sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — 56Waldron I, Lye D. Employment, unemployment, occupation, and smoking. 1989;5:142-9. 57Montgomery , , Bartley MJ, Wadsworth . Unemployment, cigarette smoking, alcohol consumption and body weight in young British men. Eur J Public Hlth 1998;8:21-7. 486 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan kvinnor är aktivare än män vid arbetslöshet vad gäller exempelvis att utbilda sig och att männens passivitet försvårar deras återgång till arbete.58 Utredningen skriver vidare att kvinnor förefaller vara mer aktiva än män vad gäller ökad arbetsinsats i hemmet, vilket antas hänga samman med att kvinnor har huvudansvaret för hushållsarbete och omsorg om barn och familj. Detta innebär dock inte att kvinnor lider mindre av att ha förlorat förvärvsarbetet. En långtidsuppföljande studie av 16-åringar kopplar dessa könsskillnader till hur manlighet och kvinnlighet skapas bland långtidsarbetslösa ungdomar.59 Studien visar att unga långtidsarbetslösa män har svårare än kvinnor i motsvarande situation att komma ur arbetslösheten, trots att den könssegregerade arbetsmarknaden gör det lättare för män att finna jobb. En förklaring till detta kan ha att göra med hur den dominerande formen av masku- linitet skapas bland dessa marginaliserade unga män i en atmosfär av våld, där slagsmål och misshandel liksom våldsamt risktagande i bl.a. trafiken utgör en del av tillvaron. En del av dessa män har hög alkohol- konsumtion liksom kriminalitet, vilket ytterligare försvårar deras möj- ligheter att få jobb. De unga långtidsarbetslösa kvinnorna skapar å andra sidan sin kvinnlighet kring relationer med framför allt anhöriga, vilket innebär att de blir ansvarstagande och relationsinriktade – och att de går med på omgivningens påtryckning att göra allt för att ta sig ur arbetslösheten. Svenska studier har visat att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förefaller att ha positivare hälsoeffekter bland män jämfört med kvin- nor.60 En trolig förklaring kan vara skilda villkor för kvinnor och män vad gäller åtgärdernas omfattning, innehåll, arbetsmiljö samt möjlig- heter till fortsatt anställning. Utredningen om kvinnors arbetsmarknad framhåller att åtgärdsprogrammen alltjämt är utformade för den man- lige arbetaren, trots att arbetsmarknadens behov har förändrats sedan programmen en gång i världen introducerades.61 Män tilldelas dyrare åtgärder än kvinnor, exempelvis arbetsmarknadsutbildning med dyrare utrustning och i mindre grupper jämfört med de åtgärder som kvinnor 58Hälften vore nog.a.a. Arbetslöshet och ohälsa a.a. 60Hammarström A, . Do early unemployment and health status among young men and women affect their possibility of later employment? 2000;28(1):10-5. 61Hälften vore nog a.a. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 487 Män dominerar också starkt i beredskapsjobb samt i program som riktar sig direkt till arbetslivet, såsom rekryteringsstöd och starta eget bidrag. Utredningen framhåller behovet av en genusanalys av de existerande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, i syfte att belysa kvin- nors situation vad gäller resursfördelning, träffsäkerhet (dvs. åtgärder- nas förmåga att leda till förvärvsarbete och varaktiga inkomster). Vidare betonas behovet av att utveckla strategier för att bryta köns- segregeringen på arbetsmarknaden. Betydelsen av det sociala kapitalet för lokalsamhällets hälsa, såväl som för ett ekonomiskt framgångsrikt samhälle, uppmärksammas allt- mer.62,63 Internationellt pågår en diskussion med viktiga genusimplika- tioner som handlar om huruvida socialt kapital skall ses som ett medel för att stödja och utveckla välfärdsstaten eller om det istället utgör en metod att minska statens inblandning och istället uppmuntra människor att lita till sina egna och den nära omgivningens resurser.64 Den första linjen hävdar att vi inte kan skilja mellan socialt och ekonomiskt kapi- tal, vilket innebär att socialt kapital aldrig kan