sou · GOB323d4 · 2001-01-01 00:00:00 — European Commission, 1999d, COM 230, Preparing for implementation of the Kyoto Protocol, to the Council and the Parliament, 19 may 1999. European Commission, 1999e, Final report on analysis of the taxation of fuel, C/4ES/D(99)150110. European Commission, 1999f, Climate Change – Best Practice, European Commission, 2000, COM 87, . , 1992 En effektiv miljöpolitik, Bilaga 6 till , : Allmänna förlaget. , 1999, Miljö och ekonomi - scenarier fram . Bilaga 2 till , : Fakta info direkt. ., 1992, A review of new demand elasticities with special reference to short and long run effects of price changes, Journal of transport economics and policy, 1992. , 1979, Hurricanes: their formation, structure and likely role in the tropical circulation, Meteorology over the tropical oceans, Royal Meteorol. Soc., 155-218. Helby P., . & M. , (), 1999, Nya styrmedel för begränsad klimatpåverkan, 5019, : . IEA, 1999, Statistics from the IEA, : . IPCC, Introduction to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), : IPCC. IPCC, 1995, The science of climate change, IPCC second assessment report, : . IPCC, 1996a, Revised 1996 IPCC , J. T. , L. G. , B. , K. Treanton, I. Mamaty, Y. Bonduki, D. J. and B. A. Callender, eds., Bracknell: IPCC, , , UK Meteorological Office. IPCC, 1996b, Climate Change , Impacts, Adaptions and mitigation of Climate Change: Scientific-Technical Analyses, Contribution of to the Second Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, : . IVL , 1999, Analys av åtgärder för att minska utsläpp av luftföroreningar från arbetsmaskiner (uppdragsredovisning till ), . IVL, 1999, Kartläggning av emissioner från arbetsfordon och arbetsredskap i , IVL rapport . , 1999, Underlag från till . Underlag till samt brev . , et al., 1999, Report to the , : . Miljöpolitisk styrning - en fråga om rött eller grönt? i , och , red., Mitt - nr 16. , 2000, Konsekvenser av Kyotoprotokollet - ekonomiska kalkyler , Underlag till . Allmänhetens kunskaper, attityder och agerande i miljöfrågor Rapport 1998:7, : . , 1997, Landstingen och miljön - en kartläggning och analys av landstingens miljöarbete, : . , . Carlsson-Kanyama, Dagens livsstilar i framtidens perspektiv, 4870, : . , , 1999, Comparing Nations - Perceptions of Global Risk and Environmental Concern, : Dept. , A., Grelle, A. , 1998, Long-term measurements of boreal carbon balance reveals large temperature sensitivity, Global Change Biology 4:443-450. , , 1999, Utveckling av miljöredovisning i svenska börsbolag - praxis, begrepp, orsaker, , 1999, Luftfarten och miljökvalitetsmålen, uppdragsredovisning till regeringen, , . red., 1999, Livsstil och miljö, Värderingar, val, vanor, , , 1992, Förvaltning, stat och samhälle, : . , , 1999, Grön tillväxt, : [http//]. MaTs-samarbetet, 1996, På väg mot ett miljöanpassat transportsystem - slutrapport från MaTs-samarbetet, 4636, : . Miljöaktuellt, 1999 nr 3, , bilaga (rapport från /, 1999, kommuners arbete med , : Kommentus. Miljøverndepartementet, 1999, Norwegian Climate Change Policy, : . Miljövårdsberedningen, 1996, Miljöarbete i statliga myndigheter: en vägledning om integrering av miljöhänsyn, rapport 1996:2, : Miljövårdsberedningen. , Spatial Planning and Environment, 1999, The Netherlands´ Climate Policy Implementation Plan, The . , 1993, Metangas från avfallsupplag : åtgärder för att minska utsläppen, rapport 4271, : . , 1996a, Klimatet