sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda förutsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och högskolor. Med stöd av detta bemyndigande förordnade departementschefen högskolerådet som särskild utredare och som huvudsekreterare , . , , har, liksom för internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT) och , under olika perioder på deltid bistått utredningen som sekreterare. Till utredningen har varit knuten en referensgrupp i vilken har ingått förbundsdirektören , , utrednings- ansvarige , Invest in (entledigad ) och ersatt av utredningsansvarige , rektorn , tekniska universi- tet, enhetschefen , , verkställande direktören (STINT), dåvarande vice ordföranden i samt programansvarige , . , Kommittéservice har assisterat utredningen. Vi överlämnar härmed betänkandet Advantage (SOU 2000:92). Med detta är uppdraget slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Avgränsningar och utvidgning.............................................. En global utbildningsmarknad ..................................... Studentutbyte och studentmobilitet .................................... Utvecklingen i några länder.................................................. nuvarande ställning på den globala Svenska studenter i utlandet................................................. Utländska studenter i ............................................... 3.4Information om svensk utbildning och forskning i Universitetens och högskolornas information .......... 3.5Svenska lärosätens utbildningsaktiviteter utanför Åtgärder för att öka antalet utländska studenter i 4.1.1 Fördelar och nackdelar för i konkurrensen på den globala utbildnings- 4.1.2 Skäl för att rekrytera utländska studenter................. Framtida gemensamma rekryteringsområden........... Information och marknadsföring ......................................... Rekryteringsmål och statistik............................................... Internationella forskarskolor och forskarutbildning............ Fler program och kurser på engelska ................................... Regler för behörighet och tillgodoräknande ........................ Stärkande av svenska språket ............................................... Regler för visum samt arbets- och uppehållstillstånd .......... Kostnader, finansiering samt frågan om Inga kostnadskrävande åtgärder (alternativ 1).................... Bibehållande av avgiftsfria studier (alternativ 2) ................. 5.3.2 Förslag ang. grundläggande utbildning (enl. alt. 2)................................................................. Förslag ang. forskarutbildning.................................. 5.4Införande av avgifter för enskilda studenter från länder utanför EES-området (alternativ 3)..................................... 5.5Kostnader för olika åtgärder och handlingslinjer samt Svenska myndigheter och organisationer som utredningen har haft överläggningar med................ Svenska Institutets Informationsmaterial................ Utredningens uppdrag har varit att undersöka förutsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och högskolor. I uppdraget ingick även att utreda frågan om att avgiftsbelägga utbildning för studenter utanför EES-området. Skäl för ökat antal utländska studenter Globaliseringen är en realitet och även den globala utbildnings- marknaden. Industriländer som , , , , och anser det strategiskt viktigt för näringsliv, utbildning/forskning, samhälle och kultur att öka rekryteringen av utländska studenter till den högre utbildningen. Dessa länder marknadsför aktivt högre utbildning till studenter från , och . har många fördelar och det finns många skäl också för oss att öka rekryteringen av utländska studenter och lärare. Det bör ske annars riskerar svenskt arbetsliv och svensk utbildning att hamna på efterkälken. Vår allt mer globaliserade värld präglas av gemensamma problem som kräver globala lösningar. Gemensamma insatser inom högre utbildning och forskning är angelägna. Vidare ses utbildning mer och mer som en strategisk investering för att kunna utveckla och förstärka framtida förbindelser med personer, institutioner och företag i andra länder. Svenska företag är beroende av att rekrytera välutbildade medarbetare med internationell kompetens som har kännedom om andra marknader och förhållanden. Utländska studenter vid svenska universitet och högskolor berikar genom sin närvaro studiemiljöerna vid de svenska lärosätena och bidrar till förståelsen av andra kulturer och är befrämjande för kvaliteten i utbildning och forskning. Utländska studenter är en potentiell rekryteringsbas för fortsatt forskning och arbete i . behöver också fler hög- utbildade för att trygga tillväxten i generationsskiftet. Det är ett