sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Den approximering som kan göras från urvalet stämmer med den offentliga statistiken beträffande antalet steriliseringar. Från den offentliga statistiken har följande siffror hämtats: N1935–1939 ster iliserades 138 män och 1778 kvi nnor totalt 1916 perso- ner N1940-1975 steriliserades totalt 60 972 personer N1935-1975 steriliserades totalt 62 888 personer, varav 58 500 kvinnor och 4 400 män. Antal steriliserade 1935-1975 män och kvinnor Antalet verkställda steriliseringar för män och kvinnor enligt den offentliga statistiken åren 1935 - 1975 Flertalet av de män och kvinnor som ansökte om steriliserande operation fick Medicinalstyrelsens tillstånd till detta. Under första perioden fick oav- sett kön tillstånd och under andra perioden . hållandet olika ut för män och kvinnor. Det förefaller som om det blir allt svårare för de få män som ansöker om sterilisering att få tillstånd till opera- För kvinnor däremot var det ovanligt med avslag under de senare peri- Se tabell 2. Ett mindre antal personer vägrade operation eller tog tillbaka sin ansö- saknas ibland information huruvida opera- tionen blev verkställd eller ej. De flesta operationer verkställdes utan kom- plikationer trots att det för kvinnors del innebar en bukoperation. komplikationer inträffade rörde det sig oftast om banala feberinfektioner, gallstensanfall etc. Se tabell xx Två dödsfall har beskrivits i operationsberättelserna. I det ena fallet rör- de det sig om en ung pojke med Downs syndrom. och dödsfall är oklart. Särskilt riskfylld var kombination av abort och steriliseringsoperation. re dovisades i diskussioner om abort och sterilisering på Läka- resällskapet i samband med en dödlig- Preventivmedel, abortmetoder, steriliseringsmetoder 1934- mortalitetsrisken i samband med steriliseringsingrepp till 20 - 30 fall per 100.000 ingrepp. De sjunkande talen bör tolkas som uttryck för en väsent- ligt förbättrat sjukvård och en förfinad operationsteknik. Tabell 2 Tillstånd till steriliserande operation. Operations verkställande och förlopp I olika sammanhang har det framförts att det skett fler steriliseringar i väst- ra än på andra håll i landet (Fotnot i folkhemmet). Med hjälp av det insamlade materialet och den offentliga be- folkningsstatistiken har antalet steriliseringsansökningar per 100.000 inne- vånare kunnat beräknas uppdelade efter de aktuella tidsperioderna och efter den då aktuella länsindelningen. Dessa har därefter schematiskt "plottats ut" på en Sverigekarta. Som framgår av kartan (bilaga 1) skedde huvuddelen av steriliseringarna . I befolkningstäta län eller i län där det fanns mentalsjukhus och större vårdinstitutioner skedde steriliseringar också . Dessa län var framför allt Gö- teborgs och , , län, Västmanlandsländs län. Steriliseringar förekom även vid mindre sinnes-slöanstalter, i , , , , , , Västernorr- lands, , . En förteckning över sinnesslöanstal- ter bifogas rapporten. Bilden förändrades under tid; skedde alltfler steriliseringar utan anknytning till anstalter. Ansökningar skrevs i samband med öppenvårdskontakter, steriliserande ingrepp skedde på närliggande sjukhus. I , , (Hälsinge- ) län, , , och skedde flest steriliseringar , 1964 – 1975. Vid denna tid- punkt användes framför allt socialmedicinska indikationer, eugenisk indika- tion förekom mer sällan. Steriliseringar skedde vid centrallasaretten eller andra större sjukhus på centralorten. Det är svårt att förklara olikheter i den geografiska spridningen som varför hade högst frekvens sterili- seringar under sista perioden. Ett skäl kan vara att vetenskapliga innovatio- ner och ideologiska förändringar inte nådde landsbygden lika snabbt som större