sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — vill göra kommittén uppmärksam på ensamarbetarnas hälsoproblematik. Det handlar om en växande skara människor, som bl.a. oftast saknar tillgång till företagshälsovård. Arbetsgivarens ansvar att eliminera eller motverka risker Arbetarskyddsstyrelsen ifrågasätter kommitténs förslag om ekonomiskt stöd till arbetsgivare från för åtgärder i syfte att eliminera eller motverka risker för sjukdom eller skada. Arbetsgivarens skyldighet att tillhandahålla en säker arbetsplats inom ramen för egen verksamhet är klart fastlagd i gällande arbetsmiljölagstiftning och avsteg från denna princip kan leda till avsteg från konkurrensneutrala principer. Även är kritiskt till ett sådant förslag. RFV anser att arbetsmiljön är arbetsgivarens ansvar, och att tillsynen av arbetet skall utgöras av . RFV förordar dock ett ökat samarbete mellan och försäkringskassorna, och pekar på ett lyckat försök i . anser att förslaget att skall kunna stödja mindre företag som anlitar kvalitetssäkrad företags- hälsovård är bra. kommun vill lyfta fram att arbetsgivaren har ett ansvar för de anställdas hälsa, men påpekar att företagen har ett annat ansvar, nämligen att beakta hälsoaspekterna i de produkter som före- taget framställer. Ekonomiska och sociala villkor 63 Arbetsplatsen som hälsofrämjande arena Arbetarskyddsstyrelsen anser att avsnitten om den arbetsorganisa- toriska och psykosociala arbetsmiljön ger en dubiös bild av förhållan- dena. Styrelsen är kritisk till att begreppet hälsofrämjande arbetsplats används som en lösning på detta problem. En alltför entusiastisk beto- ning av detta koncept kan i sämsta fall leda till att fokus ensidigt riktas mot stärkande av arbetstagaren än mot åtgärder för att eliminera arbetsplatsens brister, skriver styrelsen. är mer positivt inställda till begreppet hälsofrämjande arbetsplats/företag. Förbundet anser att begreppet skulle kunna lanseras som en kvalitetsstämpel som ges till företag som konsekvent arbetar för att uppnå en god arbetsmiljö. Förbundet anser att erfarenheterna från Arbetslivsfondens verksamhet bör kunna tas till vara i detta sammanhang. () anser att en hälsofrämjande arbetsplats måste ta sin utgångspunkt i att arbetsförhållandena anpassas efter individens behov och förutsättningar. HO vill poängtera att en sådan anpassning måste vara ett förstahandsalternativ och att denna alltid måste prövas innan andra lösningar såsom lönebidrag eller Sam- hall undersöks. påpekar betydelsen av att alla som kan får ett arbete och att tillgång till trygghetssystemen därmed skapas. Även flera handikapporganisationer lyfter fram att en god arbets- miljö, som anpassats efter arbetstagarens förmåga, är av stor vikt. För- bundet Funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter, , , Orga- nisationen Primär Immunbrist och Polio- skadade lyfter alla fram de svårigheter som drabbar deras medlemmar i arbetslivet och föreslår olika åtgärder som skulle främja såväl hälsa som möjligheter att påverka arbetstagarens liv och stärka dennes ekonomi. i är positiv till företeelsen, men önskar att kommittén undersöker möjligheten till synkronisering mellan parallella begrepp såsom hållbara företag, jämställdhetsmärkta företag, etiska företag etc. i och trycker på den viktiga roll som den offentliga sektorn har att såsom föregångare utveckla hälsofrämjande arbetsplatser för den egna perso- nalen. Här vill i speciellt peka på de insatser som görs inom området ledarskapsutveckling. Även Västra Götalands- regionen är positiv till detta begrepp, och anser att det finns stora vinster att göra i att utveckla ett sådant koncept. 