i förändring - orsaker, effekter, åtgärder, IPCCs senaste fakta, : . , 1996b, mot minskad klimatpåverkan. Uppföljning av målen för utsläpp av växthusgaser 1995, Rapport nr 4634, : . , 1996c Renare och tystare arbetsmaskiner – hur då?, delredovisning av regeringsuppdrag, . , 1996d, Information som styrmedel - möjligheter och begränsningar på trafikområdet, Rapport nr 4529, : . , 1997a, mot minskad klimatpåverkan. Uppföljning av målen för utsläpp av växthusgaser 1996, Rapport nr 4786, : . , 1997b, Renare och tystare arbetsmaskiner – del två, slutredovisning av regeringsuppdrag M95/2562/7, . , 1997c, Miljöskatter i - ekonomiska styr- medel i miljöpolitiken, : . , 1998, Om ...klimatet, politiken och framtiden, , 1999a, Arbetsmaskiner - utsläpp och förslag till tekniska åtgärder, 5049, : . , 1999b, Utsläppsrapportering av CO2 och andra växthusgaser till . (brev till , . Dnr 126-5828-99 Md) , 1999c, Kolbalanser i jordbruksmark - modellberäkningar, Temafakta, klimatfrågor, : . , 1999d, Nationell kommunikationsstrategi för och ekologiskt hållbar utveckling, redovisning av regeringsuppdrag III-4259-98, : . , 1999f, Utsläppsinventering av CO2 och andra klimatgaser till (brev till daterat , Dnr 121-1958-99 Md). , , Når vi miljömålen? : bedömning av möjligheter och svårigheter, rapport 5007, : . , 1999h, Koncessionsvillkor som påverkar utsläpp av växthusgaser, underlagsmaterial till . , 1999i, som styrmedel mot klimatmålet, underlagsmaterial till . 1999j, Samordning och målkonflikter, rapport 5008, : , 2000a, Utgångsläget för utvecklingen av styrmedel för växthusgaserna HFC, PFC och SF6. Brev till , . , 2000b, Utsläppsrapportering av CO2 och andra växthusgaser till klimatkonventionen. (Brev till Dnr 121-2032-00 Md). , , 1999, Common and Co- ordinated Policies and Measures, ännu ej publicerad. Nordel, 1998, Årsberättelse, : Nordel. , 1999, Muligheder for att reducere forbrug of emissioner af kraftige drivhusgasser (HFC´er, PFC´er og SF6) (ej publicerad än). , , 1999, Höjd koldioxidskatt - effekter på hushållens energiefterfrågan och välfärd, underlagsmaterial till . 950628, Styrmedel inom energiområdet. , , 1999, Näringslivets miljöarbete, Miljö- kvalitetsmål och sektorsansvar, R: 1999:22. , 1999, Utvärdering av det första verksamhets- året inom 1997 års energipolitiska program - slutrapport. betänkande, 1996/97:NU12, En uthållig energi- försörjning. betänkande, 1998/99:NU3, Utgiftsområde 21 Energi. , 1999, Taking actions against climate change: The Kyoto Proposal, Working Paper No. 1 on Macroeconomic and Strucural Policy Analysis. , , 1999, Sammanställning om C-sänkor inom skogsbruket, underlagsmaterial till , : SLU. & S. , 1996, Information som styrmedel - möjligheter och begränsningar på trafikområdet, 4529, : . Pigou, A.C., 1921, The Economics of Welfare, . Possum final report, 1998, ST-96-SC.107, Project under the EU transport RTD program of the 4th framework programme. Regeringens proposition, 1980/81:90, Om riktlinjer för energipolitiken. Regeringens proposition, 1987/88:85, Miljöpolitiken inför 1990-talet. Regeringens proposition, 1987/88:90, Energipolitik inför 1990-talet. Regeringens proposition, 1990/91:88, Om energipolitiken. Regeringens proposition, 1990/91:90, En god livsmiljö. Regeringens proposition, 1992/93:179, Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Regeringens proposition, 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. Regeringens