sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — avkastningen på hö gre utbildning, vilket frä mst beror på att en stö rre del av studiemedlen utgå r som bidrag ä n tidigare.31 Hur det nya studie- medelssystemet, som skall infö ras å r 2001, på verkar rekryteringen till hö gre utbildning ä r oklart. I det nya systemet ä r bidragsandelen nå got hö gre som å terbetalningsreglerna skä rpts. Mot bakgrund av att arbetsmarknadslä get vä ntas fö rbä ttras under kommande å r, och att yngre personer vä ntas bli nå got av en bristvara på framtidens arbetsmarknad, ä r det rimligt att de privatekonomiska incitamenten bö r spela en stö rre roll fö r rekryteringen till hö gre utbildning. 7.4Vilken utbildning behö vs ? 7.4.1Strukturomvandling fö rä ndrar utbildningsbehovet Den framtida efterfrå gan på utbildad arbetskraft beror av hur den svenska ekonomins struktur utvecklas med avseende på bransch- sammansä ttning, yrkessammansä ttning och vilken typ av kompetens eller kunskap som efterfrå gas samt hur ekonomin i sin helhet utvecklas. Den fö rsta effekten kan kallas fö r en branscheffekt , den andra effekten fö r en utbildningseffekt och den tredje effekten en syssel- sä ttningseffekt . I tabell 7.9 redovisas hur fö rä ndringen i efterfrå gan fö r nå gra olika typer av utbildningar fö rdelar sig på dessa effekter. Fö rä ndringar i branschsammansä ttningen –branscheffekten –kommer att på verka efterfrå gan på hö gutbildad arbetskraft eftersom vissa branscher inom t ex tillverkningsindustrin sysselsä tter relativt få personer med hö gskoleutbildning medan andra branscher inom den vä xande tjä nstesektorn anvä nder relativt Som framgå r av tabell 7.9 dominerande, vilket innebä r att t ex anvä ndningen av hö gskoleutbildade ekonomer ö kat inom samtliga branscher medan det omvä nda gä ller fö r humanister. Slutligen på verkas efterfrå gan på olika utbildningar (positivt) av en god sysselsä ttningsutveckling. 31 Bjö rklund, A. & Kjellströ m, C. [1994]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 209 Tabell 7.9 Förändring i efterfrågan på olika utbildningar fördelad på olika Kä lla: SCB [1998b]. Kunskapsintensiv produktion ö kar efterfrå gan på hö gutbildade I ett historiskt perspektiv har utbildningsnivå n inom samtliga sektorer i samhä llet ö kat. Det finns flera fö rklaringar till detta; den tekniska utvecklingen, ö kad internationell handelsspecialisering och fö rä ndrad arbetsorganisation (se vidare kapitel 6). I bilaga 3 till utredningen presenterar ett scenario ö ver omvandlingen i svenskt nä ringsliv. Sysselsä ttningen vä ntas ö ka framfö r allt inom tjä nstesektorerna medan industrisysselsä ttningen minskar. Bland tjä nstesektorerna ä r det frä mst de kunskapsintensiva delarna som vä ntas ö ka sin andel av sysselsä ttningen.32 Denna utveckling kan hä nfö ras till en positiv produktionstillvä xt i kombination med en må ttlig produktivitetsö kning jä mfö rt med industrin. De kunskapsintensiva delarna av nä ringslivet ö kar sin andel av sysselsä ttningen frå n till å r 2010. Denna bild –att tjä nsterna blir allt mer betydelsefulla fö r sysselsä ttningen –bekrä ftas också i Konjunktur- institutets scenarier som presenteras i bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen. 32 Fö r en definition av de kunskapsintensiva sektorerna, se kapitel 8. 