64 Ekonomiska och sociala villkor anser att begreppet arbetsplats är att föredra framför företag, eftersom den offentliga sektorn på så vis automatiskt omfattas. trycker på behoven av en förstärkt yrkes- och arbetslivsinriktad rehabilitering. Detta ställer sig även bakom. Förbundet efterlyser också ökade möjlig- heter till finansiell samordning mellan , hälso- och sjukvården och andra aktörer. Även uttrycker oro för de ökade sjuk- skrivningskostnaderna och anser att kommittén bör fokusera ytterligare på de erfarenheter som finns att samordna arbetslivsinriktad rehabilite- ring som gjorts inom t.ex. Finsam- och Socamprojekten. Andra uppdateringar av sakunderlaget Sysselsättning, arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadssituationen har förbättrats för såväl män som kvinnor /98. Antalet öppet arbetslösa har minskat med (ca 160 000 personer) mellan . är det framför allt arbetslösheten bland kvinnor som har minskat. Antalet sysselsatta uppgick till 4 295 000, vilket är 105 000 fler än . Huvuddelen av sysselsättningsökningen har skett bland kvinnorna. Hela ökningen har skett bland fast anställda och såväl bland hel- som deltidssysselsatta. Om man tittar på perioden –kan man konstatera att antalet sysselsatta har ökat med ca 200 000 personer . I syfte att nå målen om att minska den öppna arbetslösheten så att den uppgår till högst av arbetskraften vid utgången av och att andelen sysselsatta av befolkningen skall öka till föreslogs och preciserades i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) ytterligare insatser. Bl.a. kommer anställningsstöd i form av skattereduktion, genom kreditering av arbetsgivarens skattekonto, som infördes för anställning av personer som varit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder , nu att gälla alla som varit i denna situation . Kompetensutveckling i arbetslivet tillförs också ytterligare medel. Ekonomiska och sociala villkor 65 Ytterligare åtgärder presenterades i den ekonomiska vårpropositio- nen (prop. 1999/2000:100). Det förstärkta anställningsstödet som infördes förbättras för den som anställer en som varit arbetslös . Ett särskilt stöd ges vid anställning av äldre som varit arbetslös . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall mer koncentreras till långtidsarbetslösa. En aktivitetsgaranti införs för per- soner som varit eller riskerar att vara arbetslösa mer än 24 månader. Medel avsätts för att personer som inte har a-kassa skall få höjd ersätt- ning när de deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Den komplette- rande utbildningen för arbetslösa invandrare med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet förstärks. Kompletterande utbild- ning inom läraryrken och teknik/naturvetenskap genomförs inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. AMS och vårdhuvudmännen skall ordna utbildning för tvåspråkig personal i primärvård och äldreomsorg. För- sök med alternativ platsförmedling för invandrare genomförs. Etnisk och kulturell mångfald stimuleras i offentlig verksamhet och privata företag. Rådgivningen för invandrarföretagare skall utvecklas. Sjukfrånvaron i Sverige sjönk kraftigt för att därefter öka igen. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (SOU 2000:78) konstaterar att sjukfrånvaron har ökat . Utredningen menar att det allvarligaste är att antalet långtidssjukskrivningar () har ökat kraftigt och att ökningen på bara är (från 123 till 217 ). Sjukfallen ökar inte bara i antal utan även i längd, vilket bl.a. innebär att allt fler är sjukskrivna . Om även antalet förtidspensionärer inräk- nas konstaterar utredningen att det var 645 000 personer som var borta från arbetslivet. Motsvarande siffra var 546 000 personer. Sjukfrånvaron ökar mest bland kvinnor. Ökningen är mer än dubbelt så stor som för män. Bland olika åldersgrupper är den högst för de . En annan tendens som framkommit enligt Rehabiliteringsutred- ningen är att ökningen varit störst inom offentlig sektor. Vidare har antalet anmälda arbetsskador ökat och SCB:s besvärs- undersökningar visar att en kraftig ökning skett av besvär som beror på stress och andra psykiska påfrestningar. har låtit SCB genomföra en speciell undersökning om arbetsmiljön och arbetsförhållandena. Av denna framgår att mer än en fjärdedel av de intervjuade går i tankar att av häl- 66 Ekonomiska och sociala villkor