sou · GOB3106d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Ledamöterna i polisstyrelsen utom polischefen utses av regeringen medan ledamöterna i polisnämnd utses av polisstyrelsen. För samtliga ledamöter skall lika många suppleanter utses. Ledamöter och suppleanter skall vara svenska medborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige (se avsnitt 6.12). Polisstyrelsen skall särskilt se till bl.a. att polisarbetet bedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som och regeringen har lagt fast för polisverksamheten och att polisarbetet bedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav. Polisstyrelsen avgör viktiga frågor om planeringen och inriktningen av verksamheten samt ekonomi, viktiga frågor som rör polismyndighetens organisation och andra frågor som länspolismästaren hänskjuter till styrelsen (3 kap. 2 § polisförordningen). uppgifter bestäms av polisstyrelsen. Sådana uppgifter kan vara viktiga frågor om planeringen och inriktningen av verksamheten samt ekonomi och viktiga frågor som rör polismyndig- hetens organisation (3 kap. 5 § polisförordningen). Polisstyrelsen och även polisnämnd fattar övergripande beslut i viktiga ärenden. Som framgår av det sagda har både polisstyrelse och polisnämnd mycket stora befogenheter att besluta om polisverksamhet. Från att ha haft en i huvudsak rådgivande ställning har styrelsen fått en mer aktiv funktion inriktad på att styra verksamheten. Polisstyrelsen har numera också möjlighet att besluta i frågor som rör operativ Offentliga anställningar och uppdrag 379 verksamhet, utom när det gäller polisledning i särskilda fall (3 kap. 2 § första stycket tredje punkten polisförordningen).75 Även polisnämnd kan ha uppgifter som rör viktiga frågor om dels planeringen och inriktningen av verksamheten samt ekonomi, dels polismyndighetens organisation. Det kan förutom planeringen och inriktningen av den ordinarie verksamheten bl.a. röra sig om försvars- och beredskapsplanläggning. En polisnämnd skall i första hand vara ett ledningsorgan för polisverksamheten inom nämndens ansvarsområde. Ärenden som ankommer på polisstyrelsen skall i viss utsträckning kunna beredas av nämnden innan de tas upp i styrelsen för avgörande. Som ett riktmärke har angetts att en polisnämnd skall ges ett faktiskt inflytande över det allmänpolisiära frågorna inom nämndens område.76 Varje polismyndighet är enligt beredskapsförordningen (1993:242) beredskapsmyndighet, dvs. en myndighet vars verksamhet har stor betydelse för totalförsvaret. En sådan myndighet skall fortsätta sin verksamhet under höjd beredskap. Vidare skall varje polismyndighet enligt 12 § polisförordningen upprätta planer för polisens insatser vid särskilda händelser och för polisens insatser vid skyddet av viktigare objekt i polisdistriktet. Vi gjorde i föregående avsnitt bedömningen att den verksamhet som bedrivs av polismän utgör myndighetsutövning som på ett ingripande sätt berör enskildas rättsförhållanden och att det bl.a. därför är motive- rat med krav på svenskt medborgarskap. Samma skäl motiverar enligt vår mening krav på svenskt medborgarskap även för ledamöter (och suppleanter) i polisstyrelserna och polisnämnderna. Någon ändring föreslås därför inte. 75Se även /, Polislagen - en kommentar, 3 uppl., 1998, s. 44 f. a. s. 47. 380 Offentliga anställningar och uppdrag 11.12Anställningar och uppdrag med anknytning till Försvarsmakten Kommitténs bedömning: Militära anställningar, inskrivnings- nämnderna vid , den militära grundutbildningen för kvinnor, de frivilligt försvarsverksamma och tjänstgöringen i hemvärnet har sådan anknytning till lagen om totalförsvarsplikt att medborgarskapskraven inte kan prövas inom ramen för vårt uppdrag. När det gäller ledamöter i och i de lokala värderingsnämnderna enligt förfogandelagen, är kravet på svenskt medborgarskap motiverat utifrån hänsyn till rikets säkerhet. Någon ändring föreslås därför inte. I 5 § föreskrivs att endast svenska medborgare får ha en militär