sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Ofrivillig graviditet är en på- frestning för kvinnan och kan påverka hennes övriga beslut. Rimligen fanns det skillnader mellan kvinnor i upplevelsen av hur frivillig eller påtvingad situationen var, beroende på olika faktorer. Det är viktigt att påpeka att den medicinska indikationen ofta hade socialpsykiatrisk prägel. I bilaga 2 berör Eivergård/denna fråga. Diagnoserna som sammanfattades i bedömningen "svaghet" var neuras- teni/psykasteni, psykisk insufficiens och depressiva besvär. Flertalet kvin- nor i denna grupp levde i trä ngda sociala förhållanden med bristfällig eko- nomi. Många kvinnor levde också i dåligt fungerande äktenskap med en make som gav bristfälligt eller obefintligt stöd. Den stränga abortlagen bidrog sa nnolikt också till att många kvinnor valde att söka sterilisering i samband med abort. Många tyckte sig inte att ha något annat val för att undvika framtida graviditeter, ytterligare andra ställdes inför villkor att genomgå sterilisering om de önskade abort. Abortlagens villkorsparagraf påbjöd, som nämnts, sterilisering vid abort på eugenisk grund. I dessa fall behövdes ingen enskild steriliserings- ansökan och ingen utredning av andra möjliga steriliseringsindikationer, vilken annars följde noggranna föreskrifter. Vid genomgång av steriliseringsberättelserna uppskattades andelen ab- orter försedda med steriliseringsvillkor till . Osäkerheten i denna siffra är beroende av de förhållanden som redovisas under metodavsnittet. Troligtvis tillämpades villkorsparagrafen mestadels under det första decen- niet efter sin tillkomst och avtog efter abortutredningens betänkande 1954 2. Enligt egna uppgifter upphörde paragrafen att t illämpas efter 1964. Enligt tidigare forskning3 kan det finnas olika varianter av mer eller mindre påtvingade steriliseringar i samband med abortansökan. Ett möjligt exempel är att kvinnan kan ha nekats abort, men övertalats att föda barnet och bli steriliserad i samband med förlossningen. bidrog den utdragna abortutredningen till att kvinnan tog tillbaka abortansökan och nöjde sig med steriliseringsåtgärd. Ur ansökan om sterilisering för en 33-årig finsk kvinna med sex barn: När denna utredning gjordes hade pat. Skrivit ansökan om avbrytande av havandeskap, men när hon fick vänta på psykiatriska undersökningen, tog hon tillbaka sin ansökan om abort, t yckte att det hade gått för långt . 2Tydén M: Historisk rapport på uppdrag av utredningen. 3Palmblad E. Abortpolitikens dolda dagordning under trettio- och fyrtiotalen, Ugglan 12, 2000. Även i fall av eugenisk abortindikation förekom att kvinnan ansökte om både abort och sterilisering vilket formellt uteslöt villkor. Huruvi- da det ökade den faktiska frivilligheten kan diskuteras. Ur ansökan om sterilisering (samtidig abortansökan) för en 25-årig kvinna: lungtuberkulos 1944, behandlas med gas å båda sidor. och fattigvårdsnämnd är sökanden av sämsta kvalitet, slarvig och misskötsam, m ycket sorgliga hemförhål- landen. Barnen ha upprepade gånger varit omhändertagna. Psykiskt visar pat. En uttalad insufficiensbild, gråter obehärskat. Säger att det är otänkbart att hon kan orka med ett barn ytterligare. Bedömdes deprimerad; ansökan tillstyrktes på eugenisk och medi- cinsk indikation, på grund av psykopati respektive tuberkulos. Inför åtgärden har fur xx rest mycket starkt motstånd mot steri- liseringen och sedan vi konsulterats från kvinnokliniken ha vi ånyo ta- git ställning till fallet. Aborten är alltjämt motiverad,....hennes konsti- tutionella brister synes dock icke så grava, att man kan pressa henne till steriliserande operation mot hennes konsekventa önskan i flera samtal. Då från kvinnans sida framställning gjort angående båda åt- gärderna, innebär beslutet icke att v illkor från . Styrelsens sida ställs att sterilisering skulle genomföras. I svaret från Medicinalstyrelsen kan läsas: I anledning av Eder skrivelse i ärende angående tillstånd till avbrytande av havandeskap hos och