sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Trots framsteg när det gäller att förebygga arbetsrelaterade sjuk- domar och skador, finns det fortfarande många arbeten som är mono- tona, tunga och smutsiga och som kännetecknas av hög ergonomisk belastning samt kemiska och fysikaliska risker. Vissa av förändringarna i arbetslivet innebär dessutom att nya risker introduceras, t.ex. nya kemiska substanser och elektromagnetiska fält, vilka kräver ständig uppmärksamhet från sjukdomsförebyggande synpunkt. har även förekomsten av negativ stress, dvs. höga psykiska krav i kombi- nation med litet beslutsutrymme, uppmärksammats i relation till hjärt- och kärlsjukdomar, rörelseorganens sjukdomar och psykisk ohälsa.2 Förekomsten av såväl fysiska som psykosociala risker i arbetslivet varierar påtagligt mellan arbetar- och tjänstemannayrken, mellan kvin- 1Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Konsult har biträtt sekretariatet med vissa faktauppdateringar. 2Se t.ex.Westerholm P. Kön, arbete och hjärt- och kärlsjukdom. I: Yrkes- arbetande kvinnors hälsa, 1999. Se även Karasek R, work. Stress, Productivity, and the Reconstruction of Working Life. Basic Books 1999. 52 Ekonomiska och sociala villkor nor och män, mellan olika åldersgrupper och mellan olika regioner. De tre viktigaste mekanismerna bakom klasskillnader i sjuklighet består av den fysiska arbetsmiljön, följd av hälsorelaterade beteenden och barn- domsförhållanden. Det område där de socioekonomiska grupperna skiljer sig mest åt är just den fysiska arbetsmiljön. Att behöva utföra tunga lyft, stå i olämpliga arbetsställningar eller utföra ensidiga arbetsrörelser är mycket mer vanligt bland arbetare än bland tjänste- män. Detsamma gäller utsatthet för farliga ämnen, buller, damm och gas etc. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser på arbetsmiljöområdet är därför viktiga om målet för vår hälsopolitik är att minska den sociala ojämlikheten i hälsa.3 som arbetslivets effekter på hälsan uppmärksammas är det viktigt att också se arbetslöshetens direkta och indirekta hälsoeffekter. Arbetslösheten påverkar hela hälsopanoramat. Arbetslöshet medför ofta att det psykiska välbefinnandet försämras, sjukvårdsutnyttjande och läkemedelskonsumtion ökar, unga män ökar sin alkoholkonsumtion och unga kvinnor röker mer.4 Arbetslöshetens negativa ekonomiska, sociala och hälsomässiga konsekvenser påverkar även de arbetslösas familjer, framför allt barnen. Arbetsförhållandena för dem som har arbetet kvar påverkas av arbetslösheten genom ökade krav på övertidsarbete, negativ stress, rädsla för uppsägning m.m. Arbetslöshet är en allvarlig riskfaktor för psykisk ohälsa och hjärt- och kärlsjukdom samt bidrar därmed till sociala olikheter i hälsa. Utvecklingen av hälsoproblem i arbetslivet har arbetslivet genomgått en mycket snabb för- ändring och förändringstakten tycks bara öka som en följd av den tek- niska utvecklingen, ökad konkurrens, ökad internationalisering m.m. En konsekvens är att många organisationer, både i privat- och offentlig sektor, slimmats, vilket skapat delvis nya arbetsmiljöproblem.5 Arbetstakten har ökat för både kvinnor och män. Många kvinnor uppger även att det tunga och ensidiga arbetet ökat. Arbetet beskrivs ofta som mer stressigt och att det är mer psykiskt påfrestande. Dess- utom finns indikatorer på att konflikterna på arbetsplatserna har ökat. 3Lundberg O. Exploring causal mechanisms that generate health inequalities. In: Arve-Parés B. (red). Inequality in Health – A Swedish Perspective. Ökad arbetslöshet – mer missbruk och psykiskt lidande. I: Steinbeck G (ed). Längre liv och bättre hälsa – en rapport om prevention. SBU och , 1997. 