anställning. Bakgrund och motiv till regleringen redovisas i avsnitt 6.4. I avsnitt 6.13.1-6.13.5 redovisas vissa anställningar och uppdrag som har anknytning till den militära delen av totalförsvaret, dvs. verksamhet som i ett eller annat avseende kan säga lyda under den högsta militära myndigheten (frånsett regeringen), nämligen Försvars- makten. De anställningar och uppdrag som redovisas är: ledamöter i och de lokala värderings- nämnderna enligt förfogandelagen, ledamöter i inskrivningsnämnderna vid , militär grundutbildning för kvinnor, tjänstgöring i hemvärnet. Kravet på svenskt medborgarskap för angivna anställningar/uppdrag följer av särskilda föreskrifter. I något fall - ordförande och ersättare för denne i inskrivningsnämnd - följer kravet på svenskt medborgar- skap redan av 5 § , eftersom dessa måste vara militärer. Gemensamt för militära anställningar (5 § ) samt dessa kategorier anställningar och uppdrag är att de ingår som viktiga delar i totalförsvaret. Enligt våra direktiv är frågor om medborgarskap knutna till lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt undantagna från vårt uppdrag. När det gäller att avgöra vilka frågor som knyter an till nämnda lag har vi utgått från syftet med regleringen. Enligt lagen är totalförsvaret en angelägenhet för hela befolkningen (1 §) och genom en totalförsvarsplikt skall totalförsvarets personalförsörjning tryggas (2 §). En totalförsvarspliktig är skyldig att bl.a. tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter (3 §). Sådan tjänstgöring fullgörs som värnplikt, Offentliga anställningar och uppdrag 381 civilplikt eller allmän tjänsteplikt (4 §). Lagens syfte är således att genom totalförsvarsplikten trygga personalförsörjningen. Att militärer eller personer med militär anställning har anknytning till lagen om totalförsvarsplikt förefaller självklart. Det medborgar- skapskrav som beträffande personer med militär anställning följer av 5 § kan därför inte prövas inom ramen för vårt uppdrag. skall bl.a. mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga enligt lagen om totalförsvarsplikt. Verkets verksamhet styrs således i stor utsträckning genom lagen. Det är vår bedömning att den verksamhet som utförs av ledamöterna i pliktverks inskrivningsnämnder har sådan anknytning till lagen om totalförsvarsplikt att medborgarskapskravet inte kan prövas inom ramen för vårt uppdrag. Deltagande i militär grundutbildning för kvinnor, frivillig för- svarsverksamhet och tjänstgöring i hemvärnet utgör ett komplement till skyldigheten att delta i totalförsvaret. Det som skiljer dessa verksamheter från verksamhet inom ramen för totalförsvarsplikten är just momentet av frivillighet. Likväl måste enligt vår bedömning ifrågavarande verksamheter ses som viktiga beståndsdelar i totalförsvarets personalförsörjning. Det är därför vår bedömning att verksamheterna har sådan anknytning till lagen om totalförsvarsplikt att medborgarskapskravet inte kan prövas inom ramen för vårt uppdrag. Samma resonemang går enligt vår mening inte att föra beträffande verksamheten i eller de lokala värderings- nämnderna. Visserligen har verksamheten givetvis betydelse för totalförsvaret, men förfogande får ske för att tillgodose totalförsvarets eller folkförsörjningens ofrånkomliga behov av egendom eller tjänster medan totalförsvarsplikten avser att trygga personalförsörjningen. Enligt vår bedömning ingår det således i vårt uppdrag att pröva om kravet på svenskt medborgarskap beträffande ledamöter i värderings- nämnderna alltjämt är sakligt motiverat. När det gäller ledamot i värderingsnämnd motiverades kravet på medborgarskap med att det låg i sakens natur att ledamotskap av värderingsnämnd kunde medföra kännedom bl.a. om förhållande av betydelse för rikets säkerhet (SOU 1975:65 s. 130, se avsnitt 6.13.1). Enligt vår uppfattning är detta skäl att behålla kravet på svenskt medborgarskap för ledamöter i och de lokala värderingsnämnderna. Någon ändring föreslås därför inte. 382 Offentliga anställningar