städer, ett annat att det längre rådde svåra sociala förhållanden på landsbygden. Skälen till sterilisering kunde då vara önskan att avlasta kvin- nans hårt pressade situation. Ytterligare skäl kunde finnas i den på 1960- och 1970- talen ökade invandringen från . Således skedde flertal steriliseringar i anknytning till större anstalter i och men även i under de första årtion- dena av steriliseringslagarnas tillämpning. då sterilisering- ar tillstyrktes i samband med öppenvårdskontakter blev spridningen jämnare över landet. Mot slutet tycks fler steriliseringar ha skett på landsbygden än i storstäderna, vilket kan ha orsakats av kvardröjande inövad praxis i kombi- nation med relativt stor social belastning för kvinnorna och deras familjer. Resultaten får dock tydas med yttersta försiktighet då antalet steriliserings- ansökningar funna i respektive län är lågt. Approxim erat antal steriliseringsansökningar / 100.000 innevånare fördelade på län och period Period 1 (1935-1941) Period 2 (1941-1952) Period 3 (1953-1963) Period 4 (1964-1975) Nedanstående tabell 3 visar antalet steriliseringansökningar i absoluta tal fördelade länsvis 1.1Delfråga 2: Antalet ansökningar initierade av annan än den sökande Frågan har besvarats genom att analysera ansökningshandlingarnas rubriker för vem som var initiativtagare till ansökan. För tiden , gällde (som tidigare redovisats) två olika intyg. Resultatet av sammanställningen framgår av tabell 4. Som framgår nedan förelåg egen ansökan i av fallen . Övriga kom från förälder, läka- re/institutionsföreståndare, förmyndare. (Det bör observeras att de totala antalet genomgångna akter endast är 41 stycken). Intyg (bilaga)I utfärdades nästan lika ofta av make/maka, föräld- rar/förmyndare som föreståndare/läkare på institution. Ansökningshandlingar under period I ( 1934 - 1941). Bilaga I (Socialutredning) Bilaga II (Läkarutlå- Läkare/förest inst Enligt kartläggningen har ansökningshandlingarna oftast varit egenhändigt undertecknade av den som ansökan avsåg. Under de första decennierna ini- tierades ansökan oftast av myndigheter och myndighetspersoner och de sö- kande var ofta intagna på institution/anstalt. Unga ogifta män och kvinnor dominerade. Under fjärde och sista perioden kom ansökningarna övervä- gande från gifta flerbarnsmödrar. För tiden gällde att ansökan om ster ilisering kompletterades med information från anhöriga och andra enligt bilagorna I och II. Genom att sammanställa dessa bilagor har frågan besvarats om antalet som sterili- serades utan att det förelåg en egen ansökan för var och en av de tre tidspe- rioderna (tabell 4). Som framgår av tabell 5 inkom av männens resp. av kvin- nornas steriliseringsansökningar på initiativ av någon annan än den sökande – 1952. Sådana ans ökningar minskade påtagligt – 1963 t ill för männen resp. för kvinnorna. inkom inga sådana ansökningar för männen resp. för kvinnorna. – 1975 kom ans ökningar för män och kvinnor på annans initiativ. Det vanligaste var att anhöriga tillstyrkte sterilisering. Uppgifter om avstyr- kande från föräldrar/makar/förmyndare har tillsammans förekommit i av samtliga ansökningar i urvalet. har bilaga I undertecknats av make/maka, förälder och föreståndare/läkare på institution. Under senare perioderna har denna nästan uteslutande undertecknats av make/maka. (tabell 6). Tabell 6 Vilka yttrade sig i bilaga I Nedanstående ansökan exemplifierar ett för den aktuella tiden typiskt an- sökningsförfarande: Föreståndarinna för ett vårdhem ansöker hos Medicinalstyrelsen om sterilisering av en 20-årig kvinnlig elev: "får undertecknad i egenskap av föreståndarinna å xx vårdhem anhålla att å X.X. måtte utföras sterilise- rande operation etc.", bevittnad