steriliserande operation å fru xx får jag meddela, att det i den föreliggande situationen givetvis är kvinnas ensak, huruvida hon vill använda sig av det meddelade tillståndet till sterilisering. Medicinal- styrelsens tillstånd till abort eller sterilisering innebär i cke att ingrep- pet skall äga rum. Även vid tillstånd till abort under vilkor av sterilise- ring har kvinnan valfrihet, d.v.s. hon kan välja mellan att underkasta sig båda operationerna eller att avstå från aborten. Det är dock viktigt att påpeka att flertalet samtidiga abort och sterili- seringar tillstyrktes och bifölls enligt social-medicinsk respektive medi- cinsk indikation. Den medicinska indikationen hade ofta som tidigare nämnts socialpsykiatrisk prägel. Till diagnoser som sammanfattades i bedömningen svaghet hos kvinnan hörde neurasteni/psykasteni, psykisk insufficiens och depressi- va besvär. Flertalet kvinnor i denna gr upp levde i trä ngda sociala för- hållanden med bristfällig ekonomi. Många kvinnor levde också i dåligt fungerande äktenskap med en make som gav bristfälligt eller obefintligt stöd. Två tredjedelar () av de män som ansökte om sterilisering befann sig på institution. (se även avsnittet om institutionsvård). De övriga männen be- dömdes som psykopater (), psykiskt insufficienta (), deprimerade (), psykiskt sjuka () och/eller alkoholmissbrukare (). Några led av specifika, somatiska sjukdomar () eller besvärades av diffusa symtom (). Många (även utanför institutionerna) bedömdes som sinnesslöa () och/eller oförmögna att ta hand om barn (). Männen var relativt yngre än kvinnorna under de två senare perioderna. De flesta män på institution var ogifta och barnlösa. Bland de hemmaboende däremot fanns det flera gifta män. Männen som steriliserats enligt lag hade alla bedömts som rättsinkapabla. En kombination av eugenisk och social indikation var den vanligast före- kommande indikationen för männen års lag. Lagstiftningen t illät inte, som tidigare nämnts, att män steriliserades på medicinsk indikation. och i nkom flera ansökningar från män som önskade att lätta på sin hustrus börda genom att låta sig ste- riliseras; dessa fick avslag hos . forskning har visat att majoriteten av dem som steriliserats enligt lagarna 1934 och 1941 var kvinnor. Kartläggningen kunde bekräfta det förhållande, ansökningar från kvinnor utgör av materialet. Under de första två decennierna då steriliseringslagarna gällde var de kvinnor som ansökte om sterilisering i stor omfattning unga och ogifta. De diagnostiserades som sinnesslöa och var placerade på institution. Sterilise- rande operation av dessa kvinnor verkställdes enligt eugenisk eller euge- nisk/social indikation i enlighet med lagens intentioner. kom den medicinska indikationen att dominera helt. Arvsbiologiskt tänkande synes ha ersatts av ett socialpsykiatriskt tänkande. Enligt det socialpsykiatriska syn- sättet ansågs sterilisering som en möjlighet att hjälpa kvinnan ur en svår livssituation i av restriktiv abortlagstiftning, svårtillgängliga preven- tivmedel och sociala konventioner med äktenskap som norm. Majoriteten av steriliseringsansökningar från kvinnor var relaterade till en aktuell graviditet och samtidig abortansökan. Vid vissa aborter ställdes sterilisering som villkor för aborttillstånd. Dessa villkorade aborter hade tillstyrkts enligt eugenisk indikation. I andra fall hade kvinnan fått avslag på sin abortansökan, men tillstånd till sterilise- 232 Bilaga 4 SOU 2000:20 ring i samband med barnets födelse. Många abortansökningar avgjordes relativt sent i graviditetsförloppet, vilket berodde på omständliga handlägg- ningsrutiner, men även på kvinnans eller makens tveksamhet inför ingrep- pet. Abortmotståndare bland läkare kunde neka till att utföra en abort. I sådana fall fick kvinnan vända sig till nästa praktiker medan graviditeten fortskred. föranleddes rekommendationen om sterilisering "i samband med partus" av att graviditeten var för långt gången. Det är svårt att ur aktmaterialet bedöma graden