proposition, 1997/98:45, Miljöbalk, del 1-3. Regeringens proposition, 1997/98:56, Transportpolitik för en hållbar utveckling. Regeringens proposition, 1997/98:145, Svenska miljömål. , 1998, 42 kommuner, : Miljödeparte- mentet. , 1999, Hållbara kommuner -så här används statsbidraget till lokala ivesteringsprogram 1999, : Miljö- departementet. , & E. , 1997, Jämförelsestudie, Officiell utsläppsstatistik, IPCC och Corinair, SCB, PM/MI 1997:6. , 1989, Informativa styrmedel - ett sätt att lösa informationsproblem, bilagedel, : RRV. , 1999:28, Miljarden som försvann - En granskning av kretsloppsprogrammet, : . , 1999:37, De lokala investeringsprogrammen i praktiken, en uppföljning av kommunernas arbete, : . , , 1994, Impact on the Greenhouse Effect of PeatMining and Combustion, Rapport 4369, : . RR 1998/99:8, Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. RVF, 1997, Deponering i , statistik , RVF 97:8. RVF, 1998, Avfallsanläggningar med deponering, Statistik 1997, RVF Rapport 98:9. SAMPLAN, 1999, Strategisk analys, SAMPLAN Rapport 1999:2. SCB, 1994, Statistiska meddelanden, Utsläpp till luft i av svaveldioxid, kväveoxider och koldioxid 1990 och 1992, länsvis och redovisning, Na 18 , : SCB. SCB, 1999, Underlag från SCB:s databaser och statistiska meddelanden, & C. Marie-Lilliu, 1999, Carbon-Dioxide Emissions from transport in IEA Countries, IEA, KFB-Meddelande 1999:11. , , Informationskampanjer - vad har vi lärt?, : . , 1997, Fördelningseffekter av förslag, 1997:7, : . , 1999a, Inriktningsplaneringen och koldioxidpolitiken, , : . , 1999b, Strategisk analys, underlagsrapport till samplan om Inriktningsplaneringen och koldioxidpolitiken, : . , 1999c, kommunikationer, Nr 4 1999, : . , 2000, Vidareutveckling av de transportpolitiska målen, redovisning av regeringsuppdrag, 2000:1, : . , 1999, Åtgärder som kan föranledas av miljöpolitiska beslut, uppdragsredovisning till regeringen, , . Skogliga konsekvensanalyser, 1999, : . Skogsstatistisk årsbok, 1998, : . , 1999 Förslag på åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från skogssektorn, , . SOM-undersökningen 1995, Mitt , rapport 16, : . SOM-undersökningen 1998, Ljusnande framtid, rapport, 22, : . SOU 1992:90, Biobränsle för framtiden. : Allmänna förlaget. SOU 1993:19, Kommunerna och miljöarbetet, : Allmänna förl. SOU 1994:138, Rapport från klimatdelegationen 1994. SOU 1994:140 Gemensamt genomförande, : . SOU 1995:64, Klimatförändringar i trafikpolitiken, , . SOU 1995:139, Omställning av energisystemet, slutbetänkande av , : . SOU 1995:140, Omställning av energisystemet, underlagsbilagor, : . SOU 1996:26, Ny kurs i trafikpolitiken (delbetänkande ), : . SOU 1996:108, Konsumenterna och miljön, : . SOU 1996:117, Expertrapporter från , : . SOU 1996:165, Ny kurs i trafikpolitiken (delbetänkande om beskatt- ning av vägtrafiken), , , . SOU 1996:184, Bättre klimat, miljö och hälsa med alternativa drivmedel, , , . SOU 1997:11, Skatter, miljö och sysselsättning, , . SOU 1997:35, Ny kurs i trafikpolitiken, slutbetänkande av , , . SOU 1998:32, Läge för vindkraften, : . SOU 1998:146, Lobbning, : . SOU 1998:157, Biogas som fordonsbränsle, , . SOU 1999:5, Effektiva värme- och miljölösningar, : Fakta info direkt. SOU 1999:62, , , miljön och säkerheten, : Fakta info direkt SOU 1999:75, Rätt plats för vindkraften, : Fakta info direkt. SOU 1999:111, Att söka kostnadseffektiva lösningar inom klimatområdet, : Fakta