5Arbetarskyddsstyrelsen och SCB. Ekonomiska och sociala villkor 53 Detta gäller såväl konflikter med chefer som med arbetskamrater. Arbetstagare drabbas också oftare av våld och hot om våld från t.ex. klienter, vårdtagare m.fl. grupper.6 Allergier och hudsjukdomar är vidare ett utbrett problem i arbetslivet som drabbar unga människor och kvinnor i större utsträckning än män.7 Arbetsskador och självrapporterad ohälsa Lagen om arbetsskadeförsäkring förändrades radikalt . Detta gällde både begreppet arbetsskada och bedömningsgrun- derna. togs den förhöjda arbetsskadeersättningen bort. Sammantaget har detta inneburit att antalet prövade fall och andelen godkända arbetsskador minskat väsentligt. Exempelvis mins- kade antalet godkända arbetssjukdomar från år år 1996.8 prövades ca 2 700 fall. Av dessa godkändes . För kvinnor var siffran och för män var motsvarande siffra 44 procent.9 har antalet anmälda arbetsskador minskat med ca en tredjedel. Antalet arbetsskador, som inkluderar arbetssjukdomar, arbetsolycksfall och färdolycksfall, är ca 100 000 . Belastningsskador är den vanligaste orsaken till anmälda arbetssjuk- domar. Var tredje anmälan berodde på belastningsbesvär. Kvinnor har större andel anmälda belastningsbesvär, vilket samman- hänger med att kvinnodominerade yrken inom t.ex. vård och omsorg karaktäriseras av tunga lyft, stress och ensidiga arbetsställningar. För män är t.ex. olämpliga arbetsställningar och kyla specifika problem. Dessa är vanliga i byggbranschen. När det gäller den självrapporterade ohälsan kan följande utläsas av (SCB:s) arbetsmiljöundersökningar, som görs . hade var femte arbetstagare, motsvarande ca 700 000 personer, sådana fysiska besvär till följd av arbetet att de hade svårt att arbeta eller utföra de dagliga hushållssysslorna. Var femtonde, drygt 250 000, uppgav sådana besvär kopplade till stress och psykisk 7Lundberg O. Exploring causal mechanisms that generate health inequalities. I: Arve-Parés B. (ed). Inequality in health – A Swedish Perspective. Nr 2 1998. 9Hänvisning saknas i kapitlet och i rapporten. 10Nilsson C. Arbetsskadornas utveckling inom LO-området. 54 Ekonomiska och sociala villkor påfrestning att det påverkade arbetsförmågan. Av dessa ledde en tred- jedel till sjukskrivning.11 Bland arbetare dominerar påfrestande arbetsställningar. Bland högre tjänstemän och de på mellannivån är stress och psykiska påfrestningar den vanligaste orsaken till de uppgivna besvären. 15–av lärare inom grund- och gymnasieskolan anser sig ha besvär relaterade till stress och psykiska påfrestningar. För psykolo- ger och socialarbetare respektive läkare och sjuksköterskor är motsva- rande siffror 19 respektive 13–. Jämfört med föregående undersökning har det skett en markant ökning av denna typ av besvär.12 har antalet förtidspensionärer varierat kraftigt. noterades det högsta antalet nybeviljade förtidspen- sioner, 62 000 personer. är antalet ca 40 000 . Eftersom antalet sysselsatta minskat har andelen förtidspensionärer, mätt som andel av de sysselsatta, ökat från 8 pro- cent år år 1995.13 Risken att förtidspensioneras varierar påtagligt mellan olika yrken. Det finns ett tydligt och linjärt samband mellan belastningar i arbets- miljön och förtidspension. Ju större belastning ett yrke innebär desto högre är den relativa risken att förtidspensioneras.14 Män i kvinnodominerade yrken och kvinnor i mansdominerade yrken löper särskilt hög risk att förtidspensioneras.15 Den arbetsrelaterade ohälsans kostnader Möjligheten att beräkna den arbetsrelaterade ohälsans kostnader i eko- nomiska termer är begränsade av flera olika skäl. Det står emellertid klart att dessa kostnader är mycket stora och att de ökar och att det där- för kostar mer att inte vidta några åtgärder än att göra det. Arbetsorsakade besvär 1998. Arbetar- skyddsstyrelsen och 1998. Yrke, yrkesförändring och utslagning från arbetsmarknaden – en studie av relationen mellan förtidspension och arbetsmarknadsförändring. SOU 2000:91 Ekonomiska och sociala villkor 55 En svårighet är att identifiera den ohälsa som är arbetsrelaterad. Därmed är det omöjligt att mera precist beräkna de samhälleliga kost- naderna för ohälsan. Även i fråga om kostnader som tydligt kan relate- ras till arbetslivet kan det ibland vara svårt att i praktiken