sätt att bistå utvecklingsländerna i deras arbete med att bygga upp den högre utbildningen. Export av utbildning är en väsentlig inkomst för många länder. Svensk högre utbildning håller en hög kvalitet och borde kunna vara intressant på den växande globala utbildningsmarknaden. har goda förutsättningar att ta emot fler utländska studenter har många fördelar som vi borde kunna dra nytta av för att locka fler utländska studenter till vårt land. Vi har en väl utbyggd högskola och ett allmänt gott rykte som utbildnings- och forskningsnation. Vi har några internationellt sett mycket starka forskningsprofiler. Vi delar ut . Vi är internationellt inriktade och befolkningen behärskar engelska bra. Universitet och högskolor har stor erfarenhet av internationellt samarbete och ett relativt omfattande studentutbyte. Vi har många invandrare. Svenska lärosäten har ett spännande och internationellt utbildningsutbud och tar väl hand om sina gäststudenter. Flera lärosäten har redan genom invandringen många studenter med utländsk bakgrund. De är intresserade av att ta emot fler utländska studenter - förutsatt att de tillförs resurser eller – i första hand – får ta ut avgifter. Vi har en rad institutioner som bedriver informationsverksamhet utomlands. Vi är bland världens främsta IT-nationer och har en god tillväxt och har flera välkända exportprodukter. Till detta kommer att vi är ett vackert land med en rik natur och ett stort kulturutbud. Olika åtgärder behöver dock vidtas för att öka antalet studenter i första hand från länder utanför EES-området. Självfallet skall även fortsättningsvis studenter från uppmuntras att studera i men enl. direktiven gäller uppdraget i första hand rekrytering av studenter från länder utanför EES-området. Förslag till ett 5-årigt åtgärdsprogram En nationell strategi bör upprättas Utbildningspolitiken bör bedrivas i ett större sammanhang och samverka med andra politikområden såsom t.ex. utrikes- handels-, bistånds- och miljöpolitik. Förverkligandet av den nationella strategin bör samordnas mellan ansvariga departement och myndigheter. Detta behövs för att få en starkare internationell genomslagskraft. I den nationella strategin bör vissa regioner och ämnesområden utpekas som särskilt intressanta. Det är naturligt att vissa regioner t.ex. länderna i vårt närområde ges prioritet. Vidare bör ämnes- områden där vi har en stark utbildning och forskning särskilt framhållas. Fler attraktiva utbildningar på engelska För att göra attraktivt som studieland måste fler intressanta utbildningar kunna erbjudas på engelska. För att stimulera detta bör ett särskilt stöd utgå En särskild examen - internationell - bör införas för studenter med treårig utländsk grundexamen. Utbildningen skall omfatta minst två terminer. Det är viktigt att alla lärosäten har en generös och pragmatisk inställning till tillgodoräknande och erkännande av utländska utbildningar. Det svenska språket måste värnas Vi är ett litet land med ett litet språk. Bara kan värna om det svenska språket – högskolan har ett särskilt ansvar att bidra till det. Av rekryteringsskäl måste dock utbildningar erbjudas på engelska. är det angeläget att insatser görs för att utbildning på svenska och i svenska språket för utländska studenter vid svenska lärosäten. Utbildning i svenska språket bör även förstärkas i länder av strategisk betydelse. Studentbostadsbristen i storstadsområdena måste avhjälpas Bristen på bostäder, särskilt i storstadsområdena, måste få en lösning. Utan tillräckligt antal studentbostäder kommer det vara svårt att rekrytera fler utländska studenter. Reglerna för uppehållstillstånd för studenter och doktorander utanför EES-området bör ändras så att det är möjligt för dem att arbeta under terminstid. Vidare bör det vara möjligt att efter examen kunna stanna kvar för att arbeta i . Ökade möjligheter till uppdragsutbildning Bestämmelserna om uppdragsutbildning bör ändras. Universitet och högskolor bör kunna få möjlighet att sluta avtal om uppdragsutbildning med utländska myndigheter (motsvarande) eller internationella organisationer. Fler gästlärare och doktorander Antalet utländska gästlärare inom grundläggande högskole- utbildning och forskarutbildning bör öka. Resurser för detta bör avsättas. Resurser för några internationella forskarskolor bör ställas till förfogande. Dessa bör omfatta ämnen som är intressanta ur forsknings- och rekryteringsperspektiv för och av stort gemensamt internationellt intresse. bör få i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor ta fram en informations- och marknadsförings- strategi för svensk högre utbildning. Berörda myndigheter bör därefter samverka för att förverkliga denna strategi. Vid export- satsningar i utlandet bör