av frivillighet i steriliseringsansökan när sam- tidig graviditet och abortansökan förelåg. Ofrivillig graviditet utgjorde en stor påfrestning för kvinnan och försatte henne i utsatt position. Kvinnor kunde i sådana lägen ha påverkats att söka sterilisering trots att sterilisering ursprungligen inte varit aktuell. Det aktuella materialet belyser ej dessa frågeställningar i sådan utsträckning, så att frågan kan besvaras. är att det fanns skillnader mellan hur olika kvinnor upplevde sin situation. I de flesta fall av samtidig abort och steriliseringsansökan verkställdes bägge operationerna, enligt socialpsykiatrisk/medicinsk indikation. Män blev föremål för steriliseringsåtgärd främst under de första två de- cennierna efter lagarnas tillkomst. Majoriteten var unga, placerade på in- stitution under diagnos sinnesslöhet och/eller psykopati, ofta med fattig, "småkriminell" bakgrund. De steriliserades enligt eugenisk eller eugenisk/- social indikation. Med förändrad tidsanda blev Medicinal/alltmer restriktiv vad gäller tillstånd till sterilisering av män. Den allmänna debatten om jämlikhet mellan könen och mannens rätt till sterilisering av- speglades i slutet av steriliseringslagarnas tillämpning då män ansökte om operation istället för sina hustrur. Dessa ansökningar måste avslås, då lag- stiftningen ej tillät sterilisering av män av medicinska skäl. Kvinnodominan- sen bland dem som steriliserades enligt 1934 och lagstiftning har i tidigare forskning hänförts till sociala skillnader mellan könen som kvinnans svagare ställning i samhället, manlig dominans bland beslutsfattare etc. Den medicinska indikationen kom att användas på socialmedicins- ka/socialpsykiatriska grunder. Detta förhållande, i kombination med en ve- tenskaplig och ideologisk förändring och en sträng abortlag, bidrog sanno- likt till att lagen under sista perioden i huvudsak kom att tillämpas med pre- ventiv inriktning. Huvuddelen av männen hade under de första decennierna av sterilise- ringslagstiftningens tillämpning steriliserats i enlighet med dess eugeniska avsikt. Även kvinnorna steriliserades av samma skäl . När steriliseringslagen hade ändrats 1976 ansökte ca 10 000 personer om sterilisering , jämfört med /år de när- maste åren Av dessa var ca 8000 kvi nnor och 2000 män. Under praktiskt taget hela tidsperioden från 1934-1975 var m yndighetsål- dern . Därför har denna gräns använts för att skilja yngre/äldre. I ma- terialet finns under samtliga perioder ett antal sökande som var vid ansökningstillfället. Bland männen var ca hälften un- der första perioden. Andelen unga män minskade under senare perioder men var betydligt fler än unga kvinnor. (Tabell 10). var det ovanligt att kvinnor ansökte om sterilise- ring. Var sig 1934 eller lag fastställde nå gon åldersgräns för ste- rilisering. Medicinalstyrelsen tillämpade eller menstruationsdebut som nedre gräns för tillstånd till sterilisering. Bland ansökningsakter har påträffats ansökningar för tolv och trettonåring, dock inte i urvalets, var- för de inte redovisas. De äldsta sökande i urvalet var i urvalet omkring , män något äldre än kvinnor. Tabell 10 Åldersfördelning bland de sökande i hela materialet för varje period och totalt samt andel (46,) (10,) (23,) (9,) (12,) (3,) (18,) (1,) (23,) (4,) 1.3.4Civilstånd och barnantal i urvalet var två tredjedelar av både män och kvinnor ogifta. Cirka hälften av männen var gifta under de två senare perioderna. För kvinnorna gäller att redan under andra perioden ökar andelen gifta för att mot slutet gälla flertalet kvinnor. Under de första perioderna var nästan två tredjedelar av männen barnlö- sa. Under de två senaste perioderna var motsvarande andel knappt hälften. För kvinnorna var sammantaget ca en fjärdedel barnlösa under de två första perioderna. Under de två sista däremot hade barn. (tabell 11) Tabell 11 Civilstånd, graviditet, abort samt antal barn hos kvinnor och män som sökte sterilisering I det material som ingår i kartläggningsarbetet återfinns för nästan