210 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Tabell 7.10 Sysselsatta i näringslivet fördelade på utbildningskategorier och 2010 Anm: Summering av andelarna resulterar inte i exakt på sektor, allmä n utbildning, lä rare och forskare. Kä lla: Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d]. 7.10 framgå r hur kommande tioå rsperioden. Andelen med enbart grundskola kommer att minska kraftigt, vilket dels kan fö rklaras av en uppgradering av kvalifikationskraven, dels av att må nga med grundskoleutbildning ä r ä ldre och ersä tts med yngre personer som har nå gon form av gymnasieutbildning. Andelen med universitetsutbildning (inklusive IT-specialister) vä ntas ö ka frå n å r 2010. Behovet av utbildad arbetskraft på verkas också av svensk ekonomis internationella konkurrenskraft och av strukturomvandlingstakten. har en konkurrensfö rdel i produktion som anvä nder en hö g andel hö gutbildad arbetskraft, men trots detta har kunskapsintensiteten i exporten i fö rhå llande till importen minskat sedan bö rjan av 1980-talet.33 Nä r utbudet av hö gutbildad arbetskraft ö kar sä nker det kostnaderna fö r denna arbetskraft i fö rhå llande till annan arbetskraft, och de branscher som anvä nder relativt mycket hö gutbildad arbetskraft i produktionen kan expandera. Detta leder till att industristrukturen fö rskjuts i kunskapsintensiv riktning. 33 Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen –, L. [1999]. Lå ngtidsutredningen fö r att mö ta framtida behov 211 delarna av nä ringslivet ha ö kat sin andel av så vä l fö rä dlingsvä rdet som sysselsä ttningen.34 En fö rklaring till att kunskapsinnehå llet i exporten relativt importen sjunkit som de kunskapsintensiva branscherna ö kat i betydelse ä r att tillskottet av hö gutbildad arbetskraft skett lå ngsammare i ä n i konkurrentlä nderna som avkastningen på hö gre utbildning inte ö kat lika mycket som i andra lä nder. Framtidens behov av utbildning på verkas ä ven av i vilken takt strukturomvandlingen sker. Enligt kommer de globala utvecklingstrenderna – internationalisering, flexibla arbetsorganisationer –leda till fö rmå ga hos arbetskraften. kunskaperna blir obsoleta fortare och att behovet av att gö ra kompletterande utbildningsinvesteringar ö kar. Dessutom ö kar kraven på att byta arbete och kanske till och med yrke flera gå nger under yrkeslivet.35 Det finns en tendens till en ö kad strukturomvandlingstakt mellan branscher till fö ljd av att fö rskjutningar i olika branschers internationella konkurrenskraft sker allt snabbare.36 Det ä r dock oklart i vilken utsträ ckning den ö kade strukturomvandlingstakten har inneburit att kunskaper fö rå ldrats i ö kad utsträ ckning. Sammantaget tyder mycket på att kunskapskraven kommer att fortsä tta att hö jas inom stora delar av arbetsmarknaden. Processen sker dock med olika intensitet i olika sektorer, med den konkurrensutsatta delen av nä ringslivet i fö rsta rummet. Den utveckling som skisseras hä r innebä r dock att det fortfarande kommer att finnas behov av arbetskraft inom yrkesområ den som inte krä ver en hö g formell utbildningsnivå . Fä rdigheter mer i fokus Strukturomvandlingen verkar på drivande fö r att utbildningsnivå n hö js generellt, inte minst i nä ringslivet, men kan ä ven innebä ra att det stä lls andra krav på arbetskraften vid sidan av den formella utbildningen. Att utveckla den teknologiska kunskapen och kompetensen sä gs vara en nö dvä ndighet fö r ö kad konkurrenskraft och hö gre tillvä xt. De stö rsta svenska industrifö retagen lä gger också ned mycket pengar på FoU- verksamhet.37 Att bevara och fö rbä ttra kompetensen bland befolkningen 34Se kapitel 8 och Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d]. 