och uppdrag Kommitténs förslag: Kravet på svenskt medborgarskap tas bort för anställning som regionkronodirektör, chefskronofogde, kronofogde, biträdande kronofogde, kronofogdeaspirant, kronokommissarie, krono- inspektör och kronoassistent. Enligt 3 kap. 20 § i den nu gällande förordningen (1988:784) med instruktion för exekutionsväsendet, får endast den som är svensk medborgare anställas som regionkronodirektör, chefskronofogde, kro- nofogde, biträdande kronofogde, kronofogdeaspirant, kronokommissa- rie, kronoinspektör eller kronoassistent. Eftersom kravet infördes genom en förordning77 saknas det sedvanliga förarbeten. I tiden ligger ändringen nära ikraftträdandet av regeringsform och föreskrifterna i dess 11 kap. 9 § tredje stycke (se avsnitt 6.2). Enligt uppgift från () - chefsmyndighet inom exekutionsväsendet - kan en bidragande orsak till kravet på svenskt medborgarskap ha varit avskaffandet av över- exekutorinstitutet, varigenom kronofogdemyndigheterna fick ökade maktbefogenheter, bl.a. genom ansvaret för fastighetsförsäljningen och - i överklagandehänseende - en position direkt under hovrätterna. Enligt RSV föranledde frågan om svenskt medborgarskap då inte någon debatt inom exekutionsväsendet och har därefter inte väckt någon uppmärksamhet.78 RSV har i skrivelse vidare uppgett: () uppgifter har utvidgats efter det att kravet på svenskt medborgarskap infördes. Av intresse i detta sammanhang är att KFM från tingsrätterna tagit över handläggningen av betalningsföreläggan- den och handräckningar. Ansvaret hos tingsrätterna för dessa uppgifter låg på lagfaren personal. Det finns inte några krav på kronofogde- eller exekutiv kompetens för dessa uppgifter, trots att uppgifterna kan vara juridiskt krävande. Svårare mål om handräckning, som ju är högst påtaglig myndighetsutövning, handläggs nu av jurister såväl med som utan kronofogdekompetens. Det kan alltså i princip vara slumpen som avgör om det är en svensk medborgare som svarar för handläggningen. Det finns dock inte någonting som tyder på att krav på svenskt medborgarskap för dessa uppgifter skulle behöva ställas. 77 27 a § i då gällande kronofogdeinstruktion (1965:687, i ifrågavarande del ändrad genom 1975:1330). 78 Skrivelse , dnr. 695-00/111. Offentliga anställningar och uppdrag 383 medborgarskap synes inte ligga i linje med den allmänna utvecklingen mot ökad internationalisering. Det kan inte skönjas några säker- hetspolitiska eller andra mer övergripande risker om kravet slopas. För KFM:s myndighetsutövning kan den anställdes medborgarskap inte spela någon roll.79 Eftersom, enligt vad vi erfarit från RSV, det i princip kan vara slumpen som avgör om det är en svensk medborgare som svarar för handläggningen av vissa ärenden hos KFM, kan enligt vår uppfattning de olika kategorierna av anställda vid kronofogdemyndigheterna svårligen behandlas annat än enhetligt. Verksamheten vid kronofogdemyndigheterna är mindre ingripande än den verksamhet som bedrivs av t.ex. poliser, åklagare och domare. De maktbefogenheter KFM har utövas även av personal som inte är svenska medborgare. Vi anser med beaktande av vad som sagts att det integrationspolitiska målet att i största möjliga utsträckning uppnå likställdhet mellan svenska medborgare och utlänningar såvitt gäller statliga anställningar och uppdrag väger tyngre än de motiv som ligger bakom kravet på svenskt medborgarskap för ifrågavarande anställningar. Vi föreslår därför att 3 kap. 20 § förordningen med instruktion för exekutionsväsendet skall upphöra att gälla. Kommitténs förslag: Kravet på svenskt medborgarskap för tjänst som överinspektör vid tas bort. Det saknas uttryckliga motiv för kravet på svenskt medborgarskap för tjänst som överinspektör vid (se avsnitt 6.15.1). Överinspektören har i egenskap av chef för ett distrikt att utföra tillsyn av elektriska anläggningar inom Försvarsmakten, dvs. anläggningar som har betydelse för totalförsvaret. Enligt uppgift från Elsäkerhets- verket är de aktuella tjänsterna inte placerade i säkerhetsklass enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). Enligt vår bedömning finns det därför inte heller skäl att upprätthålla kravet på svenskt medborgarskap för tjänst som överinspektör vid . 