sou · GOB345d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Räknat i koldioxidekvivalenter ökade utsläppen av de sex växthus- gaserna från till , en ökning med 6 procent.2 Siffrorna för de båda åren är inte direkt jäm- förbara på grund av att beräkningarna för de tre växthusgaserna ofull- ständigt halogenerade fluorkarboner, fluorkarboner och svavelhexa- fluorid skiljer sig åt mellan åren. I tabellen redovisas även utsläpp av växthusgaser från utrikes sjö- och luftfart, s.k. internationell bunkring. Denna post ingår enligt rikt- linjerna inte i den nationella rapporteringen utan redovisas separat. I nedanstående figur visas fördelningen av de sex växthusgaserna för . 2 Den senaste revideringen av riktlinjerna 1996 har lett fram till att beräk- ningarna av de totala utsläppen har ökat från 66,5 till koldioxidekvivalenter, en ökning med . Utsläpp av koldioxidekvivalenter uppdelat på växt- husgaser enligt IPCC:s metod. HFC, FC, SF6 Koldioxid släpps ut i stora mängder och det är därför främst denna gas som bidrar till växthuseffektens förstärkning trots att övriga växthus- gaser är betydligt effektivare räknat per kilo. av bidraget till förstärkningen kom från koldioxid medan dikväveoxid (lust- gas) och metan bidrog . De tre övriga växt- husgaserna bidrog . 7.2En sektorsvis redovisning av utsläppen och 1998 Den sektorindelning som används av klimatkonventionen skiljer sig från den som SCB använder. Exempelvis redovisar klimatkonventionen utsläppen från förbränning i kraft- och värme tillsammans med raffina- derier medan SCB redovisar utsläppen från raffinaderier som utsläpp från industrin. Flera andra skillnader i sektorsindelning finns. I nedan- stående tabell fördelas utsläppen av växthusgaser enligt klimatkonven- tionens sektorindelning. Sektorsvis redovisning enligt IPCC av utsläppen . Miljoner ton koldioxidekvivalenter. HFC, CF4, SF6* *Beräkningarna av utsläppen för dessa gaser skiljer sig åt mellan . **Utsläppen på total nivå är inte direkt jämförbara Utsläppen av koldioxid kommer framför allt från transportsektorn där utsläppen uppgick till drygt . Utsläppen av metan kommer framför allt från jordbruks- och avfallssektorerna. Även utsläppen av dikväveoxid (lustgas) kommer framför allt från jordbruks- sektorn medan utsläppen av de övriga växthusgaserna kommer från industriprocesser. Transportsektorns andel av de totala utsläppen räknat i koldioxid- ekvivalenter var . Det var framför allt koldioxid- utsläppen som bidrog till växthuseffekten i denna sektor. Motsvarande gällde i förbränningssektorerna samt för industriprocesser medan det huvudsakligen var metan som utgjorde avfallssektorns bidrag. Jord- brukssektorns bidrag skedde såväl från utsläpp av dikväveoxid (lust- gas) som från utsläpp av metan. De totala utsläppen av koldioxid uppgick till enligt tabellen ovan till . Enligt SCB:s sektorsindelningen fördelades dessa utsläpp enligt nedanstående figur. Fördelningen av koldioxidutsläppen enligt SCB:s indelning. Källa: SCB. Transportsektorns andel uppgick till av de totala kol- dioxidutsläppen , industrin andel uppgick till , övrig- sektorn till medan utsläppen från el-, gas- och värmeverk uppgick till . Av industrins utsläppsandel på kom från förbränning av fossila bränslen och från industriprocesser. I det klimatpolitiska beslutet lades en strategi för den svenska klimatpolitiken fram.3 Denna innebär att en nationell strategi bör vara att koldioxidutsläpp från fossila bränslen stabiliseras till nivå för att därefter minska. Strategin omfattar alla växthusgaser men i avvaktan på ny kunskap har man valt att inte fastslå något mål för andra växthusgaser än koldioxid. Undantaget är läckage av metan från avfallsupplag, för vilket målet är en minskning av utsläppen fram . fattade beslut om mål för utsläpp av HFC och FC-föreningar och andra närbesläktade gaser. Utsläppen av dessa får högst uppgå till av kol- dioxidutsläpp , räknat som koldioxidekvivalenter. 