sou · GOB394 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett aktieinnehav finns där optioner är utställda till personalen i det aktuella bolaget. En proportionell fördelning av detta inne- hav skulle medföra en hel del tidsödande praktiska problem. Fonderna anser därför att det är bättre att undanta från fördel- ning de aktier som motsvarar de optioner som är utställda i det aktuella aktieinnehavet. Övriga derivat – vilka är få och utgör Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna låga belopp – skall inte heller delas upp. Kompensation för dessa derivat skall dock ske inom tillgångsslaget aktier. Aktieinnehav fördelade på olika aktieserier (t.ex. A och B- aktier) skall i möjligaste mån fördelas proportionellt vid upp- delningen. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att tillgångsslagen svenska aktier och utländska aktier delas lika mellan de fyra fon- derna med undantag för innehav som är lägre än för svenska aktier och lägre än motvärdet till för utländska aktier. I dessa fall får de ligga kvar hos sina nuvarande innehavare som får kompensera de andra fonderna med kontanter, eller om dessa överstiger med en högre inleverans av de tre största marknadsinnehaven i respektive kategori. Innehav med derivat skall också undantas från en fördelning. Samtliga fonder kommer sannolikt att vilja öka sina innehav i utländska tillgångar. En uppdelning av Första och Andra AP-fondernas hela innehav av räntebärande värdepapper hade därför varit närliggande. Ett problem uppstår emellertid eftersom huvudparten av de utländska innehaven är valutsäkrade gentemot den svenska kronan med hjälp av särskilda valuta- terminskontrakt. En uppdelning av dessa innehav skulle medföra att kontrakten måste skrivas om. Denna procedur är mycket omständlig och tidsödande och således inte kostnadseffektiv. Fonderna anser därför att det är bättre för Andra – Fjärde AP- fonderna att genomföra egna köp av utländska positioner och successivt bygga upp egna erfarenheter av detta tillgångsslag, och att Första AP-fonden får behålla de utländska obligationer och penningmarknadsinstrument som finns i Första och Andra AP-fonden. Innehavet motsvarar ca . Som kompensation till de andra fonderna kommer Första AP-fonden att till var och en av dessa överföra i räntebärande värdepapper med förfall år Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 2001 och resterande belopp i form av svenska statsobligationer med kort löptid. Skulle emellertid det utländska innehavet av statspapper överstiga skall de övriga fonderna kompenseras med en fjärdedel var av över- skjutande belopp i likvida medel eller korta papper. Utöver den utländska portföljen med stater som emittenter bör Första och Andra AP-fondernas utländska portfölj med kreditobligationer (företagsobligationer) samlas i Första AP- fonden. Denna portfölj uppgår till ca . Kreditobligationernas värde bestäms bl.a av emittentens kredit- värdighet. Den nya Andra AP-fonden samt Tredje och Fjärde AP-fonderna har inte handlat i utländska kreditobliga- tioner och har därför inte erfarenhet av dessa placeringar. Av detta skäl anser de för sitt vidkommande att det är bättre att bygga upp kompetensen i organisationen innan de ansvarar för denna typ av innehav. Som kompensation till de andra fonderna kommer Första AP-fondens andel av svenska statsobligationer att reduceras. I stort sett hela den utländska portföljen är som nämnts valutasäkrad. Dessa valutaterminer kommer att värderas varefter Andra – Fjärde AP-fonderna kommer att kompenseras för terminernas värde med tillgångar inom tillgångsslaget räntebärande värdepapper. Den svenska kreditobligationsportföljen kommer till sin huvuddel att fördelas enligt proportionalitetsmetoden. Några mindre innehav med en rating som understiger A bör emeller- tid i sin helhet föras till Första AP-fonden som har god känne- dom om dessa innehav. De övriga fonderna har ännu inte hunnit bygga upp någon kunskap om förvaltningen av dessa papper. Realränteobligationsportföljen kommer efter inleveransen till att uppgå till ca . Av dessa tillgångar har fonderna som framgår av Bilaga 2 kommit överens om en uppdelning som något avviker från en rent proportionell fördelning. Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna Bostadsobligationer skall fördelas i fyra lika stora delar beräk- nat på marknadsvärdet. Eftersom i överens- kommelsen med fonderna varit berett att i inleverensen ta emot relativt illikvida bostadsobligationer kommer fondernas innehav att få en tillfredställande likviditet Sammanfattningsvis föreslår jag alltså att Första AP-fonden tillförs samtliga de utländska stats- och kreditobligationer som finns i fonderna samt dessutom ett antal innehav av svenska obligationer med låg rating. – förutom en mindre avvikelse i tillgångsslaget realobligationer – och skuldebrev utgivna för allmän omsättning fördelas i lika delar på samtliga fyra fonder. En konsekvens av dessa förslag är att Andra, Tredje och Fjärde fonderna initialt kommer att ha en obligationsportfölj med lägst A- rating. En annan konsekvens blir att samtliga fyra fonder kommer att starta sin verksamhet med betydligt mer än de säkra obligationer som de nya placeringsreglerna föreskriver. Fastighetstillgångarna ligger i huvudsak i Första och Andra AP-fonderna, men även Tredje AP-fonden har ett onoterat fastighetsbolag i sin portfölj. I Första och Andra AP- fonderna finns aktierna i . Dessa kommer att delas i fyra lika delar. De nya fonderna kommer således att äga detta bolag gemensamt. Första och Andra AP-fonderna äger den fastighet som de har sina lokaler i. Denna fastighet har värderats av en extern värderingsfirma . Avsikten är att Första AP-fonden i delningen erhåller de andra fondernas andelar i denna fastighet av de övriga fonderna. Dessa kompen- seras sedan med värdepapperstillgångar. Första och Andra AP-fonderna har aktier i några fastighets- bolag utomlands. Åtgärder har initierats för att avveckla dessa tillgångar. Om dessa inte hinner avvecklas fram får andelarna delas upp i fyra lika delar mellan fonderna. Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna Som framhölls redan i utredningens betänkande (SOU 2000:71, sid. 31) kommer både mitt förslag till fördelning och regeringens beslut i frågan att fattas innan full kännedom föreligger om det exakta innehållet i fondernas tillgångar. Det som är känt och tillgängligt nu är balanserna vid utgången av andra tertialet . Med utgångspunkt i dessa uppgifter och med tillämpning av de principer och undantag från dessa som redovisats ovan har en preliminär fördelning av de efter inleveransen till kvarvarande tillgångarna gjorts, vilken redovisas i nedanstående tabell: Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna Översikt av AP-fondernas tillgångar efter inleverans till och efter avskiljning av tillgångar till avvecklingsportföljerna. I miljarder kronor och i värden per . Nominella obligationer i SEK1 – därav företag och kommuner Övrigt (varav derivat 2,3) -1,5 -1,5 Aktier i AP – Fastigheter -0,5 -0,4 Totala marknadsvärdet för de nya 1 AP 1 får en mindre andel till följd av att den utländska portföljen inte fördelas 2 Avviker något från proportionell fördelning i enlighet med fondernas önskemål 3 Utländska aktier är här kvalificerade enligt nu gällande reglemente. Några innehav som är svenska kommer att klassificeras som utländska när nya reglementet träder ikraft . 4 Värdet på aktieportföljen kommer att avvika mellan fonderna till följd av lägsta gräns för fördelning 5 AP 1 behåller denna fastighet och kompenserar övriga med svenska obligationer 6 Tillgångarna förvaltas i Första respektive . Avkastningen fördelas lika mellan fonderna efter avdrag för kostnader. Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna Med reservation för att uppgifterna hänför sig till en för tidig tidpunkt framträder ändå vissa grunddrag i de nya fondernas till- gångar som knappast kan förändras i väsentlig omfattning fram . Var och en av de fyra nya fonderna kommer att starta sin verksamhet med ca . Det helt dominerande tillgångsslaget kommer att bli räntebärande papper, vars andel kommer att uppgå till . Här kommer samman- sättningen mellan fonderna att variera något eftersom Första AP-fonden enligt överenskommelsen mellan fonderna kommer att behålla sin utlandsportfölj för vilket de andra kompenseras genom en motsvarande högre tilldelning av svenska räntepapper. Eftersom den räntebärande delen av portföljen helt domineras av som lägst A-ratade emittenter kommer de nya placeringsreg- lernas krav på att varje fond skall ha av till- gångarna i säkra placeringar att vara mer än väl uppfyllt. Aktieandelen kommer att uppgå till i storleksordningen och helt domineras av svenska aktier. Övriga till- gångar utgörs främst av fastighetstillgångar. Den här redovisade tillgångsfördelningen är ett resultat av principerna i riksdagsbeslutet om de nya buffertfonderna och av Första – Fjärde AP-fondernas gemensamma uttolkning av detta. Man kan självfallet inte utesluta att fonderna efter själva utskiftningen kommer att vilja förändra denna fördelning och utnyttja de möjligheter som de nya placeringsreglerna ger dem. Men detta kommer att ske senare – efter det att de tilldelats denna initiala fördelning. Det för mig som utredningsman viktiga är att det föreligger en enighet mellan fonderna att dela upp de nu givna fondmedlen på det sätt som illustreras i tabellen ovan. Jag vill därför föreslå att regeringen beslutar om de fördel- ningsprinciper som jag redogjort för ovan. Eftersom beslutet måste tas innan de värden som skall ligga till grund för uppdel- ningen är kända – dvs. de – kan inte beslutet gälla absoluta belopp utan måste gälla fördelningsprinciper som sedan appliceras på de faktiska innehaven . Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna form för regeringsbeslut beskrev jag som tidigare framhållits redan i delbetänkandet och remissinstanserna har med något enda undantag inte invänt mot detta. För utredningens vidkommande har värdet på de tillgångar som delas i lika stora delar ingen avgörande betydelse eftersom varje fond får lika mycket av tillgången. Tillgångarna kommer att vär- deras i anslutning till det sedvanliga bokslutsarbetet vid en tid- punkt som sammanfaller med fördelningen till de nya fonderna. Vissa tillgångar kommer emellertid inte att delas lika mellan de fyra fonderna. Värdet på tillgången blir då avgörande för den ersättning som skall betalas i kompensation. Ersättningen kan – som nämnts – ske i form av kontanter eller med andra tillgångar. För att undvika oklarheter om värdet på tillgångarna är det en fördel om fonderna har samma värderingsprinciper. Ett arbete pågår i samråd med fondernas revisorer om att lik- ställa värderingsprinciperna. Under förutsättning att de nya principerna tillämpas över hela linjen i samband med arbetet med årsbokslutet för så bör dessa också kunna användas vid värdering av de tillgångar som skall delas upp mellan fonderna. En annan fråga är eller under vilken tids- period tillgångarna skall värderas. Fonderna skall initialt ges ett lika stort kapital – dvs. värdet på deras ingående balans skall vara lika stort. Vid årsskiften kan ibland värderingar på finansiella tillgångar variera på grund av av olika s.k. årsskifteseffekter. En tanke som har diskuterats i utred- ningen är att värdera tillgångarna som ett genomsnitt av . Genom en sådan värderingsmetod skulle en del tillfälliga årsskifteseffekter kunna undvikas. Det finns emellertid en rad praktiska omständigheter som talar för att värderingstidpunkten bör vara just vid års- skiftet. Bokslutet för fonderna görs med värderingar per den sista bankdagen . Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna använda en annan värderingstidpunkt medför det en ingående balans som avser själva uppdelningen och en annan som avser bokslutet. Med två olika värderingstidpunkter riskerar fördel- ningen av tillgångarna försvåras eftersom i princip två olika bokslut måste upprättas. Trots riskerna för att olika årsskifte- seffekter kan påverka marknadsvärdena under den sista bank- dagen föreslår jag att värdena denna dag får ligga till grund för fördelningen av tillgångarna. Ett förfarande med skulle dessutom ge upphov till en hel del administrativa problem eftersom det är många innehav som skall värderas och beräkningar av deras genomsnittsvärden måste genomföras i särskild ordning. I vissa fall går det att avvika från marknadsvärdet på en tillgång . För finansiella företag har Finans- inspektionen utfördat olika redovisningsföreskrifter och all- männa råd. Enligt föreskrifterna och de allmänna råden (FFFS 1999:14) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers- bolag gäller för noterade tillgångar och skulder att med för- säljningsvärde avses betalkursen på balansdagen (4 kap. 3 §). Om det däremot på grund av särskilda förhållanden bedöms att det försäljningsvärde som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden för en tillgång underskrider eller för en skuld överstiger balansdagens betalkurs skall det bedömnda försäljningsvärdet ligga till grund för beräkningen av verkligt värde. Med särskilda förhållanden avses låg likviditet i markna- den och liknande omständigheter (4 kap. 4 § och allmänt råd). Motsvarande möjlighet för att öka tillgångens värde finns inte vilket det skulle kunna finnas behov för i detta sammanhang. Det går emellertid inte att nu förutse ett sådant behov varför jag föreslår att om värderingsproblem uppstår så får de behandlas inom ramen för de regler och förordningar som gäller, och inom ramen för revisorernas anvisningar. Det finns inte tillräckliga skäl att föreslå avsteg från de principer som kommer till uttryck i normala råd och anvisningar. Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 3.4Övriga frågor angående uppdelningen En av de övergripande principerna för fördelningen av tillgång- arna är att kostnaderna för såväl transaktionerna som kostnader för eventuella portföljomflyttningar skall mini- meras. Det kan hända att det i vissa innehav upp- står situationer som kräver särskilda insatser från den fond som äger innehavet, vilket kan medföra att tillgången inte går att dela eller att dess värde är svårbedömt. En sådan situa- tion skulle t.ex. kunna uppstå om något innehav hamnar på obe- stånd. Om detta skulle ske bör ett sådant innehav undantas från fördelningen till dess situationen är utredd. Annars riskerar det att försvåra rekonstruktionsarbetet och värden kan gå förlorade. Fonderna instämmer i detta och har uttryckt att om något lik- nande skulle inträffa bör fonderna kunna lösa sådana situationer i samma goda samförståndsanda som rått under utredningens gång. Det bör således inte finnas något hinder för fonderna att i speciella fall tillfälligt undanta vissa tillgångar från en fördelning . En särskild fråga gäller de eventuella skulder som fonderna kan ha . Enligt min mening bör principen vara att skulder som hänför sig till placeringstillgångarna skall fördelas lika och avräknas inom respektive tillgångsslag. Övriga skulder – t.ex. pensionsskulder – får ligga kvar hos respektive fond. 4Marknadseffekter av ett genomförande av fördelningen Denna utredning har enligt sina direktiv haft två huvud- uppgifter: att dels föreslå innehållet i den överföring på som skall göras från AP-fonderna till Riks- gäldskontoret, dels föreslå hur återstående tillgångar skall för- delas mellan Första – Fjärde AP-fonderna. Med tanke på beloppens storlek finns det få liknande transaktioner i vår historia. De skall dessutom på några undantag när genomföras . Även om kapitalmarkna- derna nu i betydande utsträckning är internationaliserade så skulle sannolikt så stora volymer ändå kunnat sätta sina spår i räntor och priser – om de i sin helhet skett via marknaderna. är de emellertid i allt väsentligt en stor intern- transaktion inom den statliga sektorn. Inte desto mindre skulle man kunnat räkna med vissa mark- nadseffekter av överföringen till . Ett stort innehav av bostadsobligationer