lösa hälsoproblem som beror på fattigdom. Den andra linjen – som inte har fått någon genom- slagskraft i – innebär att socialt kapital i större eller mindre utsträckning kan ersätta det sociala välfärdssystemet; om staten främjar frivilligarbete kan man minska de sociala utgifterna. Med det perspek- tivet riskerar en satsning på socialt kapital att på olika sätt försämra kvinnors situation. Nedskärningar inom exempelvis barn- och äldre- omsorg försvårar kvinnors möjligheter till förvärvsarbete, som kvinnor förväntas att oavlönat ta ansvar för vården av barnen och de äldre. Hur begreppet socialt kapital används får således tydliga genusimplikationer. Ur ett genusperspektiv är det även viktigt att diskutera de könsrela- terade förutsättningarna för att utveckla socialt kapital. Inkomstskillna- der utgör en aspekt av socialt kapital; Wilkinson har exempelvis på- visat betydelsen av den relativa inkomstskillnaden i ett samhälle men hälsobetydelsen av inkomstskillnader på grund av kön har ännu inte uppmärksammats. Välfärdsstaten minskar inkomstskillnaderna mellan 62Baum F. The new public health. An Australian perspective. : , 1998. 63Hälsa på lika villkor a.a. 488 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan kvinnor och män, men trots det har kvinnor i av männens disponibla inkomster.65 konstaterar att välfärdsstaten stärker kvin- nors ställning.66 Kvinnors ekonomiska beroende av män har minskat som deras möjligheter att kunna försörja sig och eventuella barn har ökat. premierar välfärdsstaten typiskt manligt be- teende och tidsanvändning i den meningen att avlönat arbete betraktas som viktigare än oavlönat och genom att många transfereringar (a- kassa, sjukpenning, pension) är knutna till löneinkomsterna. Eftersom män lönearbetar i större utsträckning än kvinnor får de högre ersättning vid sjukdom och pension. Relationer mellan människor är av central betydelse för det sociala kapitalet. Här är det viktigt att uppmärksamma hur manlighet och kvinnlighet skapas i förhållande till sociala relationer. Den domine- rande formen av manlighet i vårt samhälle skapas kring den indivi- duelle mannens självförverkligande i arbetslivet med yrkesambitioner och karriärinriktning.67 Bland unga män är dessutom risktagande en del i denna prestationsinriktning. framhåller i studier av unga män att patriarkatet har negativa emotionella och fysiska kon- sekvenser för dem, ofta associerade till den stress och det våld som behövs för att upprätthålla de manliga hierarkierna.68 Den accepterade formen av kvinnlighet i vårt samhälle skapas å andra sidan kring rela- tioner till andra människor, där begrepp som ansvarstagande, rela- tionsinriktning och socialt stöd blir centrala. Dessa aspekter ligger i linje med innebörden i socialt kapital, vilket innebär att den domine- rande kvinnligheten i vårt samhälle har potential att bli hälsobefräm- jande för omgivningen.69 Det finns fler genusaspekter på socialt kapital som förtjänar att problematiseras. Ett välfungerande socialt nätverk anses vara ett skydd mot ohälsa. Det framhävs ofta att män har sämre utvecklade sociala nätverk jämfört med kvinnor, vilket således skulle kunna vara en risk- faktor för ohälsa. En svensk studie visar dock att kvinnor i ålders- gruppen 65–med hög grad av socialt stöd har högre risk att dö i 65Ty makten är din a.a. Teaching the boys: New research on masculinity, and gender strategies for schools. , 1996;8:207-35. 69Hammarström A, . Kvinnors hälsa ur ett könsteoretiskt perspektiv. Nordisk Medicin 1994;109:288-91. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 489 hjärt-kärlsjukdomar jämfört med män i samma ålder.70 Denna olikhet skulle kunna bero på att socialt stöd har olika genusansikten; för män kan det innebära ökad närhet och service, medan det för kvinnor också kan medföra ökade krav på arbetsinsatser. Delaktighet i såväl sina egna liv som i samhällsutvecklingen fram- hålls ofta som en aspekt av socialt kapital. I det perspektivet spelar folkrörelser och föreningsliv en viktig roll. Men – som redan visats i avsnittet om obetalt arbete – har kvinnor i regel mindre tillgång till fri- tid än män. Ojämlik tillgång till fritid beroende på ojämlik fördelning av hemarbetet blir därigenom ett viktigt förhållande att beakta i folk- hälsoarbetet. När det gäller relationer mellan människor bör också det sexualise- rade våldet i samhället uppmärksammas. Förekomst av misshandel och övergrepp i parrelationen minskar drastiskt de drabbade kvinnornas tillgång till socialt kapital (se också avsnittet nedan om sexualiserat våld). På grund av risken för överfallsvåldtäkter tvekar många kvinnor att ge sig ut ensamma. Städer, bostads- och grönområden måste plane- ras så att de blir tryggare för kvinnor att vistas i. Viktigast av allt är dock att det sexualiserade våldet i samhället som helhet motarbetas. Ytterligare genusaspekter på socialt kapital kan illustreras av en studie som analyserar hälsoeffekterna av lokalt utvecklingsarbete bedrivet i form av kvinnonätverk i glesbygden i . I motsats till de hierarkiska strukturer som präglar många organisationer kan kvin- nonätverk karaktäriseras utifrån horisontella, informella och ömse- sidiga relationer mellan deltagarna, vilket ökar förutsättningarna för en utveckling av det sociala kapitalet.71 utgår oftast från ett lokalsamhälle i glesbygden, och tar sin utgångspunkt i ett gemensamt intresse eller ett gemensamt problem vilket kan handla om avsaknad av barn- eller äldreomsorg, arbetstillfällen eller mötesplatser för kvinnor. Alla 60 kvinnonätverken i har studerats och resultaten antyder att nätverksarbete har positiva effekter bland såväl nätverksdel- tagarna som bland lokalsamhällets invånare.72 Ju mer stöd, inflytande, självtillit och framtidstro som nätverket upplever genom sitt arbete, desto bättre hälsa bland deltagarna i kvinnonätverken. Ju mer självtillit, 70Orth-Gomer K, . Social network interaction and mortality-a six year follow up study of a random sample of the Swedish population. 1987;40:949-57. 71Gustafsson-Larsson S. i – en pilotstudie. för allmänmedicin, 1998 [Rapport från inst. För allmän- medicin 2, 1998]. 72Gustafsson-Larsson S, . Can womens network activites lead to improved health? 490 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan framtidstro, nya jobb som skapades av nätverket och nätverksrelaterat obetalt arbete ju högre deltagande bland lokalsamhällets invånare. Fri- villigarbete i såväl nätverket som i andra sammanhang innebär dock en risk för att kvinnor drabbas av tredubbel arbetsbelastning i form av för- värvsarbete, hemarbete samt frivilligarbete. Slutsatsen blir att nät- verksmodellen, med dess horisontella organisering och gräsrots- perspektiv, kan utgöra en användbar modell inom folkhälsoarbetet under förutsättning att nätverksarbetet inte används för att ersätta den offentliga sektorn. Dessutom behövs mer kunskap om vilka hinder respektive förutsättningar som kvinnonätverken möter på olika nivåer. Arbete kan betyda mycket mer än förvärvsarbete, exempelvis matlag- ning, diskning, städning, tvättning, inköp och övrigt hushållsarbete, barnafödande, vård och omsorg om barn och make, underhållsarbete i hemmet, hjälp till släkt och vänner samt frivilligarbete i organisa- tioner.73 En kvalitativ studie av äldre kvinnors hälsa i ett livslopps- perspektiv lyfter fram andra former av obetalt arbete såsom relations- arbete och barnafödande.74 Med undantag från föräldraförsäkringen och att man kan tillgodogöra sig pensionspoäng för vård av barn ligger inte det obetalda hemarbetet till grund för ekonomisk ersättning vid pen- sion, sjukförsäkring och rehabilitering. Mörkertalen blir stora vid tidsstudier av det obetalda arbetet efter- som arbetsinsatsen inte kan mätas i timmar. Arbetet med barn kräver exempelvis ständig närvaro och uppmärksamhet, men synligt arbete utförs inte så länge inget ingripande behövs.75 Det är också en annan sak att ha huvudansvar för omsorgs- och hushållsarbetet jämfört med att göra en arbetsinsats som exempelvis underhållsarbete i bostaden, där man själv i större utsträckning kan bestämma när och i vilken utsträckning den skall genomföras. Trots mörkertalen visar SCB:s tids- undersökningar att kvinnor i genomsnitt utför tvåtredjedelar av allt hemarbete.76 I genomsnitt arbetar kvinnor i obetalt 73Härenstam A, , a.a. 74Carlstedt G, . Mellan ansvar och makt. : , 1999 [akad.avh]. Om kvinnors arbete. Socialmedicinsk tidskrift 1998;75(1-2); 13-8. I tid och otid. En undersökning om kvinnors och mäns tids- användning 1990/1991. : , 1992 (Levnads- förhållanden rapport nr 79). Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 491 hemarbete , jämfört med männens . Det innebär att den genomsnittliga kvinnan arbetar mer än män i obetalt arbete, motsvarande 17 heltids förvärvsarbetsveckor. Tidsanvändningen varierar beroende på ålder, civilstånd och klass. Bland sammanboende utför kvinnor mer hemarbete än män i alla åldersgrupper. Könsskillnaderna är särskilt stora bland kvinnor och män med små barn, där pappor förvärvsarbetar mest av alla och mam- mor hemarbetar mest av alla (i genomsnitt vilket är dubbelt så mycket som papporna).77 Mest jämställd arbetsfördelning finns bland unga par utan barn, men när barnen kommer ökar kvinnor- nas arbetsbelastning alltmer och den ojämlika arbetsfördelningen kvar- står även när barnen flyttat hemifrån.78 Flera studier visar att arbetsför- delningen är mer jämställd bland högre tjänstemän, där kvinnan hel- tidsarbetar och har ungefär lika hög lön som mannen.79 Hälsokonsekvenserna av det obetalda hemarbetet är föga uppmärk- sammade och studerade. I sin avhandling visar och betydelsen av kvinnors helhetsansvar för hem och familj för deras hälsa och ohälsa.80 lyfter fram olika direkta hälsokonsekvenser relaterade till den fysiska arbetsmiljön i hemmet såsom olycksfall och toxiska ämnen, liksom till den psyko- sociala hemmiljön i form av höga krav, stress och monotoni.81 Vidare kan indirekta hälsokonsekvenser av det obetalda arbetet lyftas fram såsom att tidsbrist minskar möjligheter till fritid, motion, frivillig- arbete, deltagande i politisk verksamhet m.m. Doyal beskriver vidare hur den patriarkala förhandlingen, dvs. kvinnors förhandling med sin partner om resurser, rättigheter och arbetsfördelning, leder till en asymmetrisk fördelning av ansvar och resurser. Stort ansvar i kombi- nation med bristande resurser kan leda till skadliga konsekvenser för kvinnors hälsa, exempelvis en överrisk för hemmafruar att drabbas av depression, kopplad till känslor av frustration, låg självvärdering och tomhet som kvinnorna upplevde i förhållande till sin hemmafrutillvaro. Andelen hemmafruar är låg i . Det finns anledning att tro att kvinnor som är föräldralediga ifrån ett förvärvsarbete reagerar mer positivt på hemarbetet än kvinnorna i studierna ovan som saknade för- värvsarbete. Men det behövs mer forskning om hemarbetets kon- sekvenser för kvinnor i vår arbetsmarknadsstruktur. 77På tal om kvinnor och män a.a. 78Ty makten är din a.a. 80Carlstedt G, . a.a. 81Doyal, L. What makes women sick? : Macmillian Press, 1995. 492 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan Däremot finns det relativt mycket skrivet om hur kombinationen förvärvsarbete och hemarbete påverkar kvinnors hälsa.82 En forsk- ningslinje går ut på att människor som har flera livsuppgifter (såväl förvärvsarbete som hemarbete) mår bättre än de som endast har en (expansionshypotesen), medan en annan linje (belastningshypotesen) fokuserar människans begränsningar och menar att flera livsuppgifter innebär en ökad belastning och därmed ökad risk för ohälsa. Flertalet studier av kvinnor indikerar att expansionshypotesen är mer giltig än belastningshypotesen men båda får stöd i svenska studier. Hälsokon- sekvenserna för män av att förena förvärvsarbete och hemarbete är föga belysta inom forskningen. Mycket talar dock för att männens hälsa skulle påverkas positivt av ett utvidgat arbete och ökat ansvar för den privata