sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Identifikationen av högkonsumenter av A, , . Siblings in family therapy. Journal of family therapy 1995;17(3):317–327. 45Sydsjö G, Wadsby M, , C. Barn till psykosociala riskmödrar. 46Gustafsson P.A, Anlén A-S, Lanneström G, , Rolling G. Group therapy for children of alcoholics. Nord J Psychiatry 1995;49:209–215. 47Föhrer U, . Dyslexidiagnos ställs ofta oacceptabelt sent. En retrospektiv studie av 102 skolelever. 1997;94:1024–26. Nordisk enighet om DAMP/ADHD. Aktuellt dokument sammanfattar dagens kunskap. 1999;96;3330–31. 49Zigler E, , . A Promising Preventative for Juvenile Delinquency. Am Psychologist 1992;47, 8:997–1006. 50Cicchetti D. et al. (1995). a. a. 224 Vissa sjukdomar och skador alkohol inom primärvården och insatt behandling har i studier visats ha gynnsamma effekter vad gäller en minskad utveckling av manifest missbruk. Olika riskfaktorer har associerats med depressiva tillstånd, bl.a. ärftliga faktorer. Tidpunkten för sjukdomsdebuten, förloppet i depressionen samt resultaten av självhjälpsåtgärder och insatt behandling påverkas dock av den psykosociala och fysiska miljön. Personer som är genetiskt predisponerade för depression behöver inte utveckla en depression, om de lever i miljöer som ger dem möjlighet att hantera den psykosociala stressen. Förluster, separationer, relationsproblem, arbetslöshet, mobbning, traumatiska händelser och upplevelse av hjälplöshet och hopplöshet, predisponerar för depressionsutveckling. Depression med denna bak- grund kan påverkas via en kombination av psykoterapi, läkemedel och psykosocialt stöd. Endast var fjärde patient i primärvården som har depression identifieras emellertid.51 Detta är oroande eftersom män- niskor med svår depression uppvisar en överdödlighet i såväl somatiska sjukdomar som i självmord.52,53 Tidig identifikation och tidigt insatt behandling kan minska såväl sjukdomstidens längd som risken för åter- fall. När det gäller schizofreni är sannolikt den viktigaste biologiska risk- faktorn av genetisk natur. Om det finns en genetisk belastning hos ett barn, kan emellertid uppväxt i en välfungerande familj påtagligt minska risken att barnet senare insjuknar i schizofreni.54 Barn till schizofrena föräldrar, som är en högriskgrupp, kan följas upp och stödjas för att därigenom minska risken för insjuknande. Störningar under graviditet och förlossning är betydligt vanligare hos mödrar vars barn senare 51Bodlund O. Ångest och depression dolt problem i primärvården. Endast vart fjärde fall identifieras. 1997;94:4612–18. 52Farmakoterapi vid depression. Information från ; (5):309-382. 53Bingefors K. Antidepressant-treated patients. Faculty of medicine. Comprehensive summaries of dissertations, vol 609. 54Ottosson J-O. (1995). a. a. Vissa sjukdomar och skador 225 Detta indikerar vikten av ett omsorgsfullt om- händertagande av mödrar under graviditeten och undvikande av förlossningskomplikationer.55 Ett systematiskt arbete föreligger i många länder för att minska antalet självmord och reducera självdestruktivt beteende. En bred folkhälso- vetenskaplig och psykosocial ansats krävs. En utpräglad tvärsektoriell ansats tillämpas i de sex regionala nätverk som forskning och prevention initierade för att förebygga självmord och självmordsförsök i . Det nationella programmet för själv- mordsprevention56 anpassas i dessa nätverk till lokala förutsättningar. Traditionell forskning om riskfaktorer har kompletterats med ett intresse för faktorer som skyddar och bevarar människors hälsa. Ytterligare forskning behövs kring vilka faktorer som har en positiv inverkan på den psykiska hälsan. Ett angeläget område är forskning om samverkan mellan genetiska och psykosociala faktorer vid depression, deras uppkomst och påverkan samt forskning som utvärderar psykosociala, samtalsterapeutiska och andra icke medicinska åtgärders effektivitet vid behandling av depres- sion. Det behövs också förbättrad kunskap om befolkningens psykiska hälsa. För detta ändamål behöver ett system utvecklas såväl centralt som regionalt för återkommande mätningar av barns och ungdomars samt vuxnas psykiska hälsa. Förebyggandet av ångesttillstånd är fortfarande ett väsentligen out- forskat område. 