1992/93:179, JoU19, rskr. I Kyotoprotokollet har industriländerna förbundit sig att minska de sammanlagda utsläppen av sex växthusgaser med i förhållande till nivåer räknat som koldioxidekvivalenter. För enskilda industriländer skiljer sig de kvantifierade åtaganden åt. Län- derna i EU som grupp skall minska sina utsläpp . Inom EU har sedan en bördefördelning gjorts som för del innebär att vi får utöka utsläppen –2012 i förhållande till utsläppen . I nedanstående tabell redovisas utsläppen från de sex växthus- gaserna som omfattas av Kyotoprotokollet för samt grundscenarier för från , från samt andra statliga myndigheter. Utsläpp av sex växthusgaser 1990 samt grundscenarier för uttryckt i koldioxidekvivalenter. Dikväveoxid (Lustgas) fluorkarboner (HFC) Fluorkarboner (FC) Svavelhexafluorid (SF6) Utsläppsförändring för att uppnå målet (milj. ton) 1)STEM:s grundscenario omfattar endast koldioxidutsläpp från förbränning. 2)KI:s grundscenario omfattar endast koldioxidutsläpp från förbränning och industriprocesser. De samlade utsläppen uttryckt i koldioxidekvivalenter uppgick till . Grundscenarierna för med Energimyn- dighetens beräkning av koldioxidutsläpp från förbränning (utsläpp från industrisektorn, inrikes transporter, bostads- och servicesektorn, för- bränning inom el- och värmeverk, samt egenanvändningen av olja i raffinaderier) uppgår till och med Konjunkturinstitu- tens beräkning till . scenario omfattar samtliga koldioxidutsläpp från förbränning och industripro- cesser medan till scenario har utsläpp av koldi- oxid från industriprocesser lagts till. Den har hämtats från den andra Nationalrapporten. Scenarier för utsläpp av de andra växthusgaserna är desamma i båda fallen och kommer från olika statliga myndigheter och finns redovisade i betänkande. I tabellen finns även beräkningar för som skall belysa vilka utsläppsminskningar som skulle krävas under olika begränsningar. EU- länderna har som grupp åtagit sig att reducera utsläppen under den första åtagandeperioden till av utsläppen räknat som koldioxidekvivalenter. Den inom EU gjorda bördefördelningen innebär att får öka utsläppen till högst . Ett åtagande om av utsläpp innebär att de totala utsläppen kan uppgå till . För att uppfylla åta- gandet skulle behöva minska de totala utsläppen med koldioxidekvivalenter utifrån scena- rio och med utifrån scenario. Ett åtagande att minska de totala utsläppen , vilket ligger i linje med EU-ländernas åtaganden som ländergrupp, skulle behöva minska de totala utsläppen med drygt utifrån scenario och med utifrån Kon- junkturinstitutets scenario. Grundscenarierna för ger en bild av hur utvecklingen kan komma att bli. Resultaten varierar bland annat med förutsättningarna och de ovan redovisade scenarierna visar på hur stor spännvidden i resultaten kan bli. Som tidigare nämnts är Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008– 2012 som för del innebär att vi skall reducera de samlade utsläppen av växthusgaser av utsläpp. Även om anpassningen kan bli betydande för att uppfylla detta åtagande torde den stora utmaningen komma . Då kan man dels förvänta sig en skärpning i de internationella åtaganden, dels skall kärnkraften fasas ur systemet. man en ekonomisk livslängd i kärnkraftverken kommer elproduktion motsvarande mellan 20 till att falla bort fram till och med år 2020.4 Om bortfallet av kärnkraftsel helt skulle ersättas med el från nya natur- gaskombikraftverk leder detta till att utsläppen av koldioxid ökar med 4 Beräkningarna baseras på nettoproduktionen 1997. Uppgifterna har hämtats från skrift 1998. Skulle bortfallet helt ersättas med kolkraft, svarar utfasningen av kärnkraft mot en ökning av koldioxidutsläppen med per år.5 5 Varje TWh el från ny naturgaskombikraftverk antas leda till koldioxidutsläpp, medan varje TWh el från kolkondens antas leda till 0,9 mil- joner ton utsläpp. 