sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Möjligheten att brevrösta för medborgare som befinner sig utomlands gäller enbart personal vid utländska beskickningar och militär personal om de gör FN-tjänst osv. 1)Röstning utomlands går så till att den isländska röstberättigade medborgaren uppsöker valförrättare, som har valsedlar. kuvert och omslag i sin vallokal. Valförrättare utomlands utses av utrikes- ministeriet och det annonseras i olika former vilka de är och när valförrättning äger rum; har det varit isländska beskickningar, (vissa) honorärkonsulat och några tillfälliga vallokaler (exempelvis tillrest tjänsteman från närliggande myndighet). När identitet och övriga formaliteter kontrollerats - det är således närmast fråga om en notariatfunktion – får den röstberättigade själv sända det förslutna ytterkuvertet med post (eller på annat sätt) till den valkrets vederbörande tillhör i . Detta förfarande har inte mött invändningar, inte heller i eller . 2)Motsvarande förfarande kan äga rum även inom landet (för personer som befinner sig på annan plats än i den egna valkretsen etc.). Möjligheten att sända valhandlingar direkt till den enskilde och att vederbörande själv sänder in sin/a röst/er utan att uppsöka valförrättare har – för kontrollens skull – inte övervägts. Den som inom den egna valkretsen inte har möjlighet att komma till vallokalen kan senast före valdagen ansöka om att bli uppsökt av valförrättare i hemmet, på institution (där särskild valförrättning inte anordnas). Valförrättare kan i detta fall som ett alternativ sända två förtroendemän för att ta emot rösten. 1)Italiensk medborgare som definitivt bosätter sig utomlands avregistreras från folkbokföringsregistret (Anagrafe della Popolazione Residente, APR) och registreras i det speciella registret över italienare som är folkbokförda utomlands (Anagrafe degli Italiani Residenti all'Estero). Sådan medborgare kvarstår dock i röstlängden i den kommun han utvandrat från. Sådan medborgare kan inte rösta per korrespondens vid val och folkomröstningar, utan måste resa till . Han erhåller därför från den kommun i vars röstlängd han är upptagen ett meddelande med uppgift om datum för valet/folkomröstningen samt information att han kan hämta sitt röstkort hos den kommunala valmyndigheten. Mot uppvisade av meddelandet får han dessutom rätt till resebidrag enligt gällande bestämmelser. Parlamentet granskar nu en regeländring som innebär att sådan väljare får möjlighet att rösta per korrespondens. Innan beslut härom kan fattas måste dock parlamentet slutgiltigt godkänna grundlags- ändringarna om antalet deputerade och senatorer som skall väljas i utlandsvalkretsen . 2)Endast vid val av italienska företrädare i säger lagen att väljare som är fast bosatt i EU-länderna, samt väljare som tillfälligt befinner sig i dessa länder av arbets- eller studieskäl jämte medföljande familjemedlemmar, kan rösta i de speciella valdistrikt som inrättas i dessa länder. Väljare som är folkbokförd i måste personligen inställa sig i den vallokal i vars röstlängd han är upptagen för att avlägga sin röst. 1)Väljare som befinner sig utomlands kan rösta genom att sända sin röst med vanlig post. Valsedeln skall läggas i ett valkuvert. Valkuvertet tillsammans med kallelsen (röstplikt) läggs i ett ytterkuvert och postas som vanligt brev till det särskilda valkontor som finns angivits på valkuvertet. 2)Väljare som befinner sig i landet har rätt att rösta i följande fall. Den vars hälsotillstånd eller fysiska kondition gör det omöjligt för vederbörande att komma till vallokalen för att rösta. Den som är . 1)Vallagen anger grunderna för möjligheten att rösta för nederländska medborgare som är bosatta utomlands. De får endast delta i valen till underhuset och . De måste registrera sig inför varje val. De har möjlighet att rösta via post, genom ombud eller i valfri vallokal i . När det gäller brevröstning skickas röstsedeln med ordinarie post (ibland via ambassaden) till valmyndigheten i . I nio länder har nederländska väljare möjlighet att skicka sin röstsedel direkt till ambassaden där även vallokaler inrättas. Dessa vallokaler inrättas på grund av den långsamma postgången i vissa länder och naturligtvis på grund av det långa avståndet. I finns den centrala valmyndigheten dit alla brevröster kommer in och slutligen räknas. 