soskäl förändra sin nuvarande arbetssituation. Därutöver har , vilket motsvarar ca 400 000 personer totalt, också förändrat sin arbetssituation . Av undersökningen framgår att mer än hälften av de personer som haft arbeten med hög anspänning (höga krav och låg kontroll) övervägt en förändring av sin arbetssitua- tion. konstaterar även att det kommer att fin- nas ett ökat behov av arbetslivsinriktad rehabilitering som en följd av den demografiska utvecklingen. Utredningen bedömer att det endast går två på varje person . var kvoten 2,5. Vad gäller antalet förtidspensioneringar beräknar utredningen att det finns ett ackumulerat behov som innebär att ca 8 000 kommer att beviljas förtidspension . har avgivit ett delbetänkande, Sjukförsäk- ringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72). I del- betänkandet presenterar utredningen ett antal preliminära utvecklings- möjligheter där den stora nyheten är tanken att förlänga sjuklöneperio- den från nuvarande . Av delbetänkandet framkommer en hel del fakta när det gäller antalet sjukskrivningar, sjukskrivningarnas längd, samhällets kostnader för socialförsäkringarna m.m. Man konstaterar att var andelen långtidssjukskrivna kvinnor högre än något , däremot var andelen långtidssjukskrivna män något lägre än jämfört 1976 och 1992. Bland annat kan utläsas att de utbetalda ersättningarna för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning och förtidspension/sjukbidrag var på totalt 63 miljarder. Motsvarande siffra för var 52 miljarder. var det utbetalda ersätt- ningarna på över 70 miljarder, har dock regelförändringar skett i systemet. har i samarbete med RFV gjort en stor enkätundersökning för att belysa olika individ- och miljöfaktorers påverkan på hälsa och sjukfrånvaro. Resultatet av denna undersökning håller på att bearbetas. Ekonomiska och sociala villkor 67 Kommitténs redovisning av situationen i arbetslivet tangeras också av andra utredningar och i forskningen. Kommittén Välfärdsbokslut har avgivit ett delbetänkande, Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3) som tar upp väsentliga utvecklingsdrag . I detta välfärdsbokslut har grundmaterialet hämtats från SCB:s undersökningar av levnadsför- hållanden (). Även Arbetslivsdelegationens slutbetänkande Indi- viden i samhället (SOU 1999:69) samt betän- kande 1999/2000 (SOU 2000:7) innehåller vissa uppgifter som har relevans för folkhälsan. På forskningssidan bedriver ett stort projekt som benämns Magra organisationer i arbetslivet. Detta forsk- ningsprojekt publicerade ett antal skrifter i ämnet som har stor relevans när det gäller s.k. slimmade organisationer. En arbetsgrupp i avser att redovisa förslag om arbetsmiljöåtgärder . Ett delrapport med inrikt- ning på åtgärdsområden och frågeställningar redovisades under sep- tember 2000. Delrapporten är föremål för en bred dis- kussion i samhället. Den demografiska utvecklingen och arbetsmarknaden Det låga barnafödandet i kombination med de stora kommande pen- sionsavgångarna kan antas få den konsekvensen att vi framöver får ett negativt saldo när det gäller personer i förvärvsaktiv ålder, vilket kan leda till arbetskraftsbrist inom många sektorer och yrken. Detta kom- mer med stor sannolikhet att innebära ett tryck på staten och arbets- givarna att satsa mer resurser på det förebyggande arbetsmiljöarbetet och på tidig arbetslivsinriktad rehabilitering. Arbetskraftsbristen kom- mer sannolikt att utgöra ett hot mot välfärden som den borde utgöra en positiv kraft i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i utvecklingen av arbetsorganisationen i vid mening. I båda fallen påver- kas folkhälsoarbetet. Förvärvsarbete är en viktig källa till försörjning, identitet och sociala relationer och har därmed en stor betydelse för vår hälsa. Hälsan påverkas också av vilket arbete vi har. finns arbeten som är monotona och tunga och som kännetecknas av hög ergonomisk belast- ning samt kemiska och fysikaliska risker. Vidare finns arbeten som 68 Ekonomiska och sociala villkor innebär psykiska risker och besvär bl.a. i form av negativ stress, dvs. höga psykiska krav i kombination med litet beslutsutrymme. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden har varit positiv . Väsentligt fler har sysselsättning och färre är arbetslösa än krisår. med denna förbättring har sjukfrånvaron ökat kraftigt, särskilt långa sjukskrivningar och för kvinnor i offentlig verksamhet. Även anmälda arbetsskador har ökat. En kraftig ökning finns i besvär som beror på stress och andra psykiska påfrestningar. Sjukfrånvaron inkl. långtidsfrånvaron var hög även under den ekonomiska högkonjunkturen . Det som är nytt under den nu aktuella högkonjunkturen är framför allt att de som har psykiska besvär är fler och andelen kvinnor betydligt högre. Man bör möjligtvis vara något försiktig med att säga hur stor ökningen av psykiska besvär är. kunde samma besvär döljas under andra sjukskrivningsdiagnoser. Oavsett hur stor ökningen är, så är före- komsten av stress och psykiska påfrestningar mycket stor. Stressen i arbetslivet och kvinnors arbetssituation uppmärksammas av ett stort antal remissinstanser. Dessa betonar att det är angeläget att finna lösningar på den ökande stressen i arbetslivet. De pekar också på att det är viktigt att uppmärksamma och åtgärda kvinnors arbetsvillkor, i synnerhet de villkor som kvinnor i offentlig verksamhet har. Stress i arbetslivet diskuteras mer utförligt i kapitel 8 i denna bilagedel. Begreppet hälsofrämjande arbetsplatser anses positivt av flera instanser, men ifrågasätts av Arbetarskyddsstyrelsen som ser en risk med begreppet genom att fokus flyttas från arbetsplatsens brister till arbetstagaren. Förslag om ekonomiskt stöd till arbetsgivare från för- säkringskassan för åtgärder i syfte att eliminera eller motverka risker för sjukdom eller skada ifrågasätts av såväl Arbetarskyddsstyrelsen som . Förstärkt företagshälsovård respektive yrkes- och arbetsinriktad rehabilitering framhålls däremot som ange- läget av flera instanser. Mot bakgrund av detta finns det inga avgörande skäl till att ändra den inriktning som föreslås i delbetänkandet utöver att det förslag bör utgå som uttrycker att bör få möjlighet att bidra till att arbetsgivare vidtar åtgärder i syfte att eliminera eller motverka ris- ker för sjukdom och skada. Beträffande begreppet hälsofrämjande arbetsplatser bör betonas att detta primärt avser att fokusera arbets- platsens förutsättningar, inte beteendet hos den enskilde arbetstagaren. Hälsofrämjande arbetsplatser omfattar ett brett spektrum av faktorer som avser ledarskapsprinciper, organisationskultur, arbetsorganisa- toriska principer, en personalpolicy som integrerar hälsofrämjande åtgärder med andra frågor samt en integrerad arbetshälso- och arbe- tarskyddsorganisation. Ekonomiska och sociala villkor 69 Ett fortsatt stöd till regionala skyddsombud är angeläget, särskilt med tanke på deras medverkan vid utarbetande av handlingsprogram för arbetsmiljön m.m. i små företag där lokala skyddsombud saknas. Det är viktigt med fortsatt stöd till arbetsmiljöutbildningar. Företagshälsovården är en viktig resurs med sin kombinerade kom- petens inom arbetsmiljö- och rehabiliteringsområden och inom hälso- och sjukvård. Företagshälsovården har efter en omorganisation inte längre några statsbidrag till verksamheten. Många större företag har behållit sin företagshälsovård i samma omfattning och med samma uppgifter som tidigare, medan många mindre företag har dragit sig ur företagshälsovården i traditionell mening. Hälsoskäl talar för att alla arbetsplatser borde ha tillgång till företagshälsovård. De genomgripande förändringarna av arbetsmarknaden och arbets- livet , särskilt ökningen av besvär som beror på stress och andra psykiska påfrestningar, ger anledning till att en fördjupad undersökning görs av arbetslivsfrågorna. En arbetslivskommission bör av det skälet inrättas. I en sådan kommissions arbete bör ingå att belysa arbetsmiljö- problemen i hela dess vidd och föreslå