35OECD [1995b]. 36Lundberg, L. [1997]. 37Ohlsson, J. & Rehnströ m, P. [1997]. 212 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Lå ngtidsutredningen handlar inte bara om att utö ka antalet studieplatser inom t ex hö gskolan eller vuxenutbildningen. Det ä r minst lika viktigt att de utbildningar som erbjuds ä r av tillrä ckligt god kvalitet fö r att verkligen ge studenterna den kunskap och kompetens som efterfrå gas. Kraven på teknisk kompetens, fö rmå gan att sjä lv registrera och sö ka uppgifter i olika informationssystem samt intresset fö r att samspela med andra mä nniskor och viljan att ta ansvar har ö kat.38 På grund av detta ö kar ä ven kraven på arbetsgivaren, eftersom denna må ste se till att den personal som klarar av dessa nya arbetskrav utvecklas och trivs, och inte sä ger upp sig. Av en undersö kning som gjort, framgå r att kompetenskraven kommer att ö ka i takt med att produktions- utrustningen blir allt mer komplicerad.39 Av undersö kningen framgå r också att personliga egenskaper och fö rmå gan att hantera affä rs- kontakter ä r viktiga och vä ntas bli allt mer betydelsefulla . Andra egenskaper som enligt undersö kningen anses viktiga ä r språ k- kunskaper, flexibilitet, engagemang, entreprenö rskap, fö rmå ga till helhetssyn och ledarskap samt social kompetens som t ex fö rmå ga att arbeta med kunder eller samarbeta i grupp. Arbetslivet krä ver också en kreativ problemlö sningsfö rmå ga, organisatorisk idé rikedom, sjä lv- stä ndighet, omvä rldskunnande och social och kommunikativ fö rmå ga.40 Betydelsen av språ kkunskaper blir allt stö rre i takt med att handeln undersö kning som SAF gjort tycks det ä ven finnas ö kade krav på på att ett krav fö r anstä llning ä r språ ket, samt att arbetsgivare vill att deras anstä llda har kä nnedom om den kultur som utmä rker svenskt nä ringsliv.43 Fler och fler arbeten uppkommer inom serviceyrken. Bland dessa yrken kan nä mnas butiker, restauranger, taxi m m. Denna kundorientering fö r med sig att fö retag sö ker personal som har serviceanda och som kan ta folk på rä tt sä tt. Det finns också branscher som har så hö g personalomsä ttning att fö retagsledningen aktivt fö rsö ker omvandla humankapitalet till ett strukturkapital. Inom t ex hotell-, restaurang-, eller resebranschen ä r det vanligt att fö retagen utformar organisationen så att styrkan inte ligger i den enskilde medarbetarens 38Giertz, E. [1999]. 39NUTEK [1999b]. 40Ohlsson, J. & Rehnströ m, P. [1997]. 41Se t ex , J. & Rehnströ m, P. [1997] eller [1999b]. 42SAF [1999b]. 43Vad som menas med den kultur som utmä rker svenskt nä ringsliv framgick dock inte av texten. Lå ngtidsutredningen fö r att mö ta framtida behov 213 kompetens utan i systemet. Denna typ av fö retag ser ofta till att anstä lla fö reträ desvis unga personer som solidariserar sig med affä rsidé n och snabbt lä r sig relativt standardiserade arbetsuppgifter.44 Att arbetsgivarna tillmä ter framfö r allt kommunikativa och matematiska fä rdigheter allt stö rre betydelse bekrä ftas i amerikanska studier.45 Goda matematiska kunskaper och arbete med dator tycks också ge hö gre lö n. Sambandet mellan matematikkunskaper och lö n bekrä ftas också fö r Sverige.46 Sammantaget verkar efterfrå gan på kompetenser vid sidan av formell utbildning ha blivit viktigare ä ven i yrken som inte krä ver nå gon hö g formell utbildning, dä ribland