info direkt. SOU 1999:115, Handel med gas i konkurrens: slutbetänkande av Värme- och gasmarknadsutredningen, : Fakta info direkt. SOU 2000:45, Handla för att uppnå klimatmål!, : . , 1998, Energiläget 1998. , 1999a, Energiläget 1999. , 1999b, Scenarier över energisystemets koldioxidutsläpp , Underlagsmaterial till . , 1999c, Räkneexempel av olika åtgärder på den svenska energi- respektive koldioxidbalansen. , 1999d, Alternativa styrmedel, Underlagsmaterial till . , 1999e, Styrmedel i energi- och klimatpolitiken. , 1999f, Omvärldsanalys. , , Common and Co-ordinated Policies and Measures. , 1999h, Fossila bränslen. , 1999i, Förnybara energikällor - nuläge och utvecklingsmöjligheter. , 1999j, Periodisk tillsyn av små värmeanläggningar. , 1999k, aktiviteter och program gällande reduktion av växthusgaser. , 1999l, Markalanalyser. , 1999m, Påverkan på referenscenariot av alternativ energibeskattning m.m. Underlagsmaterial till . , 1999n, Ökat industriellt spillvärme- utnyttjande för CO2-reduktion - en kvantitativ känslighetsbedömning relativt referensscenariot. , 1999o, Utredning angående erfarenheter av individuell mätning av värme och varmvatten i svenska flerbostadshus, ER 24:1999, : . , 1999p, Uppföljning av stödet för energirådgivning. , 2000, Räkneexempel på alternativ energibeskattning, Underlagsmaterial till . Statskontoret, 1999, Klimatpolitiken som förts i , Dnr 1999/0144, : Statskontoret. , G, 1999, Hur länge kan lagerökningen hos skogsträd fortgå. Ur sammanfattningar från SLU´s kolkonferens, , : SLU. Submission by on behalf of community and its member states of information on available and potential ways and means of limiting HFC, PFC and SF6 emissions, (kopia från ). SWECLIM, 1999, Klimatet , Årsrapport , : . SWECLIM, 2000, Klimatet angår oss alla, Årsrapport , mot minskad klimatpåverkan-förslag att begränsa användningen av HFC/FC/SF6, remissammanställning . SÖ 1993:13, ramkonvention om klimatförändring, . , 1999:14, Åtgärdsanalys av miljöåtgärder inom vägtransportsektorn: beräkning av miljöeffekter och kostnader , 2010 och 2020, publikationsnummer 1999:97, . Vedung, , 1996, Informativa styrmedel, : , . WHO, 1999, Climat change and human health in Europe, 1999;318:1682-1685, ed. , , 1995, Effektiv kommunikation för en rationellare användning av energin, TemaNord 1995:644, : . , 1999, Utvecklingen av transportsektorns utsläpp av CO2 , . , 1999, Miljörapport , . , 1999, Åtgärder och styrmedel för att nå miljömålen, uppdragsredovisning till regeringen, , . , Klemedtsson, 1996, The Contribution to the Greenhouse Effect from the Use of Peat and Coal for Energy, IVL-Report. , , , 1997, Torvbränsle och växthuseffekten, . Blandning av gas med däri svävande partiklar av vätska eller fast ämne,exemelvis Handlingsprogram för internationellt och nationellt agerande under resten av det 20:e () och det 21:a () århundradet. Ett dokument från om miljö och utveckling i . Sammanslagning av skilda objekt. I nationalekonomin förekommer aggregat vilka är bildade genom sammanslagning av skilda storheter eller funktion (Ex. BNP). Program under för att öka förnybara energi källor. Bilaga 1, Hänvisning i Klimatkonventionen till lista över länder. Bilaga B i Kyoto-protokollet hänvisar till länder med kvantifierade åtaganden som begränsar eller minskar utsläpp. Kallas också returlutar. Biprodukt inom massaindustrin, som bildas när träflis kokas till Det antal år som en