alla per- soner som ansökte om sterilisering en uppgift om personens sociala status. Genom indelning efter SCB:s system4 har en gruppering skett där individer- na kodats efter yrkestillhörighet. Indelningen har skett efter den sökandes yrke, sysselsättning. I de fall där kvinnan varit hemmafru har hon kodats efter mannens yrke. Arbetare, utan utbildning samt lägre grad av fack- Hemmadotter/-son Vanlig stud alla kate- Drygt hälften av de sökande under i stort sett hela perioden – 1975 hade arbetarbakgrund. I de flesta fall rörde det sig om arbetare utan facklig utbildning eller "med lägre grad av fackkunskap". 4 Socioekonomiska grupper för individer PM . socialt avvikande och underprivilegierade grupper som lå ngvarigt sjuka, sinnesslöa på anstalt, vuxna hemmadöttrar/söner utgjorde de majoriteten av alla sökande under de första decennierna av steriliseringslagarnas tillämp- ning. Skillnad märks tydligt bland andelen sökande från institution (sinnesslöskolor, skolhem etc), bland dem som var långvarigt sjuka eller vistades i hemmet som hemmadöttrar/söner. Dessa grupper förekom relativt frekvent under de första perioderna för att nästan helt försvinna . Andelen tjänstemän och egna företagare var låg i början, men ökade stadigt. Dessa uppgifter sammantaget talar för att de som an- sökte om sterilisering ofta var personer som på grund av sjukdom eller social oförmåga stod utanför det vanliga arbetslivet. Kvinnor, i det mån de hann förvärvsarbeta innan de fick barn, försörjde sig på yrken som hembiträde, servitris, fabriksanställd. Ofta återkommer i akterna formuleringen "efter skolan tog plats i familj". Efter giftermålet blev de flesta kvinnor hemmafruar. Andelen hemmafruar minskar något , i stället började kvinnor framträda med egen yrkestillhörighet. Andelen frånskilda kvinnor ökar från i början till av samtliga kvinnor mot slutet av perioden. 1.3.5De steriliseringssökandes ekonomiska situation Ansökningshandlingarna ger varierande upplysningar om de sökandes eko- nomiska situation. Det förefaller som de tillstyrkande myndigheternas in- tresse för de sökandes ekonomiska situation avtog då sterilise- ringslagarna gällde. Mot slutet av perioden är det mer sällsynt att redovis- ning av familjens ekonomi förekommer. Den ekonomiska situationen relate- ras inte som villkor till steriliseringsåtgärder, utan som skäl till familjepla- nering.. Det framgick av handlingarna för de personer som inte vistades på in- stitution att de ofta levde under små ekonomiska omständigheter. Från dessa kan utläsas beskrivningar om familjernas ekonomiska nöd. inte alltid uttalat att de erhöll ekonomiskt stöd. Detta i kombination med den bristfälliga informationen under senare tidsperioder gör det omöjligt att ange exakta siffror över de ekonomiska förhållanden som rådde. Däremot före- faller det som om ungefär hälften av de män och kvinnor som ansökte om sterilisering under de första perioderna hade ansträngd ekonomi. Förhållan- devis många män och kvinnor som ansökte om sterilisering vistades på in- stitution . Deras ekonomiska situation var av denna anledning inte aktuell att beskriva i steriliseringshandlingarna, de torde dock levt under knappa ekonomiska omständigheter. Ur ansökan om abort och sterilisering för en 35-årig kvinna, . gift , fem barn, varav ett tvillingpar. Ett barn dog i två må- naders öålder i bronkit. Äldsta sonen omhändertagen för skydds uppfost- ran. Maken har haft ryggbesvär, vårdats på . Har ej haft något stadigt arbete utan gått från det ena till det andra och gjort det han orkat. Sedan omkring samlar han flaskor på lan- det. Familjen har flyttat ett antal gånger. har haft arbete som gift, bl.a. arbetat på apotek och slakteri. Enligt assistent xx från Socialvårdsbyrån har familjen haft fattig- vårdsunderstöd . Mannen har ej något ordnat arbete, varit fiskahandlare och skrothandlare. Makarna vill framställa sig i en för- delaktig dagar men är i viss mån asociala. Familjen bor f.n. hos hust- runs mor i en mindre 2-rums lägenhet. Det