2)Brevröstning är endast möjlig för nederländska medborgare som bor utomlands. Nederländska medborgare har möjligheten att välja om de vill rösta i den vallokal de kallas till eller genom ombud eller i den vallokal de befinner sig närmast för tillfället. 1)Brevvalg for norske stasborgare i utlandet gjelder for land der regelverket er till hinder for stemmegivning til en offisiell stemme- mottaker. 2)Ved forhåndsstemmegivning innenfor landets grenser må velgeren avgi til en stemmemottaker – enten hjemme hos velgeren eller på sted det det er bestemt av forhåndssemmegivning skal foregå, f.eks.postkontor. 1) Portugisiska medborgare som är bosatta i måste inställa sig i sin vallokal för att rösta. Personal inom militären eller polisen och personer som arbetar till sjöss, inom flyget eller inom vägtransporter och vilkas arbetsuppgifter hindrar dem från att rösta på valdagen, samt frihetsberövade eller sjuka som inte har möjlighet att ta sig till vallokalen har dock möjlighet att rösta på . Personer som faller under de förstnämnda kategorierna måste inställa sig på mellan före valdagen. När det gäller frihetsberövade och sjuka kommer en delegation från till dem mellan före valdagen för att samla in röstsedlar. 2) Portugisiska medborgare som är bosatta utomlands och har rösträtt kan skicka sina röstsedlar med rekommenderad post till valmyndigheten i . Denna möjlighet föreligger dock endast i fråga om val till det nationella parlamentet och . Endast personer som är bosatta i någon av Europeiska unionens medlemsstater får rösta vid val till . är det möjligt för schweiziska medborgare att sända sin röst med vanlig post till valmyndigheten. Detta gäller både om medborgaren befinner sig utom och inom . 1)Spanska medborgare som befinner sig utomlands har möjlighet att brevrösta. Röstningen går i huvudsak till som vid poströstning inom landet. Väljaren måste ha ett intyg (röstkort) som visar att han eller hon är upptagen i röstlängden och måste kunna legitimera sig. Röstförsändelsen måste rekommenderas för att vara giltig. 2)Det är inte möjligt för den som befinner sig inom landet att brevrösta. Den som inte röstar i vallokalen har möjlighet att poströsta. Följande villkor gäller. Väljaren måste ha ansökt om ett intyg som visar att vederbörande finns upptagen i röstlängden. Väljaren måste personligen rösta på ett postkontor och kunna legitimera sig. 1) Inte . Medborgare i som befinner sig utomlands kan inte rösta vid brittiska ambassader eller konsulat. Brittiska medborgare som hör till kategorin väljare i utlandet (overseas electors) har rätt att rösta. Det rör sig om medborgare som är bosatta i andra länder. lag om folkrepresentation (Representation of the People Act 1985) infördes den rösträtten för overseas electors, och lag utvidgades kvalificeringsperioden från 5 till . En sådan väljare måste låta sig registreras och har möjlighet att rösta genom ombud i den valkrets han eller hon senast var upptagen i röstlängden, innan flytten från . Overseas electors måste anmäla sig för att bli upptagna i röstlängden för val till parlamentet och (de får inte rösta i lokala val). Brittiska medborgare som är bosatta i landet men sannolikt kommer att befinna sig utomlands på valdagen har möjlighet att ansöka om att få brevrösta, men röstsedeln skickas till deras adress i . Röstsedeln skall fyllas i och återsändas till Returning officer (den myndighet som ansvarar för valförrättandet i den valkretsen) inom enligt den tidsplan som fastställts för valet och innan väljaren lämnar landet. Det är dock tänkt att detta system skall ändras genom de förordningar som skall antas enligt Representation of the People Act, 2000, så att både registrerade overseas electors och brittiska medborgare som tillfälligt befinner sig utomlands skall ha rätt att ansöka om brevröstning. 