urskilja kostnaderna. Detta beror på att kostnaderna belastar en rad olika intressenter och att möjligheterna att särredovisa kostnaderna inom t.ex. sjukvården, socialförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken är starkt begränsade. Statens kostnader består huvudsakligen av tre slag; lägre skatte- intäkter, lägre intäkter från arbetsgivare samt ökade utgifter för sjuk- penning, rehabilitering och förtidspension. uppgick kostnaderna för socialförsäkringarna till samman- lagt knappt 58 miljarder enligt RSV:s statistik. ca 14 miljarder, arbetsskadeersättningen rehabiliteringskostnaderna ca 1 miljard. pensionerna och sjukbidragen svarade för 37 miljarder, dvs. för av den totala kostnaden.16 Hur stor del av socialförsäkringen som kan hänföras till arbetslivet är svårt att beräkna. En uppskattning som gjorts är att den arbetsrelate- rade ohälsan minskar bruttonationalprodukten med per sjuk person. Detta innebär att motsvarande belopp skulle kunna satsas på förebyggande åtgärder och tidig rehabilitering i syfte att hålla kvar en arbetsskadad person i produktionen.17 Arbetsgivarens kostnader för den arbetsrelaterade ohälsan är stora till följd av lägre produktivitet, störningar i produktionen, högre från- varo, ökade kostnader för rehabilitering, ökad personalomsättning samt kostnader för sjuklön. Kostnaderna för driftsstörningar, kvalitetsför- sämringar, vikarier, rekrytering, inskolning, övertid och rehabilitering är ibland mycket stora.18 Lidandet som drabbar den enskilde, t.ex. i samband med en arbets- skada, är svårt att mäta i pengar. Ofta kan ohälsan leda till försämrad livskvalitet och en kraftigt försämrad ekonomisk- och social situation. Vid tre dagars sjukdom förlorar t.ex. individen och vid 10 dagars sjukskrivning av lönen.19 Socialförsäkringarnas omfattning 1996–1999. RFV redovisar 1998:7. Den kostsamma ohälsan. Färre arbetsskador lönar sig för alla. 56 Ekonomiska och sociala villkor Den pågående utvecklingen i arbetslivet gör att arbetsmarknaden och arbetskraften blir alltmer differentierad och att skillnaderna i arbets- villkor och arbetsmiljö kommer att öka. Detta kommer att ha stor bety- delse för folkhälsan.20 En förklaring till denna utveckling är att företag och förvaltningar slimmas mer och mer för att inriktas på organisatio- nens kärnverksamhet. I organisationens kärna finns de tillsvidareanställda med relativt god anställningstrygghet och goda utvecklingsmöjligheter när det gäller lön, arbetsinnehåll och kompetens. Till kärnan hör även de deltids- anställda. Kring denna kärna växer olika former av visstidsanställ- ningar, som skall tillförsäkra organisationen numerär flexibilitet i för- hållande till variationer i produktionen. Arbetsvillkoren och motiven för de tidsbegränsade anställningarna är mycket olikartade. En kraftig ökning har skett av antalet behovsanställda och projekt- anställda. Kvinnor är i kraftig majoritet när det gäller behovsanställ- ningar, som är den grupp där effekten av arbetsvillkoren och otrygg- heten framkommer tydligast genom en förhöjd risk för ohälsa. En yttre cirkel, slutligen, utgörs av uppdragstagare. En stor del av denna grupp är ensamföretagare. finns ca 400 000 ensamföretag i . Mycket lite är känt om hälsosituationen bland ensamföre- tagare.21 Andra effekter av de slimmade organisationerna är att övertidsuttag och s.k. sjuknärvaro ökar. Hög sjuknärvaro kan framför allt konstateras bland lågavlönade och bland anställda som i sitt dagliga arbete tar hand om gamla, sjuka och barn, dvs. de som har människovårdande yrken.22 ökar kraven på utbildning. Om den framtida arbetsmark- naden i större utsträckning kommer att präglas av just-in-time anställ- ningar kommer tröskeln till de goda jobben och företagens kompe- tensutveckling sannolikt att höjas. Detta kommer att minska möjlig- heten till kompetensutveckling för de grupper som har en svag anknyt- ning till arbetsmarknaden. Utvecklingen i vård, omsorg och skola får särskild betydelse från folkhälsosynpunkt eftersom dessa verksamheter i hög grad påverkar andra människors villkor. Fungerar äldreomsorgen har det betydelse för 20Aronsson G. Arbetsmarknadens och arbetslivets utveckling och hälso- konsekvenser. Underlags- rapport nr 1. 