lärarutbildningen uppmärksammas. Utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen har fattat flera beslut om att bygga ut den grundläggande högskoleutbildningen. har utbild- ningen tillförts resurser för 68 000 nya permanenta platser. har vidare beslutat att utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbild- ningen skall fortsätta. I budgetpropositionen för har regeringen föreslagit en utbyggnad med ca 10 550 platser 2001 och (prop. 1999/2000:1 Utgiftsområde 16). Genom den stora utbyggnaden har andelen av en årskull som påbörjat högskolestudier ökat. En dubbelt så stor andel (30 pro- cent) av dem som var födda hade påbörjat högskoleutbildning vid jämfört med dem som är födda . Bland födda varierar andelen med påbörjade högskolestudier från beroende på den sociala bakgrunden. Högst andel hade ungdomar från högre tjänstemannahem och lägst ungdomar från arbetarhem. Spännvidden är ännu större då ungdomarna fördelas efter hemmets utbildningsnivå. av dem med längre eftergymnasialt utbildade föräldrar hade påbörjat högskolestudier jämfört bland dem med förgymnasialt utbildade föräldrar. hade en större andel bland kvinnorna än bland männen påbörjat högskolestudier. Andelen bland kvinnorna födda var och bland männen . Skillnaden i övergångsfrekvens mellan könen minskar inte heller med stigande ålder. (Ur Utbildningsstatistisk årsbok 1998.) Även om rekryteringen är socialt snedfördelad har utbygg- naden av den högre utbildningen bl.a. resulterat i att nya grupper av stu- denter finns i högskolan. Detta gäller både studerande med svensk och med utländsk bakgrund. Vid alla lärosäten finns också utländska studenter som bedriver sina studier på olika nivåer under . I budgetpropositionen för anger regeringen att målet är att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier senast . Åtgärder för en breddad rekrytering Enligt regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. skall högskolorna uppmärksamma att studenter med utländsk bakgrund kan behöva särskilt stöd och vid behov ge detta. För att öka möjligheterna för utländska akademiker att etablera sig på arbetsmarknaden anordnas den s.k. aspirantutbildningen. Enligt förord- ningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor, skall högsko lorna vid behov erbjuda särskild teoretisk och praktisk utbildning för arbetssökande personer med utländsk högskoleutbildning som invandrat till . , som haft i uppdrag att följa upp och utvärdera aspi- rantutbildningen, har redovisat uppdraget i rapporterna Särskilda utbild- ningssatsningar - vad blev det av dem? (rapportserie 1998:4 R) och Bara jag får chansen att få visa vad jag kan (Högskole verkets rapportserie 1998:6 R). Av rapporterna framgår bl.a. att rekryte- ringsunderlaget tycks vara litet och att det har varit svårt och arbetskrä- vande att genomföra utbildningen, framför allt att ordna praktikplats. Enligt har utbildningen emellertid gett många studenter stärkt självförtroende, bättre språkkunskaper och ett utökat kontaktnät, vilka är avgörande faktorer för deras möjligheter att hitta ett kvalificerat arbete. Av årsredovisningarna för framgår att flera högskolor fortsatt att anordna aspirantutbildning eller särskilda stödåtgärder för studenter med utländsk bakgrund. Vissa högskolor framhåller att det inte har funnits något behov av aspirantutbildning, men att de har kontakt med arbetsförmedlingen och har för avsikt att ge sådan utbildning när behov uppstår. har inom s.k. tillvaratagandeprojekt och sitt utbildningsprogram köpt uppdragsutbildning på ett antal högskolor för att underlätta för arbetslösa personer med utländsk högskoleutbildning att bli lärare. Värdering av utländska akademiska examina Värdering av utländska akademiska examina infördes i början av 1980- talet som en invandrar- och arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att ta till vara kompetensen hos dem som av olika skäl kom till med en utländsk högskoleutbildning. redogör i rapporten erkännande av utländsk högskoleutbildning (Högskole - verkets rapportserie 1998:15 R) för de principer som tillämpas när det gäller värdering av utländsk högskoleutbildning. I rapporten redovisas även den metod som används vid värdering av utländska examina. Syftet med värderingen av utländska utbildningar är att stödja invand- rare som kommer till med en utländsk högskoleexamen och som har svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden därför att arbetsgivare inte kan bedöma värdet av den utländska utbildningen. Verksamheten kan också ses som en service åt arbetsgivarna. Den kan även fungera som vägledning och som ett hjälpmedel för svenska universitet och högskolor vid beslut om tillgodoräknande av utbildning eller om antagning, s.k. akademiskt erkännande. Värderingarna avser avslutade utbildningar som leder till yrken som inte är reglerade i . Utbildning som leder till yrken som är reglerade i bedöms av respektive sektorsmyndighet. Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110 s. 49) bl.a. föreslagit att skollagen (1985:1100) förtydligas i fråga om behörighet för lärare med utländsk utbildning. yrkes- verksamhet som lärare skall beaktas vid prövning av behörighet som föreslås bli den myndighet i som skall utfärda behörighetsförklaring för dessa lärare. ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 s. 150) anmälde regeringen sin avsikt att genomföra en översyn av högskolans möjligheter att i ökad utsträckning ge kompletterande utbildning till arbetslösa med utländsk högskolekompetens. Regeringen avsåg även att öka möjlig- heterna till utbildning för lärarbehörighet för högskoleutbildade med ut- ländsk bakgrund genom individuellt anpassad kompletterande högskole - utbildning. I enlighet med en rapport från styrgruppen för läraryrkets utveckling och rekrytering avser regeringen att vidta åtgärder för att underlätta för högskoleutbildade personer med utländsk bakgrund att genomföra en lärarutbildning. Det handlar bl.a. om att ge möjlighet att förbättra kunska- perna i svenska språket samt att erbjuda pedagogisk utbildning. Rege- ringen avser att ge två högskolor i uppdrag att anordna sådan utbildning med var sin grupp studerande. Behovet av en utredning Utbildning spelar en viktig roll för att befästa demokratin och utjämna olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande och möjligheter till del- aktighet i samhällsliv och till kulturell upplevelse. Utbildning är betydel- sefull för enskilda människors utvecklings- och framtidsmöjligheter. Satsningar på utbildning och forskning är viktiga för att öka den eko- nomiska tillväxten och utveckla välfärden i . Arbetsgivarna efterfrågar i allt större utsträckning personer med ut- bildning på högskolenivå. Det är därför viktigt att alla oavsett kön, ålder, social eller etnisk bakgrund får likvärdiga möjligheter till högskoleutbild- ning. Det stärker den enskildes ställning på arbetsmarknaden och bidrar till en jämnare resursfördelning i samhället. är ett land präglat av etnisk mångfald. fanns det 816 000 personer som var födda utomlands, vilket motsvarade av den totala andelen 16- till 74-åringar i landet. Denna mångfald avspeglas dock i alltför liten utsträckning inom högskolan. Invandrare som har genomgått högskoleutbildning i är oftare arbetslösa än sina svenskfödda studiekamrater. Detta gäller dock inte alla. Vissa får arbete medan andra i likartad situation möter stora svårigheter på arbetsmarknaden. Utvecklingen går enligt regeringens bedömning alltför långsamt när det gäller att möta de utmaningar och ta till vara de möjligheter som den sociala och etniska mångfalden i samhället medför. Det är därför viktigt att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas inom högskolan för att dels stimulera fler människor att oavsett bakgrund bedriva högskole - studier, dels underlätta för nya grupper att finna sig till rätta i högskolan, lyckas med studierna och sedan gå vidare till arbetslivet. En bred sammansättning av studenter och lärare är positiv för såväl högskolan som samhället i övrigt. Det är också en fråga om rättvisa och lika möjligheter sett ur individens synvinkel. Studenter och lärare med utländsk bakgrund har med sina erfarenheter av och kunskaper om sina respektive ursprungsländers sociala, kulturella och politiska förhållanden mycket att tillföra såväl de övriga studenterna som lärarna vid de skilda lärosätena. En jämn fördelning av studenter med olika social och etnisk bakgrund tillför erfarenheter av värde samt ökar förståelsen för andra människor och deras levnadsvillkor. Det är regeringens övertygelse att en jämställd och jämlik högskola med social och etnisk mångfald är en förutsättning för en positiv samhällsutveckling. Genom att bättre ta till vara samhällets mångfald i utbildningen och därmed utnyttja den samlade kompetensen på ett mer effektivt sätt stärks långsiktiga utveckling, tillväxt och sysselsättning. Rekryteringen till högre utbildning måste breddas och nya grupper av studerande måste intresseras för fortsatta studier för att regeringens mål beträffande ungdomskullarnas övergång till högskolan skall uppnås. En särskild utredare