må nga personliga tjä nster. I den må n efterfrå gan på olika former av kommunikativ kompetens kommer att ö ka kan det dock innebä ra att vissa grupper få r problem på arbetsmarknaden. Bristen på Sverige-specifikt humankapital framhå lls ofta som en viktig orsak till att personer med utlä ndsk bakgrund har mö tt allt stö rre svå righeter på den svenska arbetsmarknaden. Som diskuteras i bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen, vilar denna uppfattning ofta på svag empirisk grund. Dessutom kan kravet på svenskhet innebä ra att ineffektiva normsystem bibehå lls på arbetsplatserna.47 7.4.2Ä r tillgå ngen på utbildad arbetskraft tillrä cklig? har utbildningsnivå n hö jts i . De å rskullar som ä r fö dda i bö rjan av har hö gre utbildningsnivå ä n de som ä r fö dda i bö rjan av . Framfö r allt ä r det andelen med enbart fö rgymnasial utbildning som minskar. Under de senaste tio å ren har också spridningen i utbildningså r minskat. Visserligen har de generationer som ä r fö dda en hö gre andel med lä ngre eftergymnasial utbildning, men det kan frä mst fö rklaras av att må nga utbildar sig lä ngre upp i å ldrarna. Yngre generationer klarar sig också genomgå ende bä ttre ä n ä ldre i de fä rdighetstester som gjorts inom ramen fö r IALS-studien.48 de yngre generationerna trä der in på så ledes att kunna tillfö ra så dana fä rdigheter som kan fö rvä ntas efterfrå gas i hö gre grad , och 44Giertz, E. [1999]. 45Bjö rklund, A. m.fl. [1998]. 46Bjö rklund, A. [1999]. 47Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen –Arai, M. r, H. & Schrö der, L. [1999]. 48Lindé n, C. & Kvarnströ m, C. [1999]. 214 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Lå ngtidsutredningen kompetensnivå n i arbetskraften stiger dä rmed successivt. En frå ga blir dä rfö r om denna process gå r tillrä ckligt snabbt fö r att mö ta fö rä ndringar i efterfrå gan på olika typer av kompetens mot bakgrund av en å ldrande befolkning. Statistiska centralbyrå n (SCB) har gjort berä kningar av utbud och efterfrå gan på olika typer av utbildad arbetskraft fö r de kommande 10-15 å ren.49 Enligt berä kningarna innebä r befolkningsutvecklingen att antalet som lä mnar gymnasieskolan kommer att hamna på dagens nivå på 80 000 per å r under de nä rmaste å ren fö r att dä refter ö ka till 106 000 å r 2010. Dä refter minskar kullarna lika snabbt igen. Enligt den planerade dimensioneringen av den hö gre utbildningen skall antalet som på bö rjar en hö gskoleutbildning ö ka med 10 000 till 75 000 å rligen under de nä rmaste å ren. Detta må ste dock anses som ett ganska optimistiskt antagande sett till befolkningsutvecklingen; antalet ungdomar rä cker helt enkelt inte till. Dä rtill rå der det osä kerhet om hur det nya betygssystemet i gymnasiet på verkar rekryteringen till hö gskolan. Hö gskolenybö rjare kan dock rekryteras frå n andra å ldersgrupper, inte minst bland dem som skaffat sig en behö righetsgivande utbildning inom . Med den planerade utbyggnaden av den hö gre utbildningen berä knas andelen av befolkningen i å ldrarna 16 till 74 å r med eftergymnasial utbildning att ö ka till å r 2015 att jä mfö ras 1998. Andelen med hö gst grundskola kommer att sjunka med nä stan en tredjedel till mindre ä n å r 2015 och då har effekterna av inte tagits med. Nä r det gä ller balansen mellan tillgå ng och efterfrå gan på arbetskraft med olika utbildningsbakgrund visar SCB:s berä kningar att det kommer att bli balans i utbud och efterfrå