marknadsföring av svensk högre utbildning och forskning ingå. Extra resurser bör gå till universitet och högskolor samt för marknadsföring av den svenska högskolan. En ökning med 5 000 studenter på 5 år Det övergripande målet för rekrytering av utländska studenter och doktorander bör vara att antalet utländska studenter skall öka med 1 000 . Därefter bör en utvärdering ske för fortsatta ställningstaganden. Ökning av antalet stipendier Antalet stipendier bör öka så att fler studenter från och utvecklingsländerna kan studera i . Stipendierna kan antingen omfatta bidrag till studieavgifter (om sådana införs) och/eller till uppehälle. Utredningen presenterar tre handlingslinjer. Dessa innebär för staten olika kostnadskonsekvenser. 1.Avgiftsfriheten bibehålls och inga särskilda för staten tillkommande kostnadskrävande åtgärder vidtas. Enligt detta alternativ bör åtminstone den nationella strategin upprättas. Detta alternativ innebär att inga resurser tillförs och avgifter inte tillåts. Det skulle innebära att svenska studenter trängdes Utredningen vill inte förorda detta alternativ För att inte tränga ut svenska studenter tillförs medel för nya 1 000 nya platser/år kostar samt marknadsföring och de övriga åtgärder som föreslagits uppgår till sammanlagt 275 milj. kr. En utgångspunkt är att minst lika många utländska studenter som dagens även fortsättningsvis skall studera i Kostnaderna för detta alternativ 525 milj. kr. I detta fall behövs inga nya statliga medel för nya platser. Resurser behövs dock för stipendier som även inkluderar bidrag till avgifter (77 milj. samt resurser för marknads- föringsåtgärder m.m., sammanlagt 320 milj. kr. det också innebära inkomster från ett antal utländska studenter Många länder tar ut avgifter för utländska studenter. upp- skattar att bruttoinkomsten av de utländska studenternas närvaro i uppgår till . Även för andra länder som och är inkomster från utländska studenters närvaro betydande. har valt fortsatt avgiftsfrihet. Beträffande handlingslinjerna 2 och 3 avstår utredningen från att ta ställning men presenterar för- och nackdelar med de bägge alternativen. Vid valet mellan alternativen ställs en lång svensk utbildningspolitisk tradition – principen om avgiftsfrihet för den enskilda studenten – mot möjligheterna att tjäna pengar/hålla kostnader nere. Eftersom förslag till finansiering måste lämnas för åtgärder som innebär kostnadskonsekvenser kan avgiftsalternativet ses som ett förslag till finansiering av nya platser. 1Utredningens uppdrag och arbete Mot bakgrund av att den högre utbildningen i blir alltmer beroende av internationella tendenser och att en global utbildningsmarknad har växt fram beslöt regeringen (direktiven bifogas, bil.1) att tillkalla en särskild utredare. Utredaren fick i uppgift att undersöka för- utsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och hög- skolor. Vidare skulle utredaren studera hur det informeras om svensk utbildning i dessa länder. I uppdraget ingick även att kartlägga den internationella utvecklingen i fråga om avgifts- finansiering av utbildning samt i vilken omfattning och på vilka grunder andra länder tar ut avgifter av utländska studenter. Slutligen skulle frågan om att avgiftsbelägga utbildning för studenter från länder utanför EES-området utredas. Internationell studentmobilitet med ibland starka kommersiella inslag är ett av de framträdande dragen på den globala utbildnings- marknaden. Det är även viktigt att studera andra faktorer som har betydelse i sammanhanget som t.ex. förekomsten av utbildnings- mäklare, etablering av campus i andra länder, virtuella universitet och distansutbildningar, samverkan mellan olika lärosäten inom olika utbildningar och frågor om erkännande. Utredningen kommer därför i den fortsatta diskussionen (kapitel 2) och i förslagen (kapitel 4) behandla dessa faktorer. Utifrån direktiven och ovan nämnda faktorer kommer olika länders politik, strategier och mål för att rekrytera utländska studenter att belysas. Utredningen behandlar inte förekomsten av alltmer rent affärs- mässiga universitet eller framväxten av olika företags intern- utbildningar som använder benämningen universitet. Dock vill utredningen framhålla att dessa redan finns i och kommer inom en snar förmodligen att öka i betydelse. Om individers kompetensutveckling i större utsträckning finansieras genom kompetenskonton och kompetensförsäkringar kommer det att innebära att företag och vinstdrivande organisationer blir allt aktivare inom denna sektor. En fråga som även då måste bedömas är om det skall vara möjligt för universitet och högskolor att delta i denna konkurrens. Utredningens arbete har bestått i att samla in och analysera material om den globala utbildningsmarknaden