79 Skrivelse , dnr. 695-00/111. 384 Offentliga anställningar och uppdrag Kommitténs bedömning: Medborgarskapskravet för ledamöter i är sakligt motiverat utifrån hänsyn till rikets säkerhet. Någon ändring föreslås därför inte. Som framgår av avsnitt 6.15.2 handlägger frågor om ersättning för egendom som tas i anspråk med stöd av lagen. Förfogande enligt lagen kan innebära att staten tar i anspråk råolja eller oljeprodukter. Förfogande kan dock även innebära att ägare eller inne- havare av sådan förnödenhet eller av fastighet, anläggning, tran- sportmedel eller annan egendom åläggs att utöva den verksamhet som har samband med produktion, iståndsättande eller användning av egendomen inom ramen för hans eller hennes vanliga verksamhet eller med transport av egendomen. Liksom är fallet med värderings- nämnderna enligt förfogandelagen (se avsnitt 11.12) ligger det i sakens natur att ledamotskap av värderingsnämnd enligt oljekrislagen kan medföra kännedom bl.a. om förhållande av betydelse för rikets säker- het. Kravet på svenskt medborgarskap för ledamöterna i den är därmed enligt vår bedömning sakligt motiverat. Eftersom medborgarskapskravet enligt vårt förslag inte längre kommer att följa av grundlag (se avsnitt 11.7.4) bör motsvarande krav i oljekrislagen behållas. Kommitténs förslag: Regeringen ger och För- svarsmakten i uppdrag att undersöka hur säkerhetsskyddslagen tillämpas. Med utgångspunkt från resultatet av undersökningen ses kravet på svenskt medborgarskap i 29 § säkerhetsskyddslagen (1996:627) över. Med säkerhetsskydd avses olika åtgärder för att skydda totalförsvaret eller rikets säkerhet i övrigt. Rikets säkerhet kan sägas avse såväl den yttre säkerheten för det nationella oberoendet som den inre säkerhet för det demokratiska statsskicket. De grundläggande bestämmelserna om säkerhetsskyddet finns i säkerhetsskyddslagen (1996:627). Av 29 § säkerhetsskyddslagen följer att en säkerhetsklassad anställning vid staten, en kommun eller ett landsting får innehas endast av den som är svensk medborgare. Regeringen får i enskilda fall medge undantag från Offentliga anställningar och uppdrag 385 Regleringen av säkerhetsskyddet och motivet bakom medborgarskapskravet i 29 § beskrivs närmare i avsnitt 6.16. Försvarsmakten anser att kravet på svenskt medborgarskap enligt 29 § säkerhetsskyddslagen skall behållas; i vart fall om det är fråga om säkerhetsklassade anställningar hänförbara till Försvarsmakten. Myndigheten anser att säkerhetsklassningen kan ses som ett kvitto på att befattningshavaren på viss anställning får ta del av sekretessbelagda uppgifter av betydelse för rikets säkerhet upp till en viss nivå.80 har uppgett: Krav på svenskt medborgarskap uppställs i säkerhetsskyddslagen endast beträffande anställningar, inte uppdrag. Regeringen har möjlighet att besluta om undantag från kravet på svenskt medborgarskap. Dispens har meddelats endast i enstaka fall. Att svenskt medborgarskap krävs för anställning men inte uppdrag kan möjligen bero på att en anställd får del av information under ett större antal år.81 Som framgår av redovisningen i avsnitt 6.16.1 finns det tre olika säkerhetsklasser (1-3). Klass 1 - den högsta klassen - avser verksamhet där den deltagande i stor omfattning får del av uppgifter som omfattas av sekretess och är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Säkerhetsklass 2 avser tillgång till sådana uppgifter i en omfattning som inte är obetydlig. Säkerhetsklass 3 avser verksamhet där den deltagande i övrigt får del av uppgifter som omfattas av sekretess och som är av betydelse för rikets säkerhet, om ett röjande av uppgifterna kan antas medföra men för rikets säkerhet som inte endast är ringa. I samtliga fall rör det sig således om information som är av betydelse