55Cullberg J. Psykospatienter hjälps till bättre prognos. Fallskärm för första- gångsinsjuknande. 1996;93:3992–98. 56Nationella rådet för självmordsprevention. Stöd i självmordskriser – natio- nellt program för utveckling av självmordsprevention. Socialstyrel- sen, för suicidforskning och prevention 1995. 226 Vissa sjukdomar och skador Befintliga mål och strategier Av WHO:s 21 hälsomål för omfattar det sjätte målet förbättring av den psykiska hälsan.57 Av målet framgår att psykisk sjukdom och dess riskfaktorer skall reduceras, att människor bör få en ökad förmåga att hantera stressfulla livssituationer och att självmordsfrekvensen skall reduceras med minst en tredjedel. Inom svensk hälsopolitik visar en granskning av tre decenniers utredningar på en stegvis förändring av synen på förebyggande av psy- kisk ohälsa. har i huvudsak tre angreppsområden avgränsats när det gäller hälsofrämjande åtgärder: socialt nätverk, arbete/sysselsättning samt upplevelse av sammanhang. För dessa områ- den finns väl underbyggda vetenskapliga underlag.58 Ett nationellt råd för självmordsprevention har tillsatts av Social- styrelsen och i samarbete med forskning och prevention.59 Målen för verksamheten är 1)att varaktigt minska antalet självmordsförsök, 2)att därutöver så långt möjligt undanröja omständigheter som kan leda till att barn och unga tar sitt liv, 3)att tidigt upptäcka och försöka bryta stigande trender av självmord och självmordsförsök i utsatta grupper, och 4)att öka den allmänna kunskapsnivån om självmord, så att mänsklig gemenskap och samhälleliga åtgärder blir ett stöd för människor med självmordstankar eller med upplevelser av närståendes själv- mord/självmordsförsök. Inom landstingens folkhälsoprogram förekommer såväl övergripande insatser som lokalt förankrade verksamheter.60 När det gäller hälso- främjande insatser betonar folkhälsoprogrammen betydelsen av stöd- jande miljöer, delaktighet och samverkan. Även exempel med målsätt- ningarna att bidra till meningsfull sysselsättning och social gemenskap finns. Det förebyggande perspektivet domineras av insatser med inrikt- ning på suicidprevention. Health 21 – the health for all policy for the WHO European Region – 21 targets for the 21st century. Jordmån för ett gott liv. från Folkhälsogruppen, Nr 16. Allmänna Förlaget 1992. 59Nationella rådet för självmordsprevention. (1995). a. a. 60Arbetsgruppen för psykisk hälsa. (1999). a. a. Vissa sjukdomar och skador 227 Målförslag i avsnitt 10.2 i SOU 1999:137 Den psykiska hälsan hos barn och ungdomar skall förbättras Barns känslomässiga utveckling skall betonas i föräldrautbildningen och stödjande insatser bör erbjudas inom mödrahälsovård och barn- hälsovård. Insatserna skall öka för att nå utsatta föräldrar via mödrahälsovård och barnhälsovård. Den psykosociala kompetensen skall öka inom barnhälsovården. Barns lek- och fritidsbehov skall stimuleras i förskolan/skolan. Skolan och förskolan skall försöka stimulera föräldrar med svaga resurser att engagera sig i förskolan och skolan. Mer fokus skall riktas på barns och ungdomars sociala och emotio- nella mognad i förskolan och skolan. Ungdomar skall ha tillgång till ungdomsmottagningar med hög psy- kosocial kompetens. Den psykiska hälsan hos vuxna skall förbättras Arbetslivet skall utvecklas så att den psykosociala arbetsmiljön främjas. Former för utbildning i emotionell förstahjälp vid psykosociala kri- ser skall utvecklas. Ett organiserat stöd bör införas på riskarbetsplatser. Företagshälsovården bör förstärkas. Stöd till anhöriga i vården bör utvecklas. Stödet till självhjälpsgrupper bör öka. Den psykosociala orienteringen bör öka inom äldreomsorgen. Alkoholmissbruk bör förebyggas. Depressiva tillstånd bör i högre utsträckning uppmärksammas och förebyggas. Psykologisk och psykosocial kompetens inom primärvården bör öka. Psykiskt och fysiskt våld skall inte förekomma Nolltolerans mot alla former av såväl psykiskt som fysiskt våld och alla former av trakasserier skall skapas i samhället. 