gan fö r gymnasie- och hö gskole- utbildade å r 2010, medan det kommer att rå da ett betydande ö verskott på personer med bara grundskoleutbildning. Dessa berä kningar fö rutsä tter dels att antalet hö gskolenybö rjare ligger kvar på dagens nivå er, dels att den svenska ekonomin till fö ljd av snabbare teknikutveckling och en snabbare ö kning av vä rldsmarknaderna utvecklas bä ttre nä r det gä ller arbetslö shet, sysselsä ttning och tillvä xt ä n vad som varit fallet . I ett mindre optimistiskt ekonomiskt scenario, men dä r tillströ mningen till hö gskolan blir hö gre, kommer det att uppstå ett visst ö verskott ä ven på personer med eftergymnasial utbildning, enligt SCB. 49 Berä kningarna bygger dels på SCB:s befolkningsprogram, SCB [c], dels på det strukturomvandlingsscenario som presenteras i Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen – [1999d]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 215 Ä ven om det skulle rå da balans mellan utbud och efterfrå gan på olika aggregerad nivå kan det ö verskott eller underskott på vissa utbildningsinriktningar. rä knar med att det kommer att uppstå brist på lä rare under de kommande 8-10 å ren. att det sker stora kommuner och landsting och att efterfrå gan på vä lfä rdstjä nster ö kar (se vidare kapitel 4) fö rutspå r SCB brist på vå rd- och omsorgspersonal. Nä r det gä ller utbildade inom naturvetenskap och teknik rä knar SCB med att utbudet kommer att tillfredsstä lla efterfrå gan nä r det gä ller examinerade frå n ingenjö rsutbildningarna inom universiteten. Dä remot fö rutspå s brist på personal med kortare ingenjö rsutbildningar och IT-utbildade. SCB varnar dock fö r att det kan bli svå rt att expandera utbildningar med inriktning på naturvetenskap och teknik inom hö gskolan enligt planerna eftersom det ä r svå rt att fylla platser som krä ver en naturvetenskaplig gymnasieutbildning. Det ä r av naturliga skä l mycket svå rt att gö ra precisa prognoser fö r balansen mellan utbud och efterfrå gan på utbildad arbetskraft. Inte minst ä r det svå rt att gö ra fö rutsä gelser om den teknologiska utvecklingen och andra faktorer som på verkar efterfrå gan på olika typer av arbetskraft. Det ä r dock viktigt att utbudet av hö gskoleutbildad arbetskraft kan fortsä tta att ö ka, inte minst mot bakgrund av den demografiska 7.4.3Anvä nds utbildningen rä tt? I den utsträ ckning utbildningssystemen inte fö rmå r tillhandahå lla de kunskaper och fä rdigheter som efterfrå gas på dagens arbetsmarknad, eller att kvaliteten på studenter som trä der in i hö gre utbildning fö rsä mras, finns det att må nga hö gskoleutbildade blir arbetslö sa eller underutnyttjade och tvingas ta arbeten med en svag Stö rst ö verensstä mmelse mellan utbildning och kommande arbets- uppgifter finns inom naturvetenskap, teknik, medicin och vå rdyrken, medan personer med samhä llsvetenskaplig och humanistisk hö gskole- utbildning har sä mre ö verensstä mmelse mellan utbildning och arbetsuppgifter.50 Enligt en rapport frå n Hö gskoleverket hade nyutexaminerade med utbildning frå n humanistiska eller kulturvetar- 50 SCB [1998b]. 