investering fördelas på i en investeringskalkyl. avskrivningstiden identisk med den förväntade ekonomiska livslängden för en I praktiken är avskrivningstiden ofta kortare. Bränslen som kommer från växter, t.ex. träd och åkergödor. hushållsavfall och torv som biobränslen. Gas, i huvudsak metan som framställts eller bildats med biomassa som råvara, t.ex. genom jäsning, eller nedbrytning av avfall. Material med biologiskt ursprung som efter ingen eller ringa omvandling används som Tv och stereo är exempel på brunvaror. Cell för direkt omvandling av kemisk energi till elektrisk energi. Gemensamma och koordinerade styrmedel och åtgärder Gas från avfallsdeponi (soptipp), i första hand metan, som bildas när t. ex. hushållsavfall bryts ned av mikroorganismer, jfr. Elvärme vid vilken värme tillförs det värmda utrymmet utan mellanliggande värmelagring och utan värmebärare Maskins arbete (energi) per tidsenhet. (Uttrycks i enheten Watt.) 582 Ordförklaringar och begrepp EU:s finansministrar, råd Samspelet mellan organismer och deras omgivning. Vetenskapen om matematiska och statistiska beräkningar av ekonomiska förhållanden. System av organismer och i miljön, t.ex. en skog eller en sjö. Anläggning för värmeproduktion, i vilken vatten värms med elektrisk energi. Utsläpp per enhet (t ex energienhet mg/MJ). Kunskap byggd på erfarenhet Av de enheter som används för att utrycka energi är kWh vanligast för el-energi, och MJ vanligast för värmeenergi. Ofta används kWh eller GWh (miljoner kWh) även för Träd eller buskar odlade för att användas som energiråvara. Nedbrytning av jordytan som förorsakas av vatten, vindar och is. Gemensam valutaenhet inom EU Del av energimängd, i en viss form, som fullständigt kan omvandlas till arbete. Termerna exergi och anergi beskriver en energiforms lämplighet till energiomvandling. Ju mindre del som utgörs av exergi desto mer energi går förlorad som värme. Uppkommet av yttre orsaker. Politik som rör statens finanser Mekanismer i Kyotoprotokollet som tillåter länder att räkna sig till godo utsläppsminskningar som de medverkar till i andra länder.. En av Kyotoprotokollets sex växthusgaser Bränslen som har bildats av djur och växtdelar genom långvariga processer, syftar ofta på mineralolja, bensin, naturgas och stenkol. (CFCC, HCFC) vanligt som köldmedium, har ozonnedbrytande effekt. HCFC är förbjudet för nyinstallation och blir 2002 förbjudet för Energi som nybildas kontinuerligt, till skillnad mot lagrade energikällor (fossila bränslen och utan).Till de förnybara energikällorna räknas bl a strömmande vatten, vind, sol och Det värdetillskott som skapas i företaget med arbete och realkapital. BNP i en ekonomi är summan av samtliga företags förädlingsvärde. Olikartad, oenhetlig, blandad Markskikt huvudsakligen bestående av organiskt material. Bilar som drivs med olika energigivare, t.ex. batterier och förbränningsmotor. Uppmuntran till visst beteende. Samtidig produktion av el och värme, där värmen används i form av ånga i industriella Icke omvändbar, obotlig Räntesats som används vid investeringskalkyler, som ett mått på avkastningskravet. Kostnaden för att utnyttja produktionsfaktorn kapital. I första hand värdeminskningen (avskrivning) och räntan. Ordförklaringar och begrepp 583 Sex gaser upptagna i Kyoto-protokollet som starkt bidrar till UNFCCC, om klimatförändring (SÖ1993:13) Omräkningstal används tillsammans med viktsenhet, för att kunna