2) Ja, om de hör till någon av de kategorier som har rätt till det. Väljare har rätt att ansöka om brevröstning om deras situation på valdagen sannolikt kommer att vara sådan att de inte rimligtvis kan förväntas inställa sig i den vallokal de kallats till. Skälen till detta kan vara deras sysselsättning, tjänstgöring eller anställning, att de flyttat till en annan valkrets sedan röstlängden upprättades eller styrkt fysisk oförmåga. Förordningar som skall antas enligt Representation of the People Act, 2000 kommer att medföra ändringar av dessa system så att registrerade väljare skall kunna brevrösta på begäran. 1) Röstberättigade som inte kan rösta i vallokalen (val med valurna) har möjlighet att delta i valet genom att brevrösta. Brevröstning kommer bara i fråga a.om en röstberättigad person av viktigt skäl vistas utanför sitt valdistrikt på valdagen, b.om en röstberättigad person flyttar till ett annat valdistrikt och inte har förts in i röstlängden i det nya valdistriktet, c.om en röstberättigad person av yrkesskäl eller på grund av sjukdom, hög ålder, handikapp eller på grund av sitt fysiska tillstånd i övrigt inte eller endast med orimliga svårigheter kan uppsöka sin bostadsort. Väljaren måste försäkra att han har skäl för att brevrösta för att han skall kunna få handlingarna för brevröstningen. I handlingarna för brevröstning ingår i synnerhet röstsedeln och ett röstkort på vilket väljaren skall försäkra att han gjort markeringarna på röstsedeln personligen. Den röstberättigade översänder i regel detta röstbrev med posten till ansvarig valmyndighet. kan också lämnas in till ansvarig myndighet. 2) Tyskar som bor utomlands kan på grund av det geografiska avståndet till valdistriktet i regel bara delta i valen genom att brevrösta2. Om en utlandstysk ansöker om att bli införd i röstlängden i den kommun där han senast varit folkbokförd innan han flyttade från , skickas handlingarna för brevröstning automatiskt till honom, om han inte speciellt anger att han vill rösta inför valnämnden. kan skickas med posten – såsom angetts under 1a. 1) Den som vet med sig att han eller hon på valdagen inte kommer att vistas på den ort där han eller hon finns upptagen i röstlängden och därför inte kunna utöva sin rösträtt, har efter begäran (muntlig eller skriftlig) rätt att få ett röstkort utställt (Wahlkarte). En sådan begäran kan göras från den dag valet utlyses till senast före valdagen. Den som befinner sig utomlands kan ansöka om röstkort vid sin utlandsmyndighet. Görs ansökan muntligen måste han eller hon kunna styrka sin identitet genom dokument, vid skriftlig ansökan kan identiteten styrkas även på annat trovärdigt sätt. Röstkortet består av ett brevhuvud som kan tillslutas och som innehåller en röstsedel och ett tryckt valkuvert som kan klistras igen. I Österrikiska val används endast en röstsedel där samtliga partier som deltar i valet står uppräknade. 2 Angående temat brevröstning vid val till bifogar jag för kännedom ett utdrag ur häfte 5 ([Ö.a. := Skriftlig utvärdering av valresultaten) i Fachserie 1 (Bevölkerung und Erwerbstätigkeit – des Europäischen Parlaments aus der Bundesrepublik am [Ö.a: = Befolkning och förvärvsarbete – val av Europaparlamentsledamöter från ]). Utgivare: – . I motsats till röstning med röstkort inom landet som bara kan ske på valdagen kan röstberättigade rösta i utlandet efter det att den har erhållit sitt röstkort. Röstningen måste de genomföra på egen hand. På röstkortet skall antecknas att det förslutna valkuvertet lagts i röstkortet. Anteckningen skall omfatta en bekräftelse på den röstandes identitet samt uppgift om tid (datum och klockslag) och plats för röstningen. Bekräftelsen måste göras innan den sista vallokalen i stängs. Bekräftelsen kan ske antingen genom en person motsvarande en österrikisk notarie eller en institution