216 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Lå ngtidsutredningen program svå rast att få arbete efter avslutade studier.51 På fallande må nga med naturvetenskaplig utbildning hade också svå righeter att få arbete. En svensk studie visar att de okvalificerade jobben i allt hö gre grad har gå tt till personer med lä ngre utbildningar. Andelen med treå rig gymnasieutbildning eller mer i okvalificerade yrken har ö kat frå n vara mycket ovanlig bland personer med akademisk examen, ä ven om ö verkvalificering blivit vanligare ä ven bland dessa . Risken fö r ö verkvalificering tycks också vara hö gst bland ungdomar (se ä ven 7.3.2).52 har studerat i vilken utsträ ckning de anstä llda i sju lä nder utfö r arbetsuppgifter som ä r relaterade till lä s-, skriv-, och rä kne- fö rmå ga, så som den mä ts enligt IALS-studien.53 Slutsatserna frå n denna jä mfö relse ä r att anstä llda med hö gre utbildning i hö gre grad utfö r arbetsuppgifter som ä r relaterade till dessa fö rmå gor. Anstä llda i och utfö r emellertid dessa arbetsuppgifterna mer sä llan ä n i andra lä nder, oavsett kunskapsinnehå llet i svensk produktion ä r mindre ä n i exempelvis , Nederlä nderna och . Detta bekrä ftas också av att avkastningen på de undersö kta fö rmå gorna ä r lä gre i och ä n i de ö vriga lä nderna. Problemen med ö ver - eller felutbildning bö r dock inte ö verdrivas. Må nga arbetsgivare få r incitament att omorganisera arbetsuppgifterna fö r att ta tillvara det ö kade utbudet av arbetskraft med hö gre utbildning. Hö gre utbildning kan också i sig vara fö rknippad med vissa generella egenskaper som arbetsgivaren vä rderar t ex anpassningsfö rmå ga, kreativitet och analytisk fö rmå ga.54 Det ä r så ledes lå ngt ifrå n sä kert att personer med hö gskoleutbildning som besä tter poster som vanligtvis eller av tradition tidigare besatts med personer med lä gre utbildning ä r ö verutbildade. Forskning visar dessutom att personer som har en lä ngre utbildning ä n vad som krä vs fö r att utfö ra arbetsuppgifterna fortfarande har en positiv avkastning på de extra utbildningså ren, ä ven om denna avkastning ä r lä gre ä n på de utbildningså r som arbetet krä ver.55 Dä remot bö r det rimligen gå att hitta effektivare och billigare urvalsmetoder fö r efterfrå gade individegenskaper ä n via den hö gre utbildningen. 51Hö gskoleverket [1999b]. 52Å berg, R. [1999]. 53Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d]. De sju lä nderna ä r , Nederlä nderna, , , , och . 54Mason, G. [1996]. 55Se Hartog, J. [1999]. Utbildning fö r att mö ta framtida behov 217 Fö rekomsten av ö verkvalificerade kan också hä nga samman med den djupa lå gkonjunkturen , vilket inneburit att hö gre utbildade trä ngt undan personer med lä gre utbildning. Nä r arbets- marknadslä get fö rbä ttras kan de med hö gre utbildning –mö jligen med hjä lp av viss omskolning –flytta ö ver till yrken som bä ttre stä mmer ö verens med deras utbildningsbakgrund och dä rmed ge plats å t personer med lä gre utbildning. 7.5Finns det en ö kad risk fö r kompetensflykt? Den på gå ende internationaliseringen innebä r att arbetskraften blir allt mer rö rlig, och har antalet personer som lä mnat fö r ett arbete i utlandet ö kat. Detta har orsakat en debatt om huruvida det på gå r en kompetensflykt frå n och aktualiserat frå gan om utvandringen kommer att leda till brist på hö gutbildade. 