är inte uppenbart slarvigt i hemmet. Kan de få en hacka av samhället, anser de det bra. Den sökande haft dåliga nerver . Blir ängslig och ledsen peri- odvis. Känner sig nu trött, nedstämd och kraftlös. Anser inte att hon orkar med flera barn och vill också bli steriliserad. Maken omtalar att hon kan sitta en hel dag och bara gråta, och det blir inte någon ord- ning på någonting. Efter kl. fem eller sex på e.m. är hon alldeles slut. Enligt kuratorns bedömning verkar i sitt yttre lite slarvig och vårdslös. Blek och tämligen mager. Har troligen ingen förmåga att hålla hemmet uppe. Ännu ett barn skulle sannolikt bli för mycket för hennes. Stadsläkaren tillstyrkte ansökan på medicinsk indikation, abort och sterilisering genomfördes. Den sociala kompetensen hos sökande granskades i samband med den steri- liseringsutredning som företogs vid varje ansökan. Särskilt stor vikt lades vid den sökandes förmåga och lämplighet att vårda barn. Sökandes omsorgsförmåga efterfrågas specifikt. Trots att uppgiften är central saknas ofta information. Detta kan ha många orsaker. En är att upplysningen inte uppfattades relevant i de fall den sökande var barnlös eller var mycket ung. Möjligen besvarades frågan främst då vederbörande bedömdes som olämplig eller då tveksamhet förelåg. Med utgångspunkt från de tillgängliga uppgifterna kan sägas att ca en femtedel av de sökande an- sågs olämpliga att fostra barn. Under den fjärde och sista perioden var dock andelen betydligt lägre och frågan lämnades obesvarad oftare. Fokusering på sexuella aspekter De tillstyrkande myndigheterna bekymrade sig särskilt mycket över de kvin- nor och män som ansågs vara sexuellt opålitliga. Liksom när det gäller uppgifter om omvårdnadsförmåga saknas dock ofta uppgifter. Från de till- gängliga uppgifterna kan sägas att i mer än hälf- ten av fallen fanns anteckningar om ett anmärkningsvärt sexuellt intresse hos den sökande. Den andra perioden var knappt en tredjedel av männen och en femtedel av kvinnorna sexuellt opålitliga/visade anmärkningsvärt sexuellt intresse. De två sista perioderna förefaller det som om allt färre personer, särskilt kvinnor bedömdes som sexuellt opålitliga. Det är svårt att säga om den relativt låga andelen kvinnor som betecknats sexuellt opålitliga var resultat av ett förändrat synsätt på sexualitet och moral. Det kan också ha berott på att det var andra kategorier kvinnor som ansökte om sterilise- ring mot slutet av perioden. Ur en av initierad ansökan om sterilisering 1941, om en ogift 35-årig två barns mor, hembiträde. vårdsanstalt på begäran av med stöd av §12 i lagen om samhällets barnavård. Hon avvek upprepade gånger men återfördes av polisen. intygar stadsläkaren att hon "lider av kronisk gonorré och moralisk mindervärdighet". 1929 gjordes ansökan om inträde å ar- betshem med bland annat följande motivering: "bristande viljestyrka och läggning för sedeslöst leverne gör att hon icke kan motstå lockelsen för uteliv, ej heller stanna kvar på de platser fattigvården skaffat åt henne etc. i ansökan om sterilisering "starkt sexuell, började springa ute tidigt, klarar ej av att behålla en plats, barnen omhändertagna för sam- hällsvård etc" 1941: ur en ster iliseringsansökan för en 19- årig föräldralös pojke: "gått i hjälpklass, varnad av och stöld. Båda föräldrarna döda. intogs på skolhem. Haft samlag med ett flertal flickor. Sorglös, indolent, obekymrad för framtiden." Ordförande för en i skrev 1940 om en 25-årig ogift, gravid kvinna med ett barn: "sedeslöst leverne. Då hon har benägenhet för utsvävningar på det sexuella området och då det med hänsyn till hennes rubbning av själst illståndet kan befaras bliva mindervärdig av- komma är det av samhällsintresse att hon blir steriliserad." Sociala villkor - slutord I steriliseringsansökningarnas sociala utredning (intyg I enl. lag; bilaga II enligt lag) sammanfattades den sökandes sociala och ekonomiska status. Vanligen beskrevs påtagliga brister i familjens ekonomi. påpekades uttryckligen att den