228 Vissa sjukdomar och skador Självmord och självmordsförsök skall minska Tvärsektoriella självmordspreventiva insatser skall öka. Riskfaktorer och risksituationer bör förebyggas. Stödjande insatser gentemot riskgrupper skall öka. Avsnittet om psykisk hälsa i SOU 1999:137 saknar några viktiga delar kring psykisk ohälsa; ohälsosam stress, posttraumatiskt stressyndrom, PTSD, hemlöshet bland psykiskt sjuka och ett genderperspektiv på depression och suicid. En nyskriven text om stress och PTSD redovisas i kapitel 8. När det gäller hemlösa personer finns å ena sidan ett samband mellan psykisk sjukdom och hemlöshet och å andra sidan mellan psykiskt störda missbrukare och hemlöshet. Det verkar som om andelen psykiskt sjuka ökar bland de hemlösa, sannolikt därför att många psykiskt sjuka har fått otillräckligt stöd i sitt boende. Dubbeldiagnospatienter, dvs. psykiskt störda missbrukare be- handlas i ett delbetänkande från del- betänkandet framgår att samsjuklighet i form av svår psykisk störning och missbruks/beroendeproblem leder till ett väsentligt ökat hjälp- behov, en svår social problematik, samt stor risk för utslagning och för tidig död. Patienterna/klienterna tillhör en högriskgrupp för självmord och självmordsförsök, då alkoholmissbruk utgör den näst vanligaste psykiatriska diagnosen efter depressioner vid självmord. Enligt en undersökning har mellan och av dem som tar sitt liv alkoholproblem.62 Erfarenheter visar att psykiskt störda missbrukare ofta är kända inom respektive psykiatrin, som åtskilda från varandra handlägger frågor om missbruk eller psykiatrisk störning, trots att det Adressat okänd – om hemlöshetens bakomliggande orsaker och dynamik. Om människor med dubbla diagnoser. I: Alkohol och narkotika – politik, vård, och dilemman. Vissa sjukdomar och skador 229 finns ett massivt vetenskapligt stöd för att insatserna måste ske integre- rat. Genderperspektiv på depression och suicid I ett underlag från för suicidforskning och preven- tion av psykisk ohälsa63 framkommer några fakta som saknas i det tidi- gare betänkandet: Vid depression är det viktigt att uppmärksamma genderskillnader. Depression tar sig olika uttryck för män och kvinnor och medför risk för underdiagnostisering bland män och därmed förhöjd självmords- risk.64 Hot mot personliga relationer är en vanlig orsak till att depres- sion utvecklas hos kvinnor, medan för män kan skälen bestå i hot mot självkänslan eller hot mot självrespekten.65 Riskfaktorer för suicidala handlingar bland kvinnor är att de har sämre social integration och sämre psykisk och somatisk hälsa än andra kvinnor och en ohälsosammare livsstil. Det förekommer oftare sui- cidala handlingar bland kvinnor som är ogifta, frånskilda samt bland unga, ensamstående, yrkesarbetande mödrar66 och hos kvinnor med utländsk härkomst67. Bland barn i åldern 10–som intoxikerat sig förekommer flickor tio gånger oftare än pojkar. En studie där man undersökt effekterna av antidepressiv behandling i form av kognitiv beteendeterapi bland depressiva patienter i öppen- vården visar att samtalsbehandling är lika effektiv som medicinering.68 63Ringskog, S. Depression och självmordsproblematik. Aktuell forskning, . 64Rutz et al: Manlig depression – stressreaktion kombinerat med serotonin- brist? 1996 (10):1177-1178. 65Rutz et al: Manlig depression – stressreaktion kombinerat med serotonin- brist? 1996 (10):1177-1178. 66Wasserman, D. Flest självmordsförsök bland unga frånskilda mödrar. Social Forskning 1990;4: 6-7. 67Ferrada-Noli, M. Post-traumatic stress disorder and suicidal behaviour in immigrants to . Doctoral dissertation, , , , 1996. 68DeRubeis, RJ, et al. Medications versus cognitive behavior therapy for severely depressed outpatients: mega-analys of four randomized comparisons. Am J Psychiatry 1999 : 1007-1013. 