räkna om påverkan från olika växthusgaser så att de kan jämföras med den växthuseffekt som förorsakas av Tillstånd att bedriva viss verksamhet, till exempel gruvdrift, miljöfarlig verksamhet. Anläggning för enbart elproduktion. kraftvärmeverk tas inte värmeinnehållet kylvatten tillvara, vilket gör att verkningsgraden blir relativt låg. Mått på den allmlänna prisutvecklingen (inflationen), förkortas KPI. priset på en i förväg bestämd mängd varor och tjänster i förhållande till vad de kostade vid ett visst basår. Byte från ett energislag till ett annat, vanligen i ett uppbärmningssystem. det med att byta energislag. I andra fall fordras ombyggnader och investeringar i ny Rostning, frätning med mera Det läge då givna mål uppnås till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Anläggning där den genererade ångan används dels för elproduktion och dels för av tillförd energi blir elenergi och fjärrvärme. Aggregerade storheter som inflation, arbetslöshet, total konsumtion etc. Intäkten för den sista enheten. Kostnaden för den sista enheten. Uttryckt i pengar. Internationell överenskommelse om ämnen som bryter ner ozonskiktet. En kombinerad gasturbin- ångturbinanläggning som drivs med naturgas. Statistiskt beräknat år med avseende på värden för meteorologiska företeelser på grundval av observationer under en följd av år. Bränslen som är obeskattade ur energisynpunkt. Omfattar: biobränslen, avfall, bränslen (främst kol och koks), som används som råvara i processer. Kvantitet eldningsolja som vid praktisk användning anses energimässigt motsvara en kvantitet annat bränsle. Förädlat biobränsle som består av t.ex. sågspån som pressats ihop till små runda bitar. Effekt med hänsyn till förändringar i penningvärdet. Hur priserna på olika varor förhåller sig till varandra. Kraftslag, som utnyttjas få timmar då förbrukningen är som störst. anläggningskostnad och höga rörliga kostnader. Värme som avges från processer. Del av jordens atmosfärnärmast utanför troposfären. Statsmakternas medel för att säkerställa att konkreta åtgärder vidtas för att nå uppställda 584 Ordförklaringar och begrepp Systematisk provyteinventering av fysikaliska och kemiska markparametrar och vegetationens artsammansättning över all svensk skogsmark. Geometrisk sats med påstående som skall bevisas Landekosystem (t.ex. skogar, jordbruksmarker etc) platser för insamling eller utvinning Samlingsnamn för anläggning för el-produktion genom omvandling av värme till el. Maskin som via ett kldmedium transporterar värme från en källa, t ex uteluft, till en värmebärare med högre temperatur än källan, t ex varmluft. De värmebehov som är nödvändigt och kan utnyttjas för kraftvärmeproduktion. Produktion av el i kraftvärme kräver avsättning för värme i t ex ett fjärrvärmenät. Anläggning för produktion av enbart värmeenergi till fjärrvärmenätet. Klimatgaser, 6 gaser i Kyoto-protokollet Association des Constructeus European dAutomobiles (Europeiska bilindustri- Conference of the Parties, Partskonferenser till klimatkonventionen Delegation for ekologiskt hållbar upphandling (M1998:01) Food and of the United Nations Forskning, Utveckling, Demonstration giga (talfaktor 109, miljard) Intergovernmental Panel or Climate Change Joule (J ) enhet för energi Joint Opportunities for Unconventional or Long-term Energy Supply kilo (talfaktor 103, tusen) Statligt organ för finansiering av forskning (K1995:01) Statlig