för rikets säkerhet, såvitt gäller de två första säkerhetsklasserna av synnerlig betydelse. Vi är i likhet med de flesta bedömare av uppfattningen att det är nödvändigt med någon form av kontroll av pålitligheten från säkerhets- synpunkt i fråga om personer med befattningar av betydelse för rikets säkerhet. Säkerhetsskyddet är ett viktigt och ofrånkomligt inslag i skyddet för vårt statsskick och för vårt oberoende i förhållande till andra stater. I detta avseende spelar 29 § säkerhetsskyddslagen en viktig roll åtminstone när det gäller de högre säkerhetsklasserna. Att anställningar i staten, kommun och landsting i säkerhetsklasserna 1 och 2 även skall vara förbehållna svenska medborgare ser vi som motiverat utifrån tillgången till information som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Frågan är om det är möjligt eller finns anledning att öppna upp sådana anställningar inom säkerhetsklass 3. Ett argument för en 80Minnesanteckningar och skrivelse HKV 10 700:75123. 386 Offentliga anställningar och uppdrag öppning är att eventuellt behov av utländsk arbetskraft kan få genomslag i enskilda fall. Regeringen har visserligen enligt 29 § tredje stycket säkerhetsskyddslagen möjlighet att i enskilda fall medge undantag från kravet på svenskt medborgarskap. Huvudregeln innebär dock särbehandling av utlänningar. Det finns inga aktuella data beträffande antalet säkerhetsklassade anställningar eller vilken verksamhet som hänförts till de separata säkerhetsklasserna. Det har inom ramen för vårt arbete inte varit möjligt att göra en undersökning för att få fram aktuella uppgifter. Enligt uppgift från pågår en undersökning av antalet säkerhetsklassningar och vilken verksamhet som säkerhetsklassats. Undersökningen kommer enligt uppgift från dock inte att kunna slutföras före utgången av innevarande år. Enligt en enkätundersökning som lät utföra fanns det då cirka 1.000 tjänster i (motsvarande) säkerhetsklass 1, 10.000 i (motsvarande) säkerhetsklass 2 och 400.000 i (motsvarande) säkerhetsklass 3 (SOU 1990:51 s. 23382). Regeringen konstaterade att när det gäller antalet skyddsklassade tjänster torde inte några mer betydande förändringar ha skett sedan SÄPO- kommitténs arbete avslutades.83 Av den på uppdrag av utförda undersökningen framgick att den helt övervägande delen av tjänsterna i säkerhetsklass 3 var hänförliga till försvaret och krigsplaceringen av värnpliktiga. Sannolikt bedriver även en stor del av de som säkerhetsklassats i kategori 3 militär eller annan verksamhet med direkt anknytning till totalförsvaret. På grund av neddragningarna inom krigsorganisationen är dock sannolikt antalet tjänster i säkerhetsklass 3 mindre . Vidare är i princip samtliga av landets drygt 16.000 poliser84 säkerhetsklassade. Det övervägande flertalet av dessa torde återfinnas i säkerhetsklass 3. Om situationen inte har förändrats skulle en förändring av 29 § säkerhetsskyddslagen i angiven riktning i praktiken inte i någon större utsträckning vidga den del av arbetsmarknaden som utlänningar är utestängda från. Detta eftersom deltagande i totalförsvaret, liksom enligt vår bedömning polisverksamhet, även i princip kommer att vara förbehållet svenska medborgare. Som sades vet vi lite om hur dagens säkerhetsskydds- lagstiftning tillämpas eller vilken verksamhet som säkerhetsklassats i 82Se även prop. 1995/96:129 s. 41 f. 1995/96:129 s. 42. 84Skrivelsen till regeringen budgetunderlag , 2000-02- 23, dnr. EKB-902-5679/99, s. 12. Offentliga anställningar och uppdrag 387 De drygt siffrorna gällde tillämpningen av äldre lagstiftning och är med stor sannolikhet föråldrade. Det förhållandet att man i detalj inte vet vilken verksamhet som är säkerhetsklassad och vilka verksamheter som hör till respektive säkerhetsklass, är enligt vår bedömning otillfredsställande och gör att det inte är möjligt att bedöma vilka effekter en eventuell justering av 29 § säkerhetsskyddslagen kan få. Vi föreslår därför dels att regeringen ger och Försvarsmakten i uppdrag