230 Vissa sjukdomar och skador En annan studie visar att den bästa behandlingseffekten fås genom en kombination av antidepressiv medicinering och kognitiv beteende- terapi.69 Behandling av panikångest visar i en annan studie ett liknande resultat.70 utvärdering av Psykiatrireformen71 visar att förut- sättningarna för att förbättra livsvillkoren för personer med psykiska funktionshinder ökat, men att mycket återstår att göra innan full del- aktighet i samhället för denna grupp har uppnåtts. utkom en rapport om psykiskt störda lagöver- trädare.72 Uppväxtmiljö, skolgång och andra sociala förhållanden för gruppen redovisas. Omfattande kontakter med barn- och ungdomspsy- kiatrin för denna grupp konstateras. I betänkandet från Elevvårdsutredningen73, förs en diskussion om dyslexi och DAMP, barnens rätt till stöd och om diagnosernas berätti- gande. Detta med anledning av att fler barn erhåller dessa diagno- ser. föreslår att begreppet skolhälsovård ersätts med elevhälsa. Vidare betonas att skolor skall ha tillgång till personal med omvårdnads- och psykologisk, social, medicinsk, studie- och yrkesvägledande samt specialpedagogisk kompetens. Kommittén Väl- färdsbokslut berör i sitt betänkande om välfärdens utveckling bl.a. resurser och nedskärningar inom förskola, skola och fritidshem.74 I förslag till Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården 75framhålls att stödet för psykisk hälsa, framför allt för barn- och ungdomar, funktionshindrade och äldre, bör förbättras. , och regeringen har mot bakgrund av propositionsförslaget kommit överens om att lands- tingen svarar för att 69Keller, M.B, et al. A Comparison of Nefazodone, the , and their Combination for the Treatment of Chronic Depression, , 18, 2000: 1462-1470. 70Barlow, D.H. Cognitive-Behavioral Therapy, Imipramine or Their Combination for Panic Disorder. JAMA, May17, 2000:2529-2536. 71Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform (1999:1), . 72Psykiskt störda lagöverträdare (2000:2). 73SOU 2000:19 Från dubbla spår till Elevhälsa - i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling. 74SOU 2000:3 Välfärd vid vägskäl. Delbe- tänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. 1999/2000:149. Vissa sjukdomar och skador 231 barn och ungdomar som visar tecken på problem erbjuds tidigt och adekvat stöd, vårdinnehållet utvecklas för barn och ungdomar med psykiska pro- blem och missbruk, vårdbehoven hos ungdomar i åldersgruppen 16–tillgodoses genom samordnade insatser mellan barn- och ungdomspsykiatri och vuxenpsykiatri, psykiskt funktionshindrade särskilt uppmärksammas så att deras psykiatriska och somatiska vårdbehov blir tillgodosedda genom ett utvecklat samarbete mellan landstingens primärvård, psykiatrin och , äldre med psykiatriska vårdbehov identifieras och erbjuds behand- ling. Många remissinstanser påpekar sambanden mellan situationen på arbetsplatserna och ohälsa. Dessa remissinstanser redovisas under kapitel 2 om arbetsliv. ställer sig bakom betänkandet, men vill spe- ciellt lyfta fram barns och ungdomars situation. BO anser att särskilda strategier skall formuleras under psykisk hälsa för att motverka mobb- ning i skolan och att en särskild satsning skall göras för att minska självmord och självmordsförsök bland unga. Dessutom bör behovet av stöd för barn med traumatiska upplevelser tydliggöras. SIOS – Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i – uttrycker oro för nyanlända flyktingar med obearbetade psykiska trau- mata, något som kan anses vara en varningssignal för framtida själv- mord och självmordsförsök. Den höga frekvensen av självmord och självmordsförsök bland ungdomar och vuxna i vissa etniska grupper är mycket alarmerande. LO anser att mycket av den ökande långtidssjukskrivningen kan till- skrivas inlåsningen i arbetslivet; att vissa arbetare med kort utbild- ning hamnar i dåliga arbetsmiljöer och tvingas arbeta kvar där, trots en