7.5.1Ö kad nettoutvandring av hö gutbildade Av diagram 7.3 framgå r att den totala nettomigrationen talet har varit positiv, dvs invandringen till har varit stö rre ä n utvandringen frå n landet. Frå n och med å r 1996 ä r nettoinvandringen av hö gskoleutbildade personer negativ, och å r 1998 var det 4 700 fler hö gskoleutbildade personer som lä mnade ä n som kom hit. Enligt de uppgifter som finns ö ver migrationen bland hö gutbildade tycks det fö r nä rvarande inte rå da nå gon betydande kompetensflykt frå n . Dä remot ä r det tydligt att den internationella rö rligheten bland hö gutbildade har ö kat, och det kan inte uteslutas att utvandringen av akademiker kan bli ett problem . Det ä r i detta sammanhang viktigt att på peka att ö ver nyinvandrade personers varfö r det inte sä kert gå r att sä ga vilken immigranterna har och inte heller hur den totala situationen egentligen ser ut. Det gå r fö ljaktligen inte att sä ga om fö rlorar eller vinner kompetens som en fö ljd av arbetskraftens ö kade rö rlighet. 218 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Diagram 7.3 Nettoinvandring efter utbildningsnivå –1998 Kä lla: Industrifö rbundet m. fl. [1999]. Må nga av de personer som lä mnar fö r ett arbete i utlandet kommer tillbaka efter nå gra å r, och å terinvandringen bland svenskfö dda hö gutbildade personer ö kar i samma takt som utvandringen. Mer ä n hä lften av de svenskfö dda personer som utvandrade å r 1986 hade å tervä nt tio å r . Andelen å terinvandrade utlandsfö dda var dock mycket lä gre. De internationella erfarenheter som fö rvä rvas i samband med arbetskraftsmobiliteten kan vä ntas bidra till en snabbare och ö kad spridning av bå de kunskaper och erfarenheter och dä rmed stimulera den ekonomiska tillvä xten i . 7.5.2Ö kad rö rlighet till och frå n Rö rligheten till och frå n kan vä ntas ö ka, och enligt SCB uppskattas den framtida nettoinvandringen till 12 000 personer per å r, dvs nä stan tre gå nger fler ä n 1998 (se vidare bilaga 9 till Lå ngtids- utredningen). Som redan på pekats saknas uppgifter om invandrarnas utbildningsbakgrund, men enligt kapitel 6 och bilaga 6 till Lå ngtids- utredningen finns inga avgö rande skillnader mellan svenskfö dda och utrikes fö dda nä r det gä ller utbildningsbakgrund. Vid en motsvarande utbildningsfö rdelning bland dem som invandrar till som bland dem som lä mnar , innebä r det att majoriteten av invandrarna har en hö gre utbildning. Om det dä remot ä r så att andelen hö gutbildade ä r mindre bland dem som invandrar till ä n bland dem som Utbildning fö r att mö ta framtida behov 219 utvandrar, kan den ö kade nettoinvandringen ä ndå leda till kompetens- vinst totalt sett, eftersom antalet invandrare berä knas bli så pass stort. Detta innebä r att kan vä ntas gö ra en kompetensvinst . Personer med utlä ndsk bakgrund få r dock en sä mre avkastning på sin utbildning ä n svenskar, vilket dels kan indikera att de nyinvandrades kompetens inte utnyttjas till fullo på grund av diskriminering eller andra hinder (se kapitel 6), dels att utbildning ä r mycket kontextberoende och att en stor del av humankapitalet dä rfö r gå r fö rlorat vid inflyttning till ett annat land.56 Möjlighet att söka arbete inom EU En av hö rnstenarna i EU ä r arbetskraftens fria rö rlighet. Det innebä r att en medborgare i ett EU/EES-land har rä tt att fritt resa in i och uppehå lla sig i ett annat medlemsland och dä r behandlas på samma sä tt som landets egna medborgare vad gä ller mö jlighet att sö ka anstä llning, arbeta eller bedriva nä ringsverksamhet. Detta innebä r en mö jlighet bå de fö r svenskar att sö ka sig till utlandet och fö r personer frå n andra medlemslä nder att sö ka sig till den svenska arbetsmarknaden. Till reglerna fö r den fria rö rligheten hö r, fö rutom en gemensam arbetsmarknad, ä ven social trygghet fö r dem som migrerar samt ett ö msesidigt erkä nnande av examina och behö righetsbevis.