21Aronsson G, och D. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för tidsbegränsat anställda (under utarbetande). 22Aronsson G, och D. Sjuk på jobbet. En empirisk studie av sjuknärvaro (under utgivning). Ekonomiska och sociala villkor 57 de ca 200 000 anställda inom denna verksamhet. Men även de hundra- tusentals äldre som är vårdtagare samt alla deras anhöriga påverkas. Utvecklingen i denna del av den offentliga sektorn har kännetecknats av genomgripande och ofta förekommande förändringar. Detta gäller t.ex. styrsystem, huvudmannaskap, privatisering och kon- kurrensutsättning. Ett av syftena med dessa förändringar har varit att minska kostnader, varvid det varit ofrånkomligt att minska antalet anställda eftersom kostnaden för personalkostnaden är den ojämförligt största kostnaden. Skolan har också varit utsatt för många stora förändringar. Den negativa stressen framstår allt tydligare som en av de viktigaste ohälsofaktorerna. Detta gäller både i största allmänhet och i arbetslivet. Den negativa stressen avspeglar sig bl.a. i en ökad oro och lättare psy- kiska problem bland såväl skolbarn som vuxna.23 De viktigaste kontrollmöjligheterna som kan minska stressen är enligt forskarna inflytande över de demokratiska processerna i arbets- livet och i samhället i stort samt möjligheten att utveckla kunskaper och vardagskompetens. När det gäller möjligheterna att övervaka arbetsmiljöarbetet används ibland begreppet institutionell effektivitet. Vad detta begrepp vill uttrycka är att de arbetsgivare och institutioner av olika slag som har att förebygga arbetsskador och bidra till högre livskvalitet måste fungera och ha förmågan att hantera nya förhållanden i arbets- livet. För att förstärka de positiva och möta de negativa hälsokonsekven- serna av differentiering och kravet på ökad flexibilitet behövs strategier som spänner över nuvarande sektorsgränser. Detta kan gälla samhällets insatser likaväl som forskningens. Den omvandling som redan skett av arbetslivet kom- mer troligtvis att fortgå och förändringstakten kommer sannolikt att öka. Med anledning av denna utveckling finns det stora behov av spe- ciella forskningsinsatser. Det finns – inte minst mot bakgrund av de ökade övertidsuttagen och införandet av s.k. kundorderanpassad 58 Ekonomiska och sociala villkor arbetstid – ett forsknings- och kunskapsbehov när det gäller att iden- tifiera acceptabla tidsramar i arbetslivet från medicinsk, psykologisk och social synpunkt. Nya forskningsrön pekar nu allt tydligare på ett samband mellan uttröttning/stress och immunförsvarets förmåga att bekämpa infektioner. En försöksverksamhet med arbetstidsförkortning i har resulterat i positiva effekter hos de anställda. Arbetstidsförkortningen har inneburit mer tid för avkoppling och fri- tidsaktiviteter. Sömnkvaliteten har förbättrats i försöksgruppen. Andra modeller som tillämpas inom hälso- och sjukvården är den s.k. poäng- modellen med flexibel arbetstid och tvättstugemodellen. Här finns en potential för hälsobefrämjande insatser både vad gäller kunskapsnivån i organisationer och hos enskilda individer. Målförslag i avsnitt 4.2 i SOU:137 Ökad sysselsättning och minskad långtidsarbetslöshet Hälsofrämjande arbetsmiljö och hållbar arbetsförmåga Förebygg den arbetsrelaterade sjukligheten och arbetsolyckorna. Psykiska och ergonomiska krav bör anpassas till individens förut- Det bör ges möjlighet att individuellt och kollektivt påverka förutsättningarna för att leva upp till kraven och därmed utveckla ny kompetens. Använd arbetsplatsen som hälsoarena. Förstärkt yrkes- och arbetslivsinriktad rehabilitering. Minska det fysiska och psykiska lidandet hos arbetsskadade. Förbättra möjligheterna till återgång i arbetet. Ökad kunskap och