sfären.83 Förvärvsarbetande kvinnor lever än hemmafruar, vilket inte kan förklaras av selektion, dvs. att kvinnor med sämst hälsa blir hem- mafruar.84 Arbetsförhållanden har i flera befolkningsstudier starkare samband med kvinnors hälsa än vad familjeförhållanden har. Flera stu- dier påvisar dubbelarbetets negativa inverkan på kvinnors hälsa.85,86 Om den totala belastningen är alltför stor ökar risken för negativa hälso- effekter.87 Mycket talar för att en kombination av de båda hypoteserna behövs för att förstå sambanden mellan arbete och hälsa, dvs. att flera livsuppgifter gynnar hälsan under förutsättning att den totala belast- ningen inte är för stor. Ett av de för kvinnors hälsa allvarligaste folkhälsoproblemen är det våld, förtryck och de övergrepp som kvinnor utsätts för av framför allt sina makar, sambos och andra närstående män. Trots det har våldet mot kvinnor förblivit ett osynligt fenomen i folkhälsoarbetet. 82För en översikt se exempelvis , , . a.a. Kvinnligt, manligt, stressigt. : Bra Böcker, 1993. 87Lundberg U, Mårdberg B, Frankenhaeuser M: The total workload of male and female white collar workers as related to occupational level, age, number of children. 1994;35:315-27. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 493 Begreppet kvinnomisshandel används för att beteckna en situation då en kvinna utsätts för fysiskt och/eller psykiskt våld av en man, med vilken hon har eller har haft en nära relation. Inte sällan innefattas utöver misshandel även förolämpning, frihetsberövande, hot, våldtäkt och andra sexuella övergrepp. Våldet utövas oftast inom hemmets väg- gar och förblir som brott ofta dolt. I används termen sexuali- serat våld som en övergripande term för att beteckna närbesläktade fenomen såsom sexuella trakasserier, kvinnomisshandel, våldtäkt, sexuellt utnyttjande av barn, våldspornografi och prostitution. Begrep- pet är allmänt använt inom genusforskningen, eftersom före- teelserna är besläktade och innebär förtryck av kvinnor och barn. Mörkertalen är stora när det gäller att uppskatta förekomsten av sexualiserat våld i befolkningen. Den verkliga våldsbrottsligheten bru- kar uppskattas till åtminstone så stor som den polisrapporte- rade.88 ökade antalet polisanmälda fall av kvinnomisshandel (från 8 600 till 12 200) och sexualbrotten (från 4 600 till 7 700).89 Det saknas kunskap om ifall dessa siffror representerar en faktisk ökning av det sexualiserade våldet eller ifall de representerar en ökad benägenhet att polisrapportera våldet. Skadeförebyggande arbete baseras ofta på skaderegistreringar, men i dessa uppmärksammas i föga utsträckning övergrepp och våld mot kvinnor (liksom mot barn). Ett exempel på det är att inte ett enda fall av kvinnomisshandel rapporterades under ett års registrering i tre sjuk- vårdsdistrikt i , trots att patienten själv fyllde i formuläret och direkta frågor fanns om skadan hade orsakats av någon person.90 I studien rapporterades totalt 8 383 olyckor och våldsskador bland 170 000 invånare. En viktig orsak till att sexualiserat våld förblir osyn- ligt i skaderegistreringar är att metoderna avseende såväl forskning som intervention inte är anpassade till problemområdet. Slutsatsen från en intervjustudie på en akutmottagning blev att förutsättningen för att skapa en dialog med misshandlade kvinnor är kunskap om normalise- ringsprocessen och misshandlade kvinnors verklighet, att våga lyssna och att visa respekt för kvinnorna, förmåga till egen lyhördhet och 88Leander K, . Våld mot kvinnor: Ett socialt, kriminalpolitiskt, hälso- eller folkhälsoproblem? I o.a. (red). Kön och ohälsa a.a., pp. 90Hammarström A. Skaderegistreringen vid . : socialmedicinska forskningsenhet, 1994. 