som i enlighet med uppehållslandets rätt är berättigad till officiellt bestyrkande, eller chefen för en österrikisk utlandsmyndighet eller en av denne utsedd person, eller en myndig österrikisk medborgare, som förfogar över giltigt pass vars utställningsdatum (passnummer, utställande myndighet och datum för utställandet) måste antecknas på röstkortet för att röstningen skall vara giltig. Om det gäller röstberättigade medlemmar av en enhet som sänts till utlandet efter begäran om internationell organisation bör bekräftelsen göras av chefen för enheten eller någon i enheten som denne utsett. Det förslutna röstkortet måste senast efter valdagen, före , ha kommit in till behörig valmyndighet (framgår av adressen på det förtryckta röstkortet). När röstningen bestyrks av en österrikisk utlandsmyndighet vidarebefordrar denna röstkortet till behörig valmyndighet . Om röstningen bestyrks på annat sätt, måste den röstberättigade själv se till att röstkortet och det oöppnade valkuvertet som ligger i röstkortet, kommer till behörig valmyndighet. För sent inkomna röstkort beaktas inte vid beräkningen av valresultatet. 2) Enligt vallagarna utövar varje röstberättigad person sin rösträtt på den ort i vars röstlängd han eller hon finns upptagen. Röstberättigad som har röstkort kan dock utöva sin rösträtt även utanför denna ort. Inom landet kan rösträtten utövas endast på valdagen och endast inför en valmyndighet. Röstning genom att sända röstsedeln per post till valmyndigheten är inte möjligt. Valadministrationens möjligheter att svara för aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta Den som har rösträtt är inte enligt svensk lag skyldig att rösta. På valmyndigheten ankommer det enligt lagen att informera allmänheten om när, var och hur man skall rösta samt om vad som i övrigt gäller i valet. I denna uppgift ingår inte uttryckligen att t.ex. uppmana väljarna att rösta. Men frågan om en mer aktiv valmyndighet har väckts. Mot denna bakgrund önskas svar på följande fråga. I vilken utsträckning får valmyndigheten befatta sig med aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta? Konstitutionen föreskriver röstplikt. De danske valgmyndigheder skal sørge for, at vælgerne forud for valget får tilsendt et valgkort, der skal indeholde oplysning om vælgerens navn og adresse, nummer på valglisten samt om afstemningsstedes beliggenhed og dag og tid for afstemningen. De danske valgmyndigheder har derimod ingen opgaver i henseende til aktiv information eller opfordring til vælgerene om at afgive . får inte aktivt uppmana väljarna att rösta (21 § 1 mom. 7 och 22 § vallagen). Föremål och datum för val utlyses genom dekret. Vid lokala val antar prefekten ett beslut om sammankallande av de röstberättigade som finns inom hans departement. För att stimulera röstdeltagandet bland väljarna anordnas, utöver de valkampanjer som bedrivs av kandidater och partier själva, informationskampanjer som systematiskt tilldelas sändningstid i radio Regeringen anordnar också informationskampanjer i samband med val till , senast den kampanj som genomfördes . I samband med kommunal- och kantonalvalen förbereder regeringen en kampanj enligt samma modell, som skall rikta sig särskilt till unga och till kommuninnevånare. I och med att röstning är obligatoriskt sker också uppmaningar i olika riktade former till väljarkåren att rösta. Upplysningar i media förklarar bl.a. varför medborgarna härvidlag skall göra sin plikt till samhället. Det är inte obligatoriskt att rösta i . och folkomröstningar genomförs av valkretsens valmyndighet (Returning officer), som är en oberoende myndighet. Inför varje val och folkomröstning skickar valmyndigheten till varje röstberättigad ett röstinformationskort med information om adress till vallokalen, väljarens nummer i röstlängden, och vilka handlingar som är godkända som identitetshandlingar inför valfunktionären. Vid folkomröstningar innehåller röstkortet också information om omröstningens frågeställning. Lagen om