sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Med denna utgångspunkt, en ekologisk grundsyn, handlar inte miljöpolitiken om att hantera miljöproblem som uppstått av politiska och ekonomiska beslut på andra områden, den handlar om att formulera grundvalarna för samhällsutvecklingen så att miljöproblemen inte tillåts uppstå. Miljöproblem är inte olyckliga omständigheter utan tecken på en felaktig, icke hållbar, samhällsutveckling. Miljöpolitik handlar inte om att plåstra om patienten, utan om att avvärja orsakerna till det onda. Detta betänkande utgår från en mycket ambitiös målsättning, som inne- bär att dagens kända miljöproblem ska vara åtgärdade inom en gene- ration. De delmål som kommittén satt upp har denna ambition som grund och kan, om de uppnås, utgöra ett steg på vägen mot ett eko- logiskt hållbart samhälle. Den valda ambitionsnivån för vissa mål kan kritiseras, liksom en del luckor i det helhetsgrepp som eftersträvats. Målsättningar om stopp för utsättning av GMO i odlingslandskapet, minskning av användningen av bekämpningsmedel och om kärnkraftens avveckling är exempel på mål som saknas. Ekologiskt hållbar utveckling uppstår naturligtvis inte ur miljömål, utan ur handling, dvs. Kommittén har haft en unik möjlighet att, utifrån analysen av miljötillståndet på olika områden, visa på behovet av omedelbara åtgärder, för att i sista ledet koppla detta till en kraftfull argumentation för vilka styrmedel som krävs för att ställa om sam- hällsutvecklingen till en hållbar utveckling. Här anser jag att kommittén inte lyckats helt i sin strävan. Flera tydliga och för måluppfyllelsen väsentliga styrmedel har ignorerats, varav jag valt att ta upp några här. Vad gäller miljökvalitetsmålet Ingen Övergödning konstateras i betänkandet att det kommer att bli mycket svårt att nå inom en gene- ration. Detta faktum borde föranleda kraftfulla åtgärds- och styrmedels- förslag. En kraftig höjning av skatten på handelsgödsel skulle tydligt styra utvecklingen mot ett mer ekologiskt hållbart jordbruk, där ett kretslopp av gödsel såväl inom som mellan gårdar gynnas. Det är beklagligt att kommittén inte har tagit ställning för en sådan skatte- höjning. I målet om Säker Strålmiljö finns klara brister i tydlighet om kärn- kraftens avveckling. Då det utbrända kärnbränslet utstrålar radioakti- vitet är detta en minst sagt väsentlig fråga för att uppnå säker strålmiljö i ett generationsperspektiv. En skyndsam av- veckling av kärnkraften senast till 2010, med hjälp av främst ekono- miska styrmedel, borde här ha varit ett självklart ställningstagande för kommittén. För att nå de delar av målen som rör biologisk mångfald är GMO ett av flera aktuella hot. I de flesta fall har kommittén gjort ett tydligt ställningstagande för att utsättning av GMO i naturen inte ska ske. Detta tycker jag är mycket bra. När det gäller odlingslandskapet avstår man dock från ett sådant ställningstagande. Eftersom utsättning av GMO är som mest aktuell just i odlingslandskapet och det därmed är där de största riskerna finns, är det mycket beklagligt att kommittén väljer att inte ta avstånd ifrån sådan utsättning. Effektiviseringsstrategin, som tas upp i kap. 19, är av stor vikt för uppfyllelsen av flera av miljökvalitetsmålen. Tyvärr finns få tydliga styrmedelsförslag kopplade till denna. En rejäl höjning av energi- beskattningen är ett nödvändigt incitament för att uppnå den effektivi- sering av energianvändandet som behövs. Kommittén har här valt att endast föreslå en översyn av energiskattesystemet, vilket är beklagligt. I övrigt kommer att behövas ytterligare styrmedel, både ekonomiska, informativa och juridiska, för att delmålen ska nås till 2010. Ett stort ansvar ligger på ansvariga politiker att se till att också de utredningar och översyner som kommittén föreslår resulterar i sådana åtgärder och styrmedel som är tillräckliga för att målen ska nås. Särskilt yttrande av experten , Arbetet med en översyn av de nationella miljökvalitetsmålen för miljö- politiken och utarbetandet av förslag till delmål och etappmål, vilket också innebär ett förtydligande, välkomnas av näringslivet. I utredningen nämns att har sektorsmyndigheterna fått formulera förslagen till miljöpolitikens utformning i grunden. Jag vill tydligare betona att i den fortsatta arbetsprocessen med miljökva- litetsmålen då tyngdpunkten kommer att ligga på implementering dvs att finna de mest effektiva åtgärdsstrategierna och styrmedlen är det av stor vikt att arbetet sker i en nära dialog med berörda aktörer. Närings- livet utgör en berörd aktör vars deltagande i det hittillsvarande arbetet varit begränsat. Jag saknar en studie, en analys av förslagens effekter på närings- livets internationella konkurrenssituation. Hur kraven påverkar konkur- renssituationen är avhängigt marknaden dvs kunder och konsumenters uppskattning av föreslagna åtgärder samt dessas effekter på hälsa och miljö. Hänsynstagande till näringslivets konkurrenssituation utgör ytterligare ett tungt argument för att i den fortsatta arbetsprocessen med miljökvalitetsmålen öppna för en bred dialog med berörda aktörer. Näringslivets frivilliga miljöarbete är under stark utveckling och en analys samt bedömning av dess potential för att få till stånd önskade miljöförbättringar inom tidsrymden en generation, såväl nationellt som internationellt, har ej utförts av . I balansgången mellan olika styrmedel utgör i det öppna sam- hället marknadskrafterna en stark drivkraft som på ett effektivt och snabbt sätt kan leda fram till målen. I samhällets balansgång mellan lagstyrning och målstyrning är det i nuvarande situation, enligt min bedömning, av vikt att våra politiker i regering och riksdag visar ett tydligare förtroende för näringslivets s.k. frivilliga miljöarbetet och stödjer detta. Jag vill med detta särskilda yttrande understryka att den fortsatta processen förutsätter god kommunikation och samverkan med aktö- rerna, där näringslivet är en viktig aktör, för att därigenom sprida kun- skap om samt förankra delmålsförslagen och finna de mest optimala och effektiva åtgärdsstrategierna och styrmedlen. Näringslivet kan och ska medverka till en hållbar utveckling i sam- hället. Miljöanpassad produktion och miljöanpassade produkter kan utvecklas till en konkurrensfördel allteftersom globala miljömedveten- heten växer. Det ligger på näringslivets ansvar att ta vara på denna konkurrensfördel och vinna marknadsandelar från miljöstörande kon- kurrenter. Behovet av internationell samsyn nämns i utredningen. Internationell samsyn är en förutsättning för att få till stånd förändringar på miljöområdet utan att svenskt näringslivs konkurrenskraft äventyras och utgör en viktig förutsättning för det fortsatta arbetet med miljömålen.