information om arbetslivets hälsokonsekvenser Gör återkommande översyner av arbetsmiljöpolitiken. Öka och utveckla kunskap, metoder och modeller till underlag för hälsofrämjande och förebyggande åtgärder inom arbetslivsområdet. Förstärk utbildningen om hälsoeffekter av nya arbetsformer hos aktörer inom arbetslivet. Utveckla samarbetet med internationella arbetshälsoenheter. Ekonomiska och sociala villkor 59 Övergripande synpunkter på detta avsnitt Ett stort antal remissvar ställer sig bakom kommitténs ståndpunkt att arbetsliv och ekonomisk trygghet är centrala frågor för framtidens folkhälsa. Till dessa hör i , landstingen i , , , och . Flera kommuner lyfter fram området arbete, t.ex. , , , , , , , och . vill i sitt gemensamma remiss- svar framför allt lyfta fram de nya arbetsmiljöproblemen, som ofta drabbar yngre kvinnor. efterlyser konkreta förslag när det gäller åtgärder för att skapa hälsofrämjande arbetsplatser, försäkringskassor- nas uppdrag samt för det förebyggande arbetet. – SAF – är kritisk mot att kom- mittén i alltför liten utsträckning samarbetat med näringslivet i sitt arbete. SAF menar att detta strider mot kommitténs direktiv att arbeta brett och processinriktat och med tanke på att näringslivet ger de eko- nomiska förutsättningarna för de åtgärder som en god folkhälsa baseras på. Samverkan med näringslivet hade också gett en bättre balans i resonemangen och en större realism i förslagen till åtgärder. Även anser att kommittén borde ha förankrat sitt pro- cessarbete bättre hos näringslivet. Föreningen Svensk Företagshälsovård delar i allt väsentligt kom- mitténs redogörelse för utvecklingen i arbetslivet. Föreningen ser gärna att företagshälsovården får en utökad, kvalitetssäkrad roll, vilket skulle kunna leda till metodutveckling inom arbetsmiljöområdet. Bland annat ser föreningen möjligheter att på ett aktivt sätt följa upp så kallade långa sjukfall. Även LO lyfter fram behovet av en god företagshälso- vård och de vinster som kan göras genom ett väl utvecklat samarbete med skyddsombuden. anser att arbetsmiljön är en viktig folkhälsofråga och att en väl fungerande företagshälsovård är en förutsättning för ett lyckat utfall. Även kommun trycker på vikten av en väl genomtänkt personalvård. efterlyser en analys av hur de fackliga parterna kan bidra till att arbetsmiljön och hälsa förbättras utan att detaljreglera allt. 60 Ekonomiska och sociala villkor Samband mellan faktorer i arbetslivet och ohälsa SAF anser att sambandet mellan arbetsmiljö och ohälsa inte är tillräck- ligt klarlagt för att kommittén skall kunna dra de slutsatser som dras i betänkandet. Den forskning som redovisas handlar inte om ohälsa i egentlig mening utan mer om välbefinnande enligt SAF:s uppfattning. SAF efterlyser en distinktion mellan ohälsa och sjukdom å ena sidan och välbefinnande å andra, eftersom frågor som rör ohälsa och sjukdom bör prioriteras högre än frågor som berör välbefinnande. SAF anser att den stora ökningen av sjukskrivningar inte beror på en ökad sjuklighet utan på ett minskat välbefinnande. SAF anser att kommittén i fortsättningen bör ta större hänsyn till faktorer som ligger utanför arbetslivet, såsom livsstil, och i mindre utsträckning poängtera den arbetsrelaterade sjukligheten. SAF anser vidare att livet utanför arbetet numera är en betydligt viktigare orsak till ohälsa. Arbetarskyddsstyrelsen påpekar att kunskapsgenereringen inom detta område står för tilltagande svårigheter då såväl förändringar i arbetsskadeförsäkringen som de nya anställnings- och arbetsorgani- sationsformerna försvårar möjligheterna att upptäcka samband. Svensk Yrkes- och påpekar det faktum att statistiken över arbetsskador har försämrats. Före- ningen vill också göra kommittén uppmärksam på de hälsorisker som uppstått i samband med företagshälsovårdens nedrust- ning och de förändrade villkoren på arbetsplasterna. Hotet om arbets- löshet har, menar föreningen, bidragit till att fler och fler utsätter sig för risker, något