och aktuella tendenser på denna. Den internationella studentmobiliteten har studerats och utvecklingen i olika länder har uppmärksammat. Särskilt intresse har ägnats åt formerna och motiven för avgifts- finansiering. Utredningen har kartlagt hur utländska studenter uppfattar sin utbildning i . Därvid har utredningen använt sig av utvärderingar som har företagits vid universitet och hög- skolor, men utländska studenter har även intervjuats om hur de ser på sin vistelse i . I en enkät till universitetens och hög- skolornas internationella kanslier och sammanträffande med företrädare för dem har utredningen undersökt hur man ifrån denna grupp uppfattar möjligheter för en ökad internationell rekrytering av studenter. Vidare har universitet och högskolor i östra tillfrågats om sina kontakter med lärosäten i de baltiska staterna och det forna . Svaren på enkäterna redovisas i den löpande texten. Sammanställning av svaren finns på utredningens kansli. av högre utbildning och forsk- ning (STINT) anordnade i samråd med utredningen en konferens om internationella trender beträffande avgiftsfinan- siering av högre utbildning. På uppdrag av STINT har dessutom genom- fört en studie av utvecklingen i ett antal länder när det gäller avgifter för utländska studenter. Utredningen har gjort studiebesök hos centrala myndigheter och organisationer i : , och Conference for Vice– Chancellors and Principals. Vidare har tyska myndigheter och organisationer besökts: Bundesministerium für Bildung, Forschung und Technologie, Kultusministerkonferenz, och Deutscher Akademischer Austauschdienst. Slutligen har Nuffic, organisation för inter- nationalisering och marknadsföring av holländsk högre utbildning, besökts. Utredningen har närvarit vid en konferens om marknadsföring av europeisk högre utbildning, arrangerad av () i . Vid en resa till har bl.a. , University at och internationella organisationer, däribland () besökts. Härtill kommer en rad erfarenheter från sammanträffanden i olika sammanhang,, konferenser, studiebesök m.m., med universitet och högskolor i olika länder, främst . Utredningen har haft fortlöpande kontakter med . Referensgruppen har sammanträtt fyra gånger. Under arbetets gång har utredningen haft kontakter med svenska myndigheter och organisationer. Förteckning över dessa finns i bilaga 2. I Kapitel 2 beskrivs den internationella utvecklingen som brukar karakteriseras som en global utbildningsmarknad samt utvecklingen i några länder som bedöms vara intressanta för de fortsatta övervägandena. I Kapitel 3 behandlas och svenska förhållanden. Inled- ningsvis beskriver utredningen svenska studenters rörlighet på den globala utbildningsmarknaden. Därefter behandlas hur de utländska studenterna upplever sin studietid i . universitets och högskolors utbildningar riktade till utländska studenter behandlas liksom lärosätenas utbildningar i samarbete med företag. Slutligen beskrivs informationen om svensk högre utbildning till utlandet. I Kapitel 4 presenteras överväganden och förslag när det gäller att öka antalet utländska studenter vid svenska universitet och högskolor. I Kapitel 5 behandlas kostnader, finansiering samt frågan om avgiftsbeläggning av studenter som kommer från länder utanför EES-området. Det gäller kostnader för studieplatser, stipendier för uppehälle och för marknadsföringsåtgärder m.m. Vidare presenteras tre handlingsalternativ –avgiftsfriheten bibehålls och inga kostnadskrävande åtgärder vidtas, avgiftsfrihet bibehålls och resurser tillförs för nya platser samt för vissa åtgärder slutligen att avgiftsfinansiering tillåts och vissa resurser tillförs (för – och nackdelar behandlas). 2 En global utbildningsmarknad Högskolans internationella verksamhet har under de genomgått en kraftig expansion. ökningen av studentutbytet inom grundutbildningen har påskyndats dels genom förbättrade möjligheter till studiemedel för utlandsstudier , dels genom deltagande i EU:s utbildningsprogram redan före medlemskapet i unionen. Universitet och högskolor har utvecklat internationella sekretariat för att handlägga den internationella studentutbytesverksamheten. En rad kurser och utbildningar på engelska har utvecklats samt former för att värdera utländska studiemeriter. och högskolor har ett omfattande internationellt samarbete inom grundutbildning, forskarutbildning och forskning. Samarbetet sker såväl i organiserade former som genom informella kontakter. Genom dessa samarbeten kommer drygt 7 000 utbytesstudenter till och nästan lika många svenska studenter läser utomlands inom ramen för olika avtal. Enligt uppgifter från är det ca 27 000 svenska studenter, som erhåller studiestöd som väljer att förlägga sina studier utomlands. Därutöver finns ett okänt antal