skall utreda den sociala och etniska mångfalden i högskolan samt lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att bredda rekryteringen av studenter till högskolan. Utredaren skall också ge förslag till åtgärder för att stödja nya grupper av studerande i högskole miljön. Utredaren skall ta del av och beakta det arbete som bedriver i syfte att öka mångfalden med avseende på social och etnisk bakgrund. Utredaren skall ge exempel på hur social och etnisk mångfald kan utnyttjas för att höja utbildningens kvalitet. Utredaren skall beakta internationella erfarenheter, särskilt av arbete som pågår inom EU, i fråga om mångfald i utbildningen. Utredaren skall vidare lägga fram förslag om vad högskolorna kan göra för att motverka svårigheter för invandrare med svensk högskole - utbildning att komma in på arbetsmarknaden. Med ökad kunskap inom området förbättras möjligheterna för högskolorna att tillgodose såväl studenternas som arbetsmarknadens behov. Utredaren skall föreslå åtgärder för att universitet och högskolor i ökad utsträckning skall kunna ge kompletterande utbildning till invandrare med utländsk högskoleutbildning inom olika yrkesområden för att underlätta deras inträde i arbetslivet. Den kompletterande utbildningen kan avse vissa kurser inom ett program som leder till en viss yrkesexamen eller andra fristående kurser. I detta sammanhang skall särskilt lärarutbildningen uppmärksammas. Utredaren skall om det anses nödvändigt föreslå ändringar av den s.k. aspirantutbildningen. Utredaren skall se över det nuvarande regelsystemet för högskolan i de delar de har betydelse för den etniska mångfalden, t.ex. tillgodoräk- nande av meriter samt föreslå eventuella förändringar i regelsystemet. Utredaren skall i utredningens samtliga delar beakta strävandena efter ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Utredarens förslag skall redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474), varvid särskild vikt skall läggas vid att redovisa de jäm- ställdhetspolitiska konsekvenserna av förslagen. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara att bestämmelserna om behörighet och urval till högskoleutbildning även i fortsättningen skall vara gemensamma för hela högskolan (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr.1995/96:265). Utredaren skall redovisa sina förslag vad gäller kompletterande utbildning till invandrare med utländsk högskole - utbildning. Utredaren skall ha slutfört sitt uppdrag . Utredaren skall i första hand utgå från det utrednings- och rapport- material som redan finns och bara vid särskilt behov genomföra egna undersökningar för att komplettera befintligt material. Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter, pågående utredningar samt de organisationer som har relevans för utred- ningsuppdraget. Vidare skall utredaren samråda med mångfaldsgruppen inom vad gäller social och etnisk snedrekrytering till högskolan. Förslag till åtgärder skall kostnadsberäknas och skall kunna genom- föras inom ramen för befintliga resurser. Utredningen om social och etnisk mångfald i högskolan (dir 1999:79) Den långa vägen till arbete En översyn av kompletterande högskoleutbildningar för invandrare med utländsk akademisk utbildning. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden avseende social och etnisk bakgrund bland studenter och lärare för att högskolan bättre skall kunna svara upp mot mångfal- den i samhället. I en delredovisning skulle utredaren föreslå åtgärder för att högskolan i ökad utsträckning skall kunna ge kompletterande utbildning till invandrare med utländsk högskoleutbildning för att underlätta deras inträde i arbetslivet. I detta sammanhang skulle särskilt lärarutbildningen uppmärksammas. I enlighet med direktiven har utred- ningen i första hand utgått från det utrednings- och rapportmaterial som redan finns tillgängligt och endast i begränsad omfattning genomfört egna undersökningar för att komplettera befintligt material. Utredningen har inom ramen för de förutsättningar som gällt för uppdraget, sett över högskolans system för tillvaratagande av utländsk kompetens. Utredningens huvudsakliga slutsatser är att det finns ett system etablerat inom högskolan för att stödja de utländska akademi- kernas inträde till arbetsmarknaden. ansvarar för värdering av utländska högskoleutbildningar, universitet och högskolor tillgodoräknar utländska högskoleutbildningar, arbetsmarknadsmyndig- heterna bedriver i samarbete med universitet och högskolor olika kompletteringsutbildningar för olika yrkesgrupper m.m. En övergripande