att undersöka hur säkerhetsskyddslagen tillämpas, dels att regeringen med utgångspunkt i resultatet av undersökningen ser över eller låter se över kravet på svenskt medborgarskap i 29 § säkerhetsskyddslagen. Regeringen bör med ledning av resultatet av undersökningen överväga en öppning av 29 § såvitt gäller säkerhetsklass 3 mot bakgrund av att samhällets etniska och kulturella mångfald bör tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer samt att lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter skall gälla för alla i landet oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 11.17Andra behörighetskrav relaterade till medborgarskap än krav på svenskt medborgarskap I detta avsnitt berörs kort några uppdrag som har samband med vårt förslag när det gäller rösträtt och valbarhet vid de kommunala valen; att treårsregeln tas bort (se avsnitt 10.3). Kommittens bedömning: Särbehandlingen av utlänningar som inte är medborgare i EU/kommer med automatik att upphöra när treårsregeln tas bort. Valbar till ledamot eller ersättare i övervakningsnämnd är den som bl.a. har rösträtt vid val av kommunfullmäktige, som är folkbokförd inom nämndens verksamhetsområde och som inte fyllt eller under mandat- perioden fyller (se avsnitt 6.10.10). 388 Offentliga anställningar och uppdrag Detta innebär att för utlänningar från EU/är det tillräckligt att de är folkbokförda i kommunen medan övriga utlänningar är underkastade treårsregeln. I avsnitt 10.3 föreslår vi att treårsregeln slopas och samtliga utlänningar ges rösträtt vid de kommunala valen om de är folkbokförda i kommunen. Ett slopande av treårsregeln får direkt effekt även för valbarhet beträffande övervakningsnämnderna. Särbehandlingen av utlänningar som inte är medborgare i EU/kommer således med automatik att upphöra när treårsregeln tas bort. Kommitténs bedömning: Särbehandlingen av utlänningar som inte är medborgare i EU/kommer med automatik att upphöra när treårsregeln tas bort. Valbarheten till uppdrag som ledamot i skattenämnd (dock inte ordförande och vice ordförande) är knuten till rösträtten vid val av kommunfullmäktige (7 kap. 6 § första stycket taxeringslagen [1990:324]). Detta innebär att för utlänningar från EU/är det tillräckligt att de är folkbokförda i kommunen medan övriga utlän- ningar är underkastade treårsregeln (se avsnitt 6.15.5). I avsnitt 10.3 föreslår vi att treårsregeln slopas och samtliga utlänningar ges rösträtt vid de kommunala valen om de är folkbokförda i kommunen. Ett slopande av treårsregeln får direkt effekt även för valbarhet beträffande skattenämnderna. Särbehandlingen av utlänningar som inte är medborgare i EU/kommer således med automatik att upphöra när treårsregeln tas bort. 11.17.4Överförmyndare och ledamöter i överförmyndarnämnd Kommitténs bedömning: Särbehandlingen av utlänningar som inte är medborgare i EU/kommer med automatik att upphöra när treårsregeln tas bort. Ett krav för uppdrag som överförmyndare eller ledamöter i över- förmyndarnämnd (och ersättare för dessa) är att de har rösträtt vid val av kommunfullmäktige (se avsnitt 6.15.6). Uppdragen som överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd är, i likhet med uppdrag i andra kommunala nämnder, kommunala förtroendeuppdrag. Offentliga anställningar och uppdrag 389 Detta innebär beträffande valbarheten att för utlänningar från EU/är det tillräckligt att de är folkbokförda i kommunen medan övriga utlänningar är underkastade treårsregeln. I avsnitt 10.3 föreslår vi att treårsregeln slopas och samtliga utlänningar ges rösträtt vid de kommunala valen om de är folkbokförda i kommunen. Ett slopande av treårsregeln får direkt effekt även för uppdrag som överförmyndare eller ledamot i överförmyndarnämnd. Särbehandlingen av utlänningar som inte är medborgare i EU/kommer med automatik att upphöra när treårsregeln tas bort. Kommitténs förslag: Det särskilda kravet på utlänningar att de skall ha varit folkbokförda i tas bort från lagen (1981:324) om medborgarvittnen.