studenter som får olika slag av stipendier för utlandsstudier samt de som finansierar sina studier privat. Totalt studerar omkring 13 000 utländska medborgare i den svenska högskolan. I detta antal ingår även invandrare som stadigvarande bor i . Den växande globala utbildningsmarkanden kännetecknas bland annat av växande studentströmmar, sammanlagt drygt 2 miljoner studenter, mellan nationer och kontinenter. På denna marknad är framför allt de engelskspråkiga länderna mycket aktiva. och har vidtagit särskilda åtgärder för en ökad Allt fler länder erbjuder på ett systematiskt sätt högre utbildning för studenter från , och . Motiven för detta kan variera. Det kan vara ett led i det egna landets biståndsverksamhet eller ett sätt att på affärsmässiga grunder sälja utbildning. Det kan också vara ett led i en övertänkt strategi att etablera närverk som kan gagna det egna landets ekonomiska, politiska och sociala utveckling. I det globaliserade kunskapssamhället har utbildningen en avgörande betydelse för såväl individen som samhället. Samhällets välstånd är beroende av att det finns välutbildade medborgare som kan delta i samhällets demokratiska beslutsprocesser och i ett flexibelt arbetsliv som ständigt ställer högre krav på kunskaper och färdigheter. För många utvecklingsländer är investeringar i utbildning avgörande för en ekonomisk och social tillväxt. Ekonomiska undersökningar har visat att investeringar i utbildning är en av de mest effektiva vägarna att påskynda den sociala och ekonomiska utvecklingen. Utbildning har även en stark påverkan på individens framtida inkomster, bättre möjligheter till arbete samt hälsa och frihet i arbetet. Internationalisering är ett begrepp som utgår från det nationella perspektivet. Universitet och högskolor har alltid varit inter- nationella institutioner. Högre utbildning och forskning är till sin natur internationella verksamheter. Lärosätenas internationalise- ring har kännetecknats av vetenskapligt utbyte mellan lärare och forskargrupper samt möjligheter för studenter att läsa vid utländska lärosäten. Samarbetet anses ha ett värde i sig, men innebär även en kvalitetsprövning av forskning och utbildning. Det berikar lärosätets och institutionernas undervisnings - och forskningsmiljö och bidrar därmed aktivt till kvalitetsutvecklingen. Lärarna och forskarna knyter viktiga kontakter och studenterna erhåller stimulans i kontakten med utländska studenter vid det egna lärosätet eller genom utbytesvistelser vid andra lärosäten. Globalisering av den högre utbildningen och forskningen innebär att den enskilda individen, institutionen och eller högskolan kan samarbeta och kommunicera med vem som helst var och när som helst. En förutsättning för denna utveckling som innebär ett fritt utbyte av information, idéer och individer har varit ny kommunikationsteknologi, sjunkande priser på resor och politiska förändringar i flera länder. Det innebär att forskare, lärare och studenter utbyter information och idéer samt träffas personligen mer obehindrat än för ett eller sedan. Nationsgränser överskrids mycket lättare och minskar i betydelse. När det fortsättningsvis talas om studenter avses om inte annat anges studenter inom såväl grundutbildning och forskarutbildning. Med utbytesstudent avses fortsättningsvis en student som kommer till ett lärosäte i inom ramen för bilaterala eller multilaterala avtal om studentutbyte. Med gäststudent/free mover avses fortsättningsvis en student som kommer till utanför bilaterala eller multilaterala avtal. Med student i uppdragsutbildning avses student som deltar i utbildning som har köpts av en extern uppdragsgivare från ett lärosäte och där lärosätet är uppdragstagare. Under har framför allt studentutbytet och studenternas rörlighet ökat i mycket stor omfattning. Det finns uppskattningar om att studentrörligheten har ökat med . Inom Europeiska unionen är det framför allt till- komsten av - och Leonardoprogrammen som har påskyndat denna utveckling. Studentrörlighet är emellertid en global företeelse där de flesta rika industriländer står som mottagare av ett inte obetydligt antal studenter. Av tabell 1 framgår att numerärt sett är det land som tar emot flest utländska studenter, men att det är som, relativt sett i förhållande till det totala antalet studenter inom landet, tar emot flest. En global utbildningsmarknad SOU 2000:92 Tabell 1 Utländska studenters spridning efter ursprungskontinent % av tot. (1995/96) (1996/97) (1996/97) (1995/96) (1994/95) (1996/97) (1996/97) (1995/96) (1995/96) (1996/97) Kommentar: Med utländska studenter avses utländska medborgare som deltar i högskoleutbildning. Det kan således även vara fråga om immigranter eller flyktingar som stadigvarande vistas i landet.