8 Styrmedel som används förändrades det svenska energisystemet och denna förändring ledde till att koldioxidutsläppen minskade.1 Olje- krisen ledde till svenska åtgärder som radikalt minskade landets oljeberoende. Bland annat utnyttjades elproduktion från det stora kärnkraftprogrammet för att ersätta olja både i bostads- uppvärmning och i industriella tillämpningar. I nedanstående figur redovisas utvecklingen av de svenska utsläppen av koldioxid . Utsläpp av koldioxid i åren 1970–1998. Källa: SCB. 1 Redovisningen bygger i hög grad på andra nationalrapport om klimatförändringar, Ds 1997:26. Uppgifter om skattesatserna har hämtats från Vägar till Hållbara på /skatt/fakta.htm 108 Styrmedel som används De totala utsläppen av koldioxid uppgick till drygt 101 miljo- ner ton, inklusive utsläppen från industriprocesser. Motsvarande siffra för var drygt . minskade således utsläppen av koldioxid med . I , i motsats till vad som gäller i andra länder, är möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser genom förändringar i elsektorn mycket små, eftersom endast av den svenska elproduktionen baseras på fossila bränslen. Koldioxidutsläpp från förbränning av fossila bränslen i EU och dess medlemsländer (ton/invånare). Utsläpp per cap /inv Utsläpp per cap /inv Utsläpp per cap /inv Av figuren framgår den dramatiska minskningen i koldioxidutsläpp i . uppgick den till per invånare medan motsva- rande siffra för var per invånare. Den beräknas ligga kvar på denna nivå för . För länder i södra är utveck- lingen den motsatta. Åtta av länderna hade en ökning i koldioxid- utsläpp per invånare . För samtliga EU-länder ligger koldioxidutsläppen runt per invånare och beräknas sjunka till per invånare i prognosen för . För att främja och stimulera introduktionen av förnybara energi- källor och öka effektiviteten i energianvändningen ingick energipolitiska beslut program för energihushållning och främjande av biobränslen. energipolitiska program har tyngdpunkten i åtgärderna förskjutits, jämfört med program, från investe- Styrmedel som används 109 ringsstöd och energieffektiviseringsåtgärder till teknikutveckling och forskning. För perioden –2004 anvisas för det långsiktiga programmet. I denna del av programmet ingår bl.a. stöd till energiforskning och forskningssamarbete med länderna i Öst- . Inom transportsektorn har skatten på drivmedel höjts och forsk- nings- och utvecklingsarbetet har intensifierats. har två breda program startats som gäller användningen av alternativa bränslen samt hybrid- och elfordon. Många åtgärder som satts in inom skogsnäringen påver- kar kolbalansen. Flera olika åtgärder strävar till en övergång till uthål- liga skogsskötselmetoder och ökad livslängd hos skogsprodukterna. Exempel på detta är minskningen av kala ytor, minskningen av hygges- rensningen samt införandet av markberedning med skonsammare meto- der. Inom jordbruket har det skett en ökning av odling av energigrödor . Odling av Salix innebär ett ökat upptag av koldioxid från atmosfären och minskar behovet av fossila bränslen. Salix ökar också halten av kol bundet i marken, vilket kan ses som en långvarig ökning av sänkan för koldioxid. En ökad användning av energigrödor är en del av den svenska energipolitiken. infördes en koldioxidskatt på fossila bränslen. Skatten tas ut som en punktskatt på olja, kol, naturgas gasol och bensin och beräknas utifrån kolinnehållet i bränslet. Till att börja med motsva- rade skatten per kilo koldioxid för alla bränslen. höjdes den allmänna koldioxidskatten till