494 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan beredskap att även se och reflektera över sig själv och sina egna värde- ringar.91 Orsakerna till att våldet mot kvinnor förblir osynligt är komplexa. Misshandlade kvinnor känner ofta skuld och skam över sin situation och över att de inte bryter sig ur den destruktiva relationen. Dessutom är de rädda för repressalier från den misshandlande mannen. Den forskning som har beskrivit de psykologiska följderna av systematiska övergrepp visar att känslor av rädsla och skam är en del av den ned- brytande process som dessa kvinnor genomgår. Våldet och hotet om våld är en djup integritetskränkning som smular sönder självkänslan. I sin strategi för att överleva anpassar sig kvinnorna till misshandeln. I våldets normaliseringsprocess blir våldet en normal del av vardagen, kvinnorna lägger skulden för misshandeln på sig själva och ser det som riktigt att de blir slagna.92 Normaliseringsprocessen intensifieras av att mannen isolerar och försöker ta kontroll över kvinnan, samt att han växlar mellan våld och värme. Kvinnornas reaktion är ett sätt att han- tera vanmakten över att vara hotad och misshandlad till kropp och själ, av den man med vilken kvinnan har eller har haft en känslomässig relation. Detta sker på den plats som borde vara trygg, nämligen hem- met. För att leva vidare tar kvinnan fasta på de tillfällen då hon utsätts för mindre våld. Skuld och skam utlöses av misshandeln, men även samhällets bemötande förstärker dessa känslor. Det är mot denna bakgrund vi utgår från att officiell registrering av våld mot kvinnor inom t.ex. rättsväsendet, sociala myndigheter, kvin- nojourer och sjukvård bara återspeglar en del av den verkliga före- komsten. Behovet av att systematisera och fördjupa kunskapen inom området är mycket stort. Inte startades den första omfattande pre- valensstudien vad gäller fysisk och psykologiskt våld från män i nära relationer i från vilken resultaten ännu inte är klara. En studie omfattande drygt tusen slumpmässigt utvalda vuxna (bortfall) visade att av kvinnorna hade utsatts för sexuella övergrepp före ålder.93 En mindre prevalensstudie av ett urval av 251 kvinnor inom ett primärvårdsdistrikt i norra visade (med 91Flobecker P, . Att fråga om kvinnomisshandel – metodo- logiska reflektioner från en pilotstudie. Socialmedicinsk tidskrift 1998;75(1- 2);37-41. 92Lundgren, E. Våldets normaliseringsprocess, Två parter – två strategier. : JämO, 1989 [Rapport nr 14]. Sexuella övergrepp mot barn. 1983;83/84:68-89. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 495 svarsfrekvens) att rapporterade övergrepp (varav beskrev misshandel i nära relation medan sexuella övergrepp rapporterades av som vuxna jämfört som barn).94 Siffrorna är lägre jämfört med internationella studier, vilket enligt författarna kan bero på metodologiska brister. Utifrån en genomgång av 67 befolkningsstudier av sexuella över- grepp mot barn dras slutsatsen att prevalensen upprepade, allvarliga övergrepp mot barn i ligger på omkring fem procent.95 Förfat- tarna konstaterar att sexuella övergrepp mot barn utgör ett stort folk- hälsoproblem. En avhandling har presenterats om sexualiserat våld under graviditeten.96 Den omfattar intervjuer med ett konsekutivt urval av 207 svenskfödda gravida kvinnor vid en mödravårdscentral inklusive uppföljning postpartum. Av kvinnorna hade blivit utsatta för fysisk misshandel av make/pojkvän, medan hade utsatts för någon form av hot, fysiskt eller sexuellt våld . Under den pågående graviditeten rapporterades följande förekomst av misshandel: symboliskt våld (t.ex. maken kas- tade ett föremål mot henne), hot om våld, fysisk misshandel, sexuellt våld. Misshandeln hade i nästan samt- liga fall startat före graviditeten och de olika typerna av våld korrele- rade starkt. Resultaten tyder på att såväl hot om våld som våld under graviditeten har en negativ effekt på graviditetens längd, barnets födel- sevikt och funktionella status vid födelsen. Trafficking och prostitution av kvinnor och flickor har uppmärksammas alltmer som allvarliga jämställdhetsproblem medan folkhälsokonsekvenserna fortfarande i hög grad är okända. Med trafficking avses internationell handel för sexuellt utnyttjande i prosti- tution, bordellverksamhet och framställning av pornografi.