sökande eller hennes make var under- stödstagare eller föremål för andra stödåtgärder från fattigvårdsstyrelse eller . Lagen angav möjligheter och skyldigheter för dessa in- stanser att initiera ansökan om sterilisering i fall där ekonomiska stödåtgär- der, alternativt ingripanden från barnavårdsnämnden varit aktuella. Ansök- ningar om sterilisering undertecknade av fattigvårds-/ordförande tyder på att åtgärder från dessa myndigheter hade förekommit i sökandens familj. Det är dock svårt att uppskatta andelen understödstagare i ansökningsmaterialet då sådan information sällan uttrycktes explicit. San- nolikt minskade deras antal . De personer som ansökte om sterilisering hade oftast arbetaryrken. Den höga representationen av outbildade fattiga människor bland sökande kan ha olika orsaker. Asocialitet, missbruk, kriminalitet ansågs vara ärftliga. Sannolikt bedömdes dessa "misslyckade" människor olämpliga att ha vård- nad om barn. Denna omtanke om de ofödda kan tyckas ha moraliserande klang. Män- nens försörjningsförmåga och kvinnans omhändertagande förmåga granska- des. Mannens uppgift var att ordna familjens ekonomi. Gifta kvinnor, mes- tadels hemmafruar, fick ibland dryga ut hushållskassan med extra arbete som städning, tvätt etc.; särskilt när maken var sjuk, arbetslös, missbrukade alkohol. Bilden förändrades med tiden; alltfler kvinnor förvärvsarbetade, flera skiljde sig och klarade sig på egen hand. Andelen egna företagare, tjänstemän i lägre och mellanställning, kontorister (däribland kvinnor) öka- de . Antalet outbildade arbetare som familjeförsörjare var dock högt . 1.3.7Etniska och sociala grupperingar samt medborgarskap/ursprungsland i urvalet betecknades totalt 22 av de sökande/deras anhöriga i urvalet som tattare samt 3 personer som samer respektive zigena- re. Detta betyder att antalet tattare bland de 70 000 steriliseringsakterna skulle uppgå t ill mellan 600-800. Noteras bör dock att det är svårt att ap- proximera från så små tal. Enstaka personer gör stora skillnader i uträk- ningarna. I den här framställningen redovisas samer, tattare, zigenare under be- teckningen etniska och sociala grupperingar. Dessa grupper representeras i materialet som nämnts av ett fåtal ansökningshandlingar vardera. De beskrivs i ansökningsakterna på ett likartat sätt, som kännetecknas av vaga- bonderande livsstil ofta kopplad till speciell yrkesutövning. De som i undersökningen benämndes tattare eller samer var alla svens- kar. En av de tre zigenarna kom från annat europeiskt land. Två av tre zige- nare, femton av tjugotvå tattare, en av de tre samerna betecknades som "sinnesslöa". Ansökningar om sterilisering från samer och zigenare till- styrktes, samt nästan alla (20/22) från tattare i kartläggningen, de flesta enligt eugenisk eller social indikation, eller kombination av dessa. Sterilise- rande operation genomfördes på de tre samerna, på två av tre zigenare samt på sexton av tjugotvå tattare i urvalet. Det skulle innebära att omkring 500 individer som betecknats som tattare steriliserades. Nästan lika många tatta- re i urvalet betecknades som sinnesslöa. Som påpekar i sin rapport är det svårt att avgöra huruvida tattarstämpeln med- förde beteckningen sinnesslö eller tvärtom. sinnesslöheten har även i andra sammanhang förknippats med vad som uppfattades som beteendeav- vikelser. I det undersökta materialet förekommer 191 icke svenska medborgare (6 män och 185 kvi nnor), de flesta från ett annat skandinaviskt land (118 kvinnor och fyra män), nära en tredjedel (61 kvinnor och en man) från ett europeiskt land. Ett fåtal bland de sökande hade flytt från i sam- band med . I ansökningsakterna finns beskrivningar av kvinnor som upplevt svåra trauman i samband med och/eller vistats i koncentrationsläger. Uppgifterna i akterna talar för att steriliseringar tillstyrktes på socialmedicinsk indikation. Majoriteten av des- sa var gifta () och hade barn, oftast 2-5 barn, upp till 11 barn. Många av kvinnorna () ansökte om abort och sterilisering .