utredning under med uppgift att utarbeta en nationell plan för kilo Watt (enhet för effekt) kilo Watt el (enhet för eleffekt) kilo Watt timmar (enhet för energi) kilo Watt timmar (enhet för elenergi) mega (talfaktor 106, miljon) milli (talfaktor 10-3, tusendel) Miljöanpassat Transportsystem, ett samarbete i nätverksform mellan myndigheter och industrin som pågick . thermal unit (enhet för energi, 1 Btu=1,05 kJ) hektar (miljoner hektar) talfaktor 10-6, miljondel Meeting of the Parties timmar (enhet för energi, 1 MWh = 3600 MJ) ekonomiskt samarbete och utveckling) peta (talfaktor 1015, tusen biljoner) Parts per million (miljondelar) Polluter Pay Principle; Principen om att förorenaren betalar biobränsle, flis från utsorterat trä SAMarbete för ett uthålligt Energisystem Specific Actions for Virgorous Energy Efficiency Subsidiary body for implementation (enl. Klimatkonventionen, SÖ 1993:13) Subsidiary body for scientific and technological advice (enl. Klimatkonventionen, och styrelsen för Teknisk Utveckling tera (talfaktor 1012, biljon) Technologies Europées pour la Maitrise de lÉnergie on Environment and Development United Nation Environmental Program (FN:s miljöprogram) UN Framework Convention on Climate Change, om klimatförändringar (SÖ1993:13) Watt per kvadratmeter och grader Celcius (värmeövergångstal) World Climate Assessment and Response Strategies Programme (Världsmeterologiska organisationen) Bilaga 1 Beräkningsunderlag 2050 av sakkunnig och experten publicerade Klimatdelegationen och en gemensam rapport, Jordens klimat förändras, en analys av hotbild och globala åtgärdsstrategier (SOU 1995:96). I denna görs beräkningar av vad en stabilisering av halten växthusgaser på 550 ppm koldioxidekvivalenter inom skulle innebära i frågan om globala utsläppsbegränsningar. Som utgångspunkt antogs att utsläppen per capita för såväl i- som skulle vara desamma kring . Nedanstående beräkningar är en uppdatering av de då gjorda beräkningarna. De nu gjorda beräkningarna utgår från de globala utsläppen och bygger på nya befolknings- prognoser. Slutsatserna ligger i linje med slutsatserna i rapporten . Den typ av beräkningar som genomförs här ska ses som uppskattningar och kan tjäna som vägledning för det långsiktiga klimatarbetet. Det siffermaterial som uppskattningarna bygger på är alltför osäkert för att mer preciserade siffror skall kunna presenteras. Inte desto mindre bedömer vi utifrån dagens kunskapsläge att storleksordningen är riktig och att det kan tjäna som en värdefull målbild för framtida klimatåtgärder. Utgångspunkten är att växthusgasernas koncentration i luften måste stabiliseras på en nivå under 550 ppm koldioxidekvivalenter. Med hänsyn till övriga växthusgasers andel av den totala ökningen innebär detta i sin tur att koldioxidkoncentrationen måste stabiliseras på en nivå under 500 ppm och denna nivå beror på förväntade utsläpp av dessa övriga växthusgaser under detta århundrade. 590 Bilaga 1 Beräkningsunderlag 2050 Vilka absoluta utsläpp av koldioxid är då tillåtna för stabilisering av koldioxid på nivån 500 ppm (baserat på IPCC:s utvärderingsrapport )? Luftens koldioxidkoncentration är ca 366 ppm, d.v.s. över den förindustriella nivån. De årliga utsläppen på grund av användningen av fossila bränslen är ca koldioxid, vartill kommer ca netto på grund av skogsavverkning (nästan helt och hållet i tropiska länder), d.v.s. de totala koldioxidutsläppen är ca .