dålig hälsa. Detta, menar LO, drabbar ofta kvinnor och bidrar till belastningsbesvär, psykiska åkommor och utbrändhet. Även vill uppmärksamma kvinnor med låg utbildning och deras speciella utsatthet. Förbundet vill peka på att många av dem varit drabbade av ett flertal stressfaktorer, omorganisation, ökade presta- tions- och kompetenskrav, och att behovet av åtgärder är stort. Mental Hälsa, RSMH, anser att kom- mittén i fortsättningen bör koncentrera sitt arbete med den psykiska 232 Vissa sjukdomar och skador hälsan till ett mindre antal strategier. RSMH välkomnar kommitténs förslag att stödja självhjälpsgrupper, liksom oberoende kriscentra. Båda, anser RSHM, är viktiga beståndsdelar i ett skapa förutsättningar för förbättrad social gemenskap. Även brukarbaserade nätverk är vik- tiga komplement till samhällets stöd. RSMH framför förslaget om , dvs. att hälsokonsekvens- analyser, med fokus på den psykiska hälsan, föregår alla kommitté- betänkanden, motioner och propositioner etc. De anser vidare att det är nödvändigt att kommittén utförligt behandlar frågan om psykoterapins tillgänglighet och föreslår åtgärder. Psykoterapi anser instansen vara en av de viktigaste faktorerna för att förbättra den psykiska hälsan och frågan bör ej överlämnas till de enskilda landstingens godtycke. Även nedskärningen av psykoterapeututbildningen har negativa konsekven- ser för utvecklingen av folkhälsan, varför kommittén även bör upp- märksamma denna fråga. RSMH framhåller att människor som drabbas av psykiska eller psy- kosociala besvär och är i behov av kontakter med vårdgiva- re/myndigheter känner sig frustrerade och osäkra om konsekvenserna av exempelvis dokumentationen. Kommittén bör bl.a. initiera en översyn av den information och rådgivning som länsstyrelserna är skyldiga att bedriva. De påtalar den ökande medikaliseringen av psy- kiska, psykosociala och mellanmänskliga problem, som handlar om frånvaro av en djupare förståelse av individens problematik. RSMH framför att kommittén bör belysa vilka effekter olika pro- gram eller aktiviteter inom områdena fritid, rekreation och kultur har på människors psykiska hälsa. Slutligen anser remissinstansen att kommitténs förslag om arbetsmiljö, arbetslöshet och sysslolöshet är otillräckliga. Den så kallade sociala ekonomin eller tredje sektorn måste lyftas fram och stödjas. i anser att ett av de allvarligaste folkhälso- problemen är att människor mår psykiskt allt sämre. Det är därför utomordentligt viktigt att man på alla nivåer i samhället arbetar mot målen att förbättra den psykiska hälsan hos barn, ungdom och vuxna. Vidare påtalar instansen det faktum att svenskarna blir allt fetare och att detta är ett hot även mot den psykiska hälsan. anser att det saknas en klar definition på begrep- pet psykisk hälsa, samt att det saknas kunskap om området. FHI före- slår därför ytterligare en målformulering; kunskapen kring psykisk hälsa bör öka. FHI är angelägen om att kommittén uppmärksammar homo- och bisexuella ungdomar, vilka är speciellt utsatta för psykisk ohälsa och riskbeteenden. FHI anser att kommittén dragit för stora växlar på slutsatserna av det självmordsförebyggande arbetet i Stock- Vissa sjukdomar och skador 233 Det rör sig om en enstaka studie, och om preliminära resultat, varför en mer restriktiv tolkning vore av värde. anser att betänkandet genomgående ger en god bild av dagsläget, och att det är speciellt angeläget att uppmärksamma barn och ungdomar. pekar på den tendens som visar att barns och ungdomars psykiska hälsa förefaller att försämras. Styrelsen är förhoppningsfull när det gäller försök med familjecentraler, men vill se fortsatta utvärderingar. När det gäller åtgärder pekar på att många av de verksamheter som förutsätts agera drabbats av stora nedskärningar. Man efterlyser förslag som fäster uppmärksamheten på den stora grupp människor som levt med stora psy- kiska problem. uppmanar kommittén till att stödja forskning som knyter an till och begreppet sense of coherence. svar