per kilo kol- dioxid. En lägre skattesats på per kilo infördes för tillverk- ningsindustrin som befriades från energiskatter. Från 1 ja- nuari 1996 höjdes koldioxidskatten till per kg koldioxid och räknas därefter upp/ned med konsumetprisindex för att kompensera för eventuell inflation. Skatten höjdes till per kilo koldioxid, där den fortfarande ligger. ändrades procentsatsen för tillverkningsindustrin till . finns även den så kallade 0,8 procentsregeln. Om ett företags beskattning vid en koldioxidskatt på över- stiger av försäljningsvärdet medger skattemyndigheten ytterligare nedsättning av skatten så att den överskjutande skattebelast- ningen sätts ned till . Regeln omfattar samtliga företag inom industri- och växthusnäringarna. För produktion av andra mineraliska 110 Styrmedel som används produkter än metaller finns ytterligare nedsättningsregel för den skatt som utgår på naturgas och kol. Skattebelastningen på dessa bränslen begränsas därigenom till av försäljningsvärdet. är den centrala författningen på miljörättsområdet och trädde i kraft . Balken bygger i huvudsak på ett sys- tem med en individuell prövning och kontroll av verksamheter som t.ex. industrier och energianläggningar och anger att krav på att bästa teknik skall användas för varje enskild verksamhet. Systemet med indi- viduell prövning och krav på bästa teknik bygger bl.a. miljöskyddslag där grunden i dess styrsystem; tillståndsprövningen och tillåtlighetsreglerna, ärvts års vattenlagstiftning. Vid denna tiden ansågs den stora frågan vara avloppsutsläppen till sjöar och andra vattenområden, alltså främst lokala miljöproblem orsakade av ett fåtal punktkällor. Det huvudsakliga syftet med miljöprövningen är att undvika utsläpp till miljön som helhet dvs. utsläpp till mark, till vattnet och till luft. I integreras därför bedömningen av olika miljöfrågor, vilket innebär att frågor om utsläpp, buller, kemikalier, avfall och naturresur- ser bedöms i ett sammanhang. I denna bedömning inkluderas frågor som rör utsläpp i samband med energianvändning samt förbrukning av icke förnyelsebara energikällor; verksamheter som leder till utsläpp av växthusgaser. Vid val av t.ex. energiförsörjning bör i bedömningen av bästa teknik vägas in de utsläpp energianvändningen medför samt för- brukningen av icke förnyelsebara energikällor. Även transportsträckan och annan miljöpåverkan som är förknippad med transporten skall be- aktas i bedömningen om användningen av bästa teknik. Får verksamhetsutövaren tillstånd medför tillståndet en rättskraft. Rättskraft innebär att verksamhetsutövaren får en viss trygghet mot ingripande i efterhand som medför att innehavaren av verksamheten måste upphöra med den. Rättskraften gäller i princip . Tillståndsbeslutet har rättskraft vad anser frågor som prövats i domen eller beslutet. Det senare gäller även för verksamheter som har prövats enligt tidigare lagstiftning som exempelvis miljöskyddslagen. Har frå- gan om förbränning och användning av fossila bränslen angivits i de allmänna eller specifika villkoren i tillståndet omfattar rättskraften även rätten att släppa ut växthusgaser. Staten har en rätt att i vissa fall inskränka ett befintligt företags rätt till att använda sin verksamhet. Tillgodoser inskränkningen allmänna intressen som exempelvis miljöintressen är den tillåten. Styrmedel som används 111 föreskriver vidare en talerätt för den som en dom eller beslut angår. Talerätten ger en rätt att överklaga t.ex. en tillstånds- myndighets beslut om att ge tillstånd till en miljöfarlig verksamhet som bl.a. kan medföra en rätt för verksamheten att släppa ut vissa förore- nande ämnen. ger även vissa större miljöorganisationer talerätt. För en redovisning av andra styrmedel som används hänvisas till klimatkommitténs betänkande.