folkomröst- ningar föreskriver att en oberoende folkomröstningskommitté skall ta fram och sprida information om frågorna i folkomröstningen. Det är inte i lag förbjudet att genomföra särskilda neutrala kampanjer (utöver den normala verksamheten de politiska parterna bedriver) för att stimulera deltagandet i val och folkomröstningar, men till har inte frågan om genomförandet av sådana kampanjer varit någon särskilt aktuell fråga eftersom valdeltagandet varit högt. Faktorer som konkurrens och sund rivalitet mellan politiska partier, omfattande valkampanjer, allmänhetens intresse för politik och medborgarandan har varit nog för att säkerställa ett högt valdeltagande. Det minskande valdeltagandet, som märks i de flesta av västerlandets demokratier, är en komplex fråga med många aspekter som det tyvärr inte finns några enkla lösningar på. har regeringen låtit sätta in neutrala annonser i tidningarna med uppmaning till medborgarna att rösta. Information om valet ges – i regel mycket utförligt – i olika medier. Vid president- och alltingsval sker det över hela landet och i rikstäckande medier. Vid region- och lokalval används främst lokala medier (jfr 44 par. Någon funktion för valförrättaren eller den lokala valnämnden att aktivt informera eller uppmana väljare att rösta har inte ansetts lämplig eller ens behövlig. Den lokala valmyndigheten informerar medborgarna om datum och tider för röstningen genom att sätta upp affischer med information om att valmöten sammankallats. Valdistriktets nummer och adress återfinns på röstkortet som varje väljare mottar före valet och som skall uppvisas för att han skall få avlägga sin röst. Det står var och en fritt att utöva sin rösträtt och den offentliga förvaltningen har inte till uppgift att uppmana medborgarna att rösta (sådant ingår i de politiska partiernas propagandaverksamhet). sammanställer speciella trycksaker som innehåller regler och instruktioner angående valet och dessa skickas ut till prefekturerna (motsv. länsstyrelse) för vidare befordran till de lokala myndigheterna. Det är obligatoriskt att rösta. Det ankommer på de lokala myndigheterna att sända alla röstberättigade en inbjudan att rösta (röstkort). Tillsammans med detta informeras också väljarna om de olika möjligheterna att rösta och om de deltagande politiska partiernas program och idéer. Regeringen lägger ut mycket pengar på annonser för att öka valdeltagandet. Lågt valdeltagande är ett stort problem. Valginformasjonen fra myndighetene i til velgerne går forst og fremst på informasjon om regelverket – hvem som har stemmerett, hvordan stemmegivningen foregår osv. Vi driver imidlertid også informasjon som tar sikte på å motivera velgerne till å . Portugisiska medborgare är inte skyldiga att rösta men skall tas upp i röstlängden. Myndigheter och tjänstemän vid dessa får inte ta offentlig ställning beträffande de politiska frågorna . Den nationella valmyndigheten, Comissão Nacional de Eleições, som ansvarar för ett rättvis och lagenligt valförfarande brukar aktivt främja valdeltagandet. Efter avslutad valkampanj och före valdagen brukar republikens president hålla ett tal för att uppmana medborgarna att gå och rösta. får uppmana väljarna att rösta, men absolut inte göra propaganda för något parti. Valadministrationen får informera medborgarna om när val hålls, hur man gör när man röstar och vad som gäller vid poströstning. Informationen skall vara saklig. Den får under inga förhållanden utformas på ett sätt att väljarna kan komma att påverkas i sitt val. Situationen i är densamma som i i detta avseende. Liksom i ankommer det enligt lag på valmyndigheten att informera väljarna om när, var och hur man skall rösta och om vad som i övrigt gäller i valet. bedriver också en kampanj för att påminna medborgarna om att låta sig registreras i röstlängden, men stimulerar inte på annat sätt valdeltagandet. Alla röstberättigade medborgare är enligt lag skyldiga att låta sig registreras i röstlängden, med det finns inget lagkrav på