slutsats är att systemet är tillräckligt utbyggt och utformat . Regelverk och modeller har arbetats fram under de senaste decen- nierna. återstår metodutvecklingsarbete, t.ex. för värdering och tillgodoräknande av utländska högskoleutbildningar. Ett sådant arbete pågår där och universitet och högskolor deltar. Mycket information och insikter finns redan om den fråga som utred- ningen fått att arbeta med. Man kan fråga sig varför så lite gjorts och så lite givit effekt i form av ett bättre utnyttjande av den utländska kom- petensen. Av undersökningen har däremot framgått att inom systemet är omfattningen av utbildningar och kurser inom högskolan riktade speciellt till invandrarakademiker begränsat. Efterfrågan på sådana utbildningar är betydligt större än tillgången. Det är huvudsakligen genom beställd uppdragsutbildning av arbetsmarknadsmyndigheterna som denna typ av utbildning erbjuds inom högskolan. Inom högskolans ordinarie verksamhet bedrivs endast begränsad verksamhet, huvudsakligen olika former av svenskundervisning och i vissa undantagsfall särskilda kompletteringsutbildningar. Utredningen bedömer att förutsättningarna för universitet och hög- skolor att öka omfattningen av nödvändiga kompletteringsutbildningar för utländska akademiker inom ordinarie resursramar är begränsade. Om statsmakterna önskar en ökad ambitionsnivå för att underlätta utländska akademikers inträde på arbetsmarknaden krävs särskilda resurser. Ett aldrig så väl utbyggt system fungerar inte tillfredsställande om det i slutändan inte leder till att de utländska akademikerna faktiskt får en anställning i någorlunda samklang med sin kompetens. Det finns en stor outnyttjad resurs av utländska akademiker som antingen är arbetslösa eller har arbeten som inte motsvarar deras utbildning. En viktig länk i kedjan för att invandrarakademiker skall kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden är arbetsgivarnas attityder. Det är i detta sammanhang viktigt att i större omfattning föra ut kunskap och infor- mation till arbetsgivare om de fördelar som en organisation har av mångfald, däribland etnisk mångfald. Det finns ett antal faktorer som har betydelse för att utländska aka- demiker ska nå framgång i att etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa bör ligga till grund för fortsatta satsningar inom området. 1.Svenskundervisning för utländska akademiker bör ske i högskole - miljö. 2.Fortsatt satsning behövs på kompletteringsutbildningar för utländska akademiker inom högskolan, såväl yrkesinriktade som generella utbildningar. Det är viktigt med en tidig individuell kartläggning av utbildningsbakgrund och kompetens. Därefter bör individuella handlingsplaner tas fram. 4.Praktik i arbetslivet. 5.Ett fungerande system för värdering och tillgodoräknande av utländska högskoleutbildningar. 6.En ordnad studiefinansiering. Dessa faktorer utvecklas närmare i utredningens förslagskapitel (kap.7). Utredningen kommer enligt sina direktiv att lämna en slutrapport med förslag till hur den etniska och sociala mångfalden kan ökas i högskolan. Den kan även komma att beröra gruppen invandrar- Det svenska samhället och befolkning har förändrats betydligt under de senare decennierna i takt med en ökad internationalisering och globalisering. Landet har berikats av personer med utländsk bakgrund. Den internationella rörligheten bland människor har ökat betydligt. Detta är särskilt tydligt bland högskoleutbildade personer. Denna utveckling kommer med största sannolikhet att fortsätta och förstärkas . Många av de utländska personer som kommer till för att bosätta sig har akademiska examina och kvalificerad yrkeslivserfaren- het. Detta innebär en stor resurs för det svenska samhället, såväl ur ett mångfaldsperspektiv som ett mer kortsiktigt arbetsmarknadsperspektiv. Det är viktigt att dessa personer så snabbt som möjligt kan komma in i arbetslivet. Staten och samhället har ett ansvar för att bidra med stöd och vägledning i denna process. En rad myndigheter, kommuner och andra organisationer har till uppgift att underlätta för de utländska aka- demikernas inträde på arbetsmarknaden och högskolan har en central roll som kunskaps- och kulturförmedlare, kontaktskapare och stöd- funktion i detta sammanhang. Högskolan har stått i centrum för inter- nationaliseringen och globaliseringen av samhället och ekonomin. Forskning och högre utbildning har alltid präglats av internationellt samarbete. Allt fler svenska studenter vistas i perioder utomlands och utländska studenter vistas allt oftare vid svenska högskolor.