lösningar. Vidare bör ingå att ta fram och bedöma forskningsresultat om vad som är acceptabla tids- ramar för arbete. Den långsiktiga trenden är att allt fler ständigt eller arbetar utanför det tidsintervall då kropp och psyke fungerar optimalt från prestationssynpunkt. Hur detta påverkar hälsan bör klarläggas. Vidare är det angeläget att undersöka vilken betydelse arbetstidens längd har för hälsan. Andra frågor av betydelse som bör undersökas i ett hälsoperspektiv är företagens internationalisering, EU- anpassning, nya former för arbetskontrakt som i vissa fall ger sämre anställningstrygghet, den nya informationstekniken, migrationen, ökade krav på kompetensutveckling, hårdare arbetstempo, neddragningar av personal inom den offentliga sektorn och färre centrala avtal mellan arbetsmarknadens parter. En arbetslivskommission bör ha en bred sammansättning och inkludera arbetsmarknadens parter. I avvaktan på att en sådan arbetslivskommission tar ett samlat grepp på arbetslivets stora frågor är det angeläget att arbetet för en god arbetsmiljö fortsätter. I detta bör ingå anpassning av fysiska och psy- kiska arbetskrav till individens förutsättningar, att inflytandet och utvecklingsmöjligheterna ökar för såväl individer som kollektiv samt att övertidsarbetet minskar på arbetsplatserna. Utvecklingen i har inneburit att företag och förvaltningar har slimmats allt mer och att andelen projekt- och be- hovsanställda har ökat. Som i många andra industriländer har utveck- lingen också inneburit en sjunkande efterfrågan på korttidsutbildad arbetskraft. 70 Ekonomiska och sociala villkor I och med att möjligheterna att få ett arbete respektive att behålla ett arbete i ökande grad handlar om samspelet mellan förändrade krav på arbetsmarknaden och människors utbildningsmässiga och hälso- mässiga förutsättningar, är de nödvändiga åtgärderna inte bara en fråga om arbetsmarknadspolitik utan i hög grad också om utbildning – och hälsa. Många i arbetskraften har fortfarande inte gymnasial utbildning och kan behöva komplettera sin utbildning. Det gäller framför allt personer med funktionshinder, utomnordiska invandrare med kort utbildning, korttidsutbildade med yrken och arbetsuppgifter som minskar samt ungdomar som inte fullföljer sina gymnasiestudier. Individens rätt till vuxenutbildning föreslås av (SOU 2000:28) att utökas och att staten garanterar individerna tillgång till gymnasial kompetensnivå. Personer med utvecklingsstörning bör enligt garanteras grundläggande vuxenutbildning som andra vuxna. Detta bör ha bety- delse för dessa gruppers framtida hälsa, eftersom utbildning allmänt är positiv från hälsosynpunkt. En del invandrare har mycket kort utbildning. Det är angeläget att vuxenutbildningen utformas så de får bättre möjligheter att bygga på sin utbildning samt att alla invandrare, kort- eller långtidsutbildade, ges goda möjligheter att lära sig svenska för att få en chans att få en för- ankring på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan bör utformas på ett sätt så att inga elever lämnar gymnasiet med ofullständiga betyg. Satsning på vuxen- utbildning, kompetensutveckling och livslångt lärande, genom stöd till folkbildningen, är också centralt. Diskriminering på arbetsmarknaden av utomnordiska medborgare, homosexuella och personer med funk- tionshinder bottnar oftast i bristande kunskap och måste aktivt bekäm- pas. Arbetsgivarna har ett förstahandsansvar för rehabilitering av anställda som varit frånvarande från arbetet på grund av sjukdom. Inom rehabiliteringsområdet behövs ökade insatser även av försäkringskassorna. Med tidiga insatser kan det vara lättare att återgå till de tidigare arbetsuppgifterna. Det kan dessutom finnas behov av rehabiliteringsåtgärder bland personer med hälsoproblem och arbetshandikapp som är i arbete. Om återgång till det tidi- gare arbetet inte är möjligt, innebär rehabilitering ofta någon form av utbildning för att t.ex. kunna få nya arbetsuppgifter. Allt fler som har rehabiliteringsbehov