att registrerade väljare skall rösta. Vid de allmänna valen 1997 var valdeltagandet , vid de lokala valen 1999 och 2000 var det och vid valet till 1999 . är inte enligt lag förpliktad att uppmana eller anmoda väljarna att delta i valen. Utan att gå ut med en sådan appell till väljarna informerar myndigheten alla röstberättigade i röstlängden före valet, framför allt om tid och plats för valet och om detaljerna vad gäller eventuell brevröstning, och tillkännager dessa offentligt före valet. Röstplikt föreligger inte i . Enligt vallagen åligger det valmyndigheterna endast att genomföra och leda valen. Det är därför inte valmyndigheternas uppgift att uppmana väljarna att rösta. Den uppgiften ligger i stället på de partier som deltar i valet. Senast före valet skall dock valmyndigheten i fråga tillställa de röstberättigade en officiell valinformation, bl.a. röstkort, den röstberättigades nummer i röstlängden, valdag, tid för röstning och vallokal. Det är angeläget att det slutliga valresultatet kan fastställas så snabbt som möjligt. Frågan har därför väckts om det är möjligt att fastställa valresultatet ännu snabbare. I kunde utgången för det senaste riksdagsvalet fastställas tidigast efter valdagen, för de senaste regionala valen tidigast i intervallet 8–efter valdagen och för de senaste lokala valen tidigast i intervallet 4–efter valdagen. Mot denna bakgrund önskas svar på följande fråga. Hur snabbt efter valdagen för respektive val kan det slutliga valresultatet fastställas? Inofficiellt är valresultatet tillgängligt redan dagen efter valdagen. Något senare meddelas vilka kandidater som har utsetts. Protokoll över valresultatet överlämnas till varje församling inom en viss tidsfrist, olika för olika val. för val till kammaren och senaten, för val till de regionala församlingarna, och för val till provinsråden. Det ankommer sedan på varje vald församling att godkänna valet vid första sammanträdet. Varje kandidat kan anmärka på valresultatet. Först därefter är valresultatet definitivt. Opgørelsen af valgresultater i er baseret på to stemme- optællinger, dels en foreløbig optælling på de enkelte afstemningssteder umiddelbart efter, at valghandlingen er afsluttet på valgdagen, dels en fornyet optælling (fintælling) dagen efter valgdagen. Når det drejer sig om valg til , indberettes resultatet af den foreløbige stemmeoptælling til i løbet af valgaftenen. Når alle resultater er modtaget, sædvanligvis omkring på valgaftenen, beregner det foreløbige valgresultat i henseende til mandatfordelingen mellem de deltagende partier og eventuelle kandidater uden for partierne. Det endelige resultat af valget opgøres af på grundlag af de indberettede resultater af fintællingen. Det endelige resultat såvel i henseende til mandatfordeling som i henseende til, hvilke kandidater der er valgt for de enkelte partier, foreligger sædvanligvis 5 dage efter valgdagen. Resultatet af kommunale valg, dvs. valg til kommunalbestyrelser og amtsråd, opgøres lokalt af de enkelte kommunalbestyrelser henholdsvis amtsråd. På valgaftenen foretages en forløbig opgørelse af valgets resultat, mens det endelige resultat sædvanligvis forligger straks efter at fintællingen er afsluttet dagen efter valgdagen, for amtsrådsvalg dog eventuelt først to til tre dage efter valgdagen. Valresultatet fastställs tredje dagen efter valdagen efter . När det gäller kommunal- och kantonalval kungörs valresultatet av ordföranden för valnämnden eller den centrala valmyndigheten (artikel L.65 i vallagen). Valresultatet är alltså kungjort och officiellt efter det att röstningen är avslutad. När det gäller Europavalen förfogar den nationella rösträknings- kommittén över en tidsfrist innan valresultatet skall tillkännages officiellt (artikel 22 i lag nr 77-729 av ). Vid val av republikens president är det författningsrådet (Conseil constitutionnel) som skall tillkännage valresultaten. Rådet skall offentliggöra det slutliga resultatet av den första valomgången onsdagen efter valet.