uttrycker stor oro för den växande psykiska ohälsan, framför allt när det gäller kvinnor. Svaret lyfter också fram behovet av metod- och kunskapsutveckling inom primär- vården för att möta detta. och kommuner trycker på behovet av åtgärder mot den växande psykiska ohälsan, bland barn och ungdomar och på arbetsplatser. Även och kommuner, liksom i , ser ett stort behov av att stödja barns psy- kiska hälsa. Detta anser även kommun, som anser att det är vik- tigt att skapa goda sociala och ekonomiska villkor och att satsa på tidig upptäckt och tidiga stödinsatser. För detta behövs metod- och kompe- tensutveckling. Även i lyfter fram behovet av metodutveckling för att förbättra de förebyggande insatserna för barns psykiska ohälsa. vill också fästa speciell uppmärksamhet på problemen omkring sexistiska trakasserier och sexuellt våld mot och mellan barn. Även i , liksom , vill fästa upp- märksamhet på barns och barnfamiljers psykiska hälsa. , Riks-IFS anser att speciell upp- märksamhet bör riktas mot den psykiska hälsan hos barn till psykiskt sjuka. Dessa barn löper en markant ökad risk att själva insjukna i psy- kisk sjukdom, varför preventiva, specialiserade insatser är mycket angelägna. – SPF – vill speciellt upp- märksamma de depressioner som drabbar äldre. Det finns, menar SPF, mycket kunskap om hur dessa kan lindras, botas och förebyggas. Kunskapen har dock inte nått ut till landets vårdcentraler, varför de äldre inte får det bemötande de skulle kunna få. SPF efterlyser en satsning på att sprida dessa kunskaper till primärvården. 234 Vissa sjukdomar och skador , SDR anför att den specialiserade psy- kiatriska öppenvårdsservicen för döva visserligen är relativt väl till- godosedd i tätorter. Däremot är den förebyggande psykiska hälso- vården, i form av exempelvis familjerådgivning med teckensprå- kig/dövkompetent service, ofta obefintlig. SDR menar att den kom- munala och regionala servicen till döva måste utvecklas så att gruppen tidigt får tillgång till rådgivning och stöd. vill motverka ensamheten i samhället, och vill uppmärksamma immateriella värden i större ut- sträckning. Förbundet vill också se en ökad satsning på primärvården. , RPC beklagar att kommittén ej har fört fram förslag angående kriscentra och psykoterapi för dem som råkat i känslomässiga svårigheter. RPC anser att dessa förslag skall ses som en form av förebyggande arbete då det gäller psykisk ohälsa på samma sätt som man tillskapar föräldragrupper och andra grupper i förebyggande syfte. möjligheter till psykoterapi har kraftigt beskurits vilket medfört att resurssvaga grupper i mindre utsträckning kunnat erhålla behandling. Dessutom prioriteras svårare psykiska sjukdomar inom den psykiatriska vården, vilket omöjliggör samtalsterapi för sådana tillstånd som bedöms som mindre allvarliga. Det råder också en regional ojämlikhet i bedömningen av psykoterapi- behovet. För övrigt ansluter sig RPC sig i sak till betänkandet. Före- ningen vill dock trycka på behovet av ytterligare resurser som krävs inom skolornas och mödra- och barnhälsovårdens resursteam, och att resurstillskotten även bör följas av kompetensutveckling. – suicidprevention och efterlevandestöd – lyfter fram den växande ohälsan bland barn och ungdomar, och spe- ciellt det ökande antalet depressioner. SPES framhåller även behovet av olika typer av stöd- och självhjälpsgrupper. Det gäller både för per- soner som är deprimerade eller i kris, och därmed riskerar att försöka ta sitt liv, och det gäller stödet till närstående. SPES anser att suicidpre- vention bör ingå som en naturlig del i arbetsmiljöutbildningen och kopplas till arbetsplatsens krisplanering, att debriefing för arbets- och klasskamrater, lärare behövs när någon har tagit sitt liv eller gjort ett allvarligt försök. Vidare att skolpersonal får ökad kunskap om suicid- prevention. SPEC vill skapa en nollvision för suicid samt verka för att begreppet självmord, som man anser fördömande, arbetas bort och ersätts med suicid.