kommer att vara lite äldre, vilket ställer särskilda krav. Personer med olika former av funktionshinder och som inte får någon anställning på den öppna arbetsmarknaden bör erbjudas anställ- Ekonomiska och sociala villkor 71 ning med t.ex. lönebidrag eller inom . Att förtidspensionera människor som både kan och vill utföra arbete är en uppenbar riskfak- tor för hälsan. Det låga barnafödandet i kombination med de stora kommande pen- sionsavgångarna kan antas leda till arbetskraftsbrist inom många sekto- rer och yrken i ett längre tidsperspektiv. Det är med tanke på detta angeläget att resurser satsas på förebyggande arbetsmiljöarbete och tidig arbetslivsinriktad rehabilitering. Sådana satsningar ger, förutom en uthållig ekonomisk utveckling, en förbättrad hälsa i befolkningen. 2.2.1Sammanfattning av avsnitt 4.3 i SOU 1999:137 Sambandet mellan ekonomisk försörjning och hälsa Fattigdom är den i särklass helt dominerande orsaken i världen till för tidig död, långvarig sjukdom och invaliditet. I länder där 80–av befolkningen tjänar per dag överlever av befolkningen till . I de rika län- derna och särskilt i är absolut fattigdom med näringsbrist, bostadsbrist etc. en mycket ovanlig orsak till ohälsa, även om det före- kommer t.ex. bland hemlösa. Här är det istället relativ fattigdom och inkomstskillnader i samhället som påverkar folkhälsan. Ett stort antal studier har belyst sambandet mellan inkomstfördel- ning och folkhälsa. Av studierna framgår att sambandet mellan BNP- nivån per capita i olika länder och dödlighetsnivån är svagare än det samband som finns mellan ländernas interna inkomstspridning och dödlighetsnivån25. En stor inkomstspridning är en riskfaktor för ohälsa jämfört med en jämn inkomstfördelning. Flera tolkningar av sambandet har förts fram. En är att samhällen med en stor inkomstspridning har en högre andel exponerade för relativ 24Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Departementsråd , Socialdeparte- mentet, har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. 25Se bl.a. Wilkinson RG. The afflictions of inequality. : Routledge, 1996 och et al. Inequality in income and mortality in the . BMJ ; 312:999–1003. 72 Ekonomiska och sociala villkor fattigdom (exempelvis definierat som inkomst av medianinkomsten) och därmed, allt annat lika, en högre dödlighet. En annan förklaring är att inkomstspridningen kan påverka, och påverkas av samhällets sociala sammanhållning och tillit som viktiga förmed- lande faktorer.26,27 En del studier visar t.ex. att samhällen med stora inkomstklyftor också uppvisar svaga välfärdsinstitutioner och låga investeringar i s.k. socialt kapital, medan det omvända oftast gäller för samhällen med små inkomstklyftor.28 Starka välfärdsinstitutioner har skyddande effekter mot ohälsa. Även social integration och socialt stöd är viktiga skyddsfaktorer mot ohälsa på individnivån.29 De stora kontraster i inkomster som redovisas i de utländska stu- dierna finns inte i . I och med att inkomstklyftorna har tenderat att öka även i är dock inkomstspridningen ett observandum när det gäller folkhälsan även här. Aktuella och representativa amerikanska studier visar på betydelsen av relativ fattigdom. Det finns många studier som handlar om denna fattigdoms effekter på barns hälsa, skolprestationer och beteende- avvikelser.30 Barn i fattiga hushåll rapporterar dålig hälsa i betydligt högre grad än övriga.31 På samma sätt har studier av dödligheten bland vuxna visat ett mycket starkt samband mellan inkomst och hälsa.32 Studier om svenska förhållanden som har gjorts visar samband mellan inkomst och hälsa. I en studie33 redovisades samband mellan inkomst och symtom på såväl somatisk som psykisk ohälsa bland vuxna i åldern 35–av samma storleksordning som i de utländska studierna. 26Kawachi I, , Lochner K, Prothrow-Stith D: Social capital, income equality and mortality. Am J Publ Health 1997;97:1491–1498. 28Kawachi I, , Lochner K, Prothrow-Stith D: Social capital, income equality and mortality.