som förefaller speciellt vanligt i små och nyetablerade företag. anser att kommittén har en gammaldags syn på relationen mellan arbetsliv och hälsa. menar att det finns mycket positivt i de nya arbetsorganisationerna, och pekar på flextid och distansarbete som möjligheter för exempelvis småbarns- föräldrar att själva disponera sin tid och att dela på arbetet. Arbetsklimat och negativ stress () vill göra kommittén uppmärk- sam på att segregering inte bara är ett fenomen som drabbar invandrare, utan visionen för folkhälsan måste även omfatta att segregering på andra grunder (ålder, sexuell identitet, socioekonomiska status, funk- tionshinder, etc.) måste minska. Även Kommun- respektive förfäktar en liknande åsikt. Ekonomiska och sociala villkor 61 uppfattar att fenomenet negativ stress är ett växande problem och att detta framföra allt drabbar kvinnor. Regionen vill därför se problemet som en jämställdhetsfråga, något som även uppmärksammas av . Centerkvinnorna lyfter fram det hårdnande klimatet på arbetsplat- serna och efterlyser åtgärder för att hantera stress, mobbning, olösta konflikter och andra frågor som bidrar till en försämrad psykisk och psykososocial hälsa. de Gröna på uttrycker likaså oro för det hårdnande klimatet på arbetsplatserna och på arbets- marknaden, och menar att sextimmarsdagen vore ett sätt att minska hälsoriskerna i arbetet. vill att kom- mittén vidareutvecklar resonemanget om etnisk diskriminering på arbetsplatsen. SIOS – Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i – uttrycker oro för den stress som drabbar kvinnor i vård- och service- yrken. SIOS menar att det behövs konkreta åtgärder från arbetsgivarnas sida som förbättrar arbetsmiljön och förebygger långa sjukskrivningar. kommun vill uppmärksamma den negativa stressen och projektanställningarna som källor till stress och ohälsa. Det är viktigt att granska vad som händer i förändringsprocesserna, menar kommu- nen. Kommunen tror att sextimmarsdagen kanske är en lösning på den ökande stressen. Även uppmärksammar proble- men, och betonar speciellt de växande klyftorna mellan hög- och lågut- bildade och att kommittén speciellt bör uppmärksamma möjligheterna till livslångt lärande. LO anser att mycket av den ökande långtidssjukskrivningen kan till- skrivas inlåsningen i arbetslivet och att vissa arbetare med kort utbildning hamnar i dåliga arbetsmiljöer och tvingas arbeta kvar där, trots en dålig hälsa. LO menar att detta ofta drabbar kvinnor och att det bidrar till belastningsbesvär, psykiska åkommor och utbrändhet. Även vill uppmärksamma frågan om kvinnors låga utbildning och deras speciella utsatthet. Förbundet vill peka på att många av kvinnorna varit drabbade av ett flertal stressfaktorer, t.ex. omorganisationer och ökade prestations- och kompetenskrav, och att behovet av åtgärder är stort. LO vill fästa kommitténs uppmärksamhet på de flexiblare anställ- ningsformerna och anser att alla arbetstagare måste ha samma rättig- heter och samma rätt till förebyggande insatser. påpekar att många av deras medlemmar för när- varande upplever stress och ohälsa på sina arbetsplatser. Förbundet uppmärksammar behovet av ökade resurser i kombination med en för- bättrad företagshälsovård och bättre förebyggande insatser. 62 Ekonomiska och sociala villkor SAF påpekar att hotet om arbetslöshet i kombination med de nya anställningsformerna och slimmade organisationer, som kommittén ser som en orsak till den ökade ohälsan i arbetslivet, i stället är en följd av höga arbetskraftskostnader och arbetsrättslagstiftningen. TCO uppmärksammar problemen med förändringarna i arbetslivet, och är speciellt bekymrad över hur kvinnor i vårdande yrken drabbas. Organisationen föreslår ett antal åtgärder: långsiktigt mer hållbara arbetsorganisationer likvärdiga arbetsvillkor oavsett arbetsform ökad egenmakt och kontroll över det egna arbetet ett förändrat ledarskap som bygger på förtroende samt speciella insatser mot mobbning och kränkande särbehandling