kommer att överföras till Riks- gäldskontoret där de kommer att ligga i förvar till förfall. En betydande post statsobligationer kommer också att överföras till och leder då till en omedelbar nedsättning av statsskulden. Grunddragen i denna överföring har emellertid varit kända i samband med publiceringen av utredningens delbetänkande och har sedermera preciserats i utredningens skrivelse till regeringen . I ingetdera fallet har några nämnvärda marknadsreaktioner kunnat registreras. Det framstår inte som särskilt sannolikt att några sådana skulle Marknadseffekter av ett genomförande av fördelningen komma när dessa redan kända transaktioner faktiskt genomförs . Det framstår inte heller som sannolikt att det skulle kunna uppstå några nämnvärda marknadsreaktioner av själva fördel- ningen mellan fonderna . Grundprincipen för denna – en proportionellt lika fördelning mellan fonderna – har också varit känd sedan delbetänkandet . Några valutaeffekter av själva omläggningen har man inte heller anledning att räkna med. Större delen av fondernas utländska tillgångar är valutasäkrade och kommer att så vara fram till uppdelningen och själva uppdelningen kommer inte att påverka valutapositionerna Därmed inte sagt att det inte kan komma marknadsreaktioner längre fram när de fyra fonderna skall anpassa sina innehav till de nya placeringsregler som skall gälla framöver. I princip ligger emellertid denna frågeställning utanför ramen för denna utred- nings arbete. I en speciell mening kan den dock ha en återverkan på detta arbete – nämligen om själva omfördelningen utformas med direkt sikte på att på olika sätt underlätta denna framtida anpassning. De praktiska möjligheterna att göra detta är emel- lertid mycket begränsade. De tillgångar som Första – Fjärde AP- fonderna kommer att få ges av de tillgångar som redan finns i de tidigare fonderna som dessutom förvaltas enligt de gamla placeringsreglerna ända fram . En viss variation i tillgångsfördelningen skulle visserligen kunnat åstadkommas även inom dessa ramar men de nya fond- styrelserna har varit eniga i sin uppfattning om att de totalt sett tillgängliga tillgångarna med några få undantag bör fördelas proportionellt. Detta är kanske inte ägnat att förvåna eftersom det inte bara är placeringsreglerna som är identiska för de fyra fonderna utan även själva förvaltningsuppdraget. Om detta sedan kommer att tolkas olika av de olika fondstyrelserna får framtiden utvisa. Detta har i varje fall inte kommit fram inom ramen för denna utrednings arbete. 5Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna Detta kapitel behandlar det praktiska genomförandet av uppdel- ningen av tillgångarna . I tidigare kapitel har be- handlats vilka värdepapperstillgångar som kommer att delas mellan fonderna, och vilka tillgångar som inte kommer att vara föremål för fördelning. Vid själva uppdelningen är det viktigt att effektiviteten i förvaltningen inte går förlorad och att fördel- ningen kan ske till låg kostnad. Fonderna kommer att ansvara för sina nya portföljer fr.o.m. den första arbetsdagen på det nya året. Det är därför av största vikt att så stor del som möjligt av tillgångarna flyttas till respektive fond denna dag. Utredningen har bildat en särskild expertgrupp bestående av administrativ personal från Första – Fjärde AP-fonderna som berörs av uppdelningen. Syftet med gruppen har varit att i ett tidigt skede förbereda utskiftningen och finna metoder för själva uppdelningen. skall två olika typer av transaktioner genomföras. Dels skall tillgångar motsvarande överföras från Första och Andra AP-fonderna till och de två avvecklingsportföljerna avskiljas från de övriga tillgång- arna, dels skall återstående tillgångar fördelas mellan de fyra AP- fonderna på sätt som framgått av kapitel 3. Till den allra största delen är de sistnämnda tillgångarna marknadsnoterade svenska och utländska räntebärande värdepapper och aktier. Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna dessa finns det ett antal onoterade innehav av obligationer, fas- tighetsaktier och förlagslån. Utöver placeringstillgångarna har Första och Andra AP-fonden en kontorsfastighet och alla fonder har tillgångar och skulder som utgör en del av den dagliga affärsverksamheten. Överföringen till avser de tillgångar som utredningen bilade sin skrivelse (Fi 2000:3525) till regeringen . Regeringen har sedermera beslutat (Fi 2000/3525) i enlighet med utredningens förslag. Överföringen kommer att ske , dvs. den första arbetsdagen på det nya året. Som framgår av skrivelsen kommer tillgångarna att värderas per som är den sista arbetsdagen . Eftersom beloppet måste bli exakt måste de eventuella värde- förändringar som inträffar från tidpunkten för regeringsbeslutet regleras genom variationer i inleveranserna av obligation 1033 eller likvider. Likaså kommer utskiftningen till avvecklings- portföljer att kunna göras tämligen omgående eftersom det i allt väsentligt rör sig om interna transaktioner. Fördelningen av återstående tillgångar mellan de fyra fond- erna bör också i allt väsentligt kunna ske . Den absolut största delen av dessa är marknadsnoterade – dvs. det finns marknadsvärden för dem per . Innehaven finns på de olika fondernas depåer och överföringen kan ske direkt dem emellan, vilket innebär att de nya innehavarna kan börja operera med dessa instrument så fort de nödvändiga avstämningarna har skett. De onoterade innehaven kan också utskiftas även om vissa värderingsfrågor kan ta att lösa. Fondernas fördelning av tillgångar kommer till en del att utjämnas med kontanta medel. Dessa belopp kan vara betydande och skall därför överföras till respektive fond så fort de går att fastställa vilket bör ske så fort som möjligt efter . Praktiskt kommer skiftet att gå till så att placeringstillgång- arna till en början samlas i en virtuell portföljförteckning som finns hos Första AP-fonden. I denna förteckning fördelas värde- Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna papperna enligt de principer som regeringen kommer att besluta om på grundval av förslagen i kapitel 3 och i den tidigare skrivelsen om inleveransen till . Med hjälp av denna förteckning kan underlag tas fram som sedan kanslierna på respektive fond använder för att informera sina respektive depåbanker om vilka värdepapper som skall skickas till andra banker, och vilka värdepapper som förväntas komma in. Som tidigare framhölls kommer tillgångarna innan fördelningen att ha värderats med slutkurserna per . Fördelningen av tillgångarna omfattar stora belopp och kom- mer att medföra drygt 2 000 transaktioner. Det är därför av största vikt att det på varje kansli finns grundliga rutiner för hur skiftet av tillgångarna skall hanteras. I grunden skiljer sig visser- ligen inte denna utskiftning från den normala affärsverksamhe- ten annat än att det kommer att röra sig om ovanligt många transaktioner och att överföringen sker utan betalning. Men inte desto mindre måste skiftet förberedas i detalj så att omflytt- ningen av tillgångsmassan sker utan fördröjningar eller andra komplikationer. Ansvaret för att utskiftningen sker komplika- tionsfritt och med hög säkerhetsnivå åligger respektive kansli. När bokslutet är färdigt och granskat av revisorerna sker en restlös fördelning av respektive fonds nettotillgångar. För- delning sker enklast genom att utjämna olikheterna med likvida medel eftersom det berör illikvida tillgångar. Någon utjämning behöver dock inte ske om fonderna efter samråd med revisorerna anser att beloppen är obetydliga i sammanhanget. Ett sådant förfarande ligger i linje med vad som är brukligt vid affärsöverlåtelser i näringslivet. Ett särskilt fall är den fastighet som Första och Andra AP-fonderna äger gemensamt i lika stora delar och där är inhyst. Denna fastighet är bokförd som en anläggningstillgång men den skall behandlas – som redan beskrivits i kapitel 3 – i fördelningen mellan de nya fonderna. För de tillgångar som fördelas in på det nya året är det lämpligt att ränteberäkning sker.