av två tjänstgörande personal. Medicinalrådsassistent xx svarar följande : "Till föreståndarinna å xx vårdhem. I ansökning hos medicinalstyrelsen den xx xx 1940 har Ni an- hållit om tillstånd till sterilisering av XX, född . Då XX är underårig skall hennes fader beredas tillfälle att yttra sig, varför jag enligt uppdrag får be Eder skyndsamt inkomma med sådant yttrande från fadern eller därest han ej vill yttra sig i ärendet inkomma med bevis att han beretts tillfälle därtill." I ansökan finns brev från : "Till Kungliga Medicinalstyrelsen i . På begäran av före- ståndarinna vid vårdhemmet xx hava vi sökt förmå fadern till flickan att lämna sitt medgivande till dotterns sterilisering. Såsom framgår av bilagda intyg har fadern vare sig velat lämna sådant medgivande eller i övrigt yttra sig för eller emot steriliseringen. Han har helt överlämnat åt dottern att avgöra saken. På tjänstens vägnar, byråföreståndare." Intyg från två undertecknade barnavårdsassistenter bifogats: "Härigenom intygas att ladugårdskarlen XX och dennes hustru , genom undertecknade fått underrättelse därom, att ansökan gjorts hos Medicinalstyrelsen om tillstånd att å deras dotter , född xx 1920, måtte få utföras steriliseringsoperation, samt att makarna därvid väg- rat lämna sitt samt ycke till åtgärden under motivering, att deras dotter själv finge avgöra saken och att de själva inför henne icke v ille stå till svars för att ha lämnat medgivande." Den 20-åriga flickan underskrift medföljer: "Härmed intygas att jag, XX, är villig till att underkasta mig sterilisering; XX vid vårdhemmet xx. ", underskriften bevittnad av tjänstgörande personal. Ansökans intyg I utfärdades av föreståndarinnan vid vårdhemmet. Beträffande "den sjukes släktförhållanden" framkommer: "XX födde ett gossebarn xx 1939. Barnet är fysiskt och psykiskt efter- blivet. XXs mor är imbecill, en broder är sinnesslö och intagen på anstalt. En morbror är periodsupare." Vidare om "den sjukes levnadsförhållanden och föregående hälsotill- stånd: "Vårdad i föräldrahemmet tills hon intogs å skyddshem1935. Har genomgått sex klasser i folkskolan. Utpräglad karak- tersvaghet. Begåvning under medelmåttan." Intyg II skrives av ortens provinsialläkare. Psykisk status sammanfattas: "Tankeförlopp raskt. Inga sinnesvillor, eller tan kevillor. Tycker att det år lite deklasserande för henne att bli steriliserad, eftersom hon trott att sådan åtgärd vidtages endast beträf- fande sådana som äro "litet bakom" Intyget avslutas "Jag anser mig kunna göra ett bestämt tillstyrkande." Det förekom även att föräldrarna tillstyrkte ansökan: "Undertecknade föräldrar till AA, född xx1939 som vistas å Allmänna Barnbördshuset få härmed vördsamt anhålla, att vår dotter blir steriliserad. Som skäl för vår önskan vilja vi särskilt anföra, att flickan som två gånger varit intagen på skyddshem utan att bättra sig, är vanartig och trots många förmaningar fört ett sedeslöst liv. När hon nu också själv medgiver operation, hoppas vi som haft m ycket tråkigt för flickans skull, att vår anhållan måtte bifallas." AA som var vid ansökans tillkomst undertecknade denna själv. Hon var gravid och sökte aborttillstånd. AA saknade höger hand och fingrar på vänster hand, varför hon ansågs ej kunna sköta sitt ofödda barn. 1.1.3Kuratorernas och psykiatrikernas betydelse I och med att kuratorerna allt oftare ansvarade för den sociala utredningen kom ärendena att skötas med kunskap och rutin. I akterna framkommer att samma parkonstellationer av kurator och psykiater samarbetade . Den sociala utredningen/bilaga II utfärdades under period 3 (1953-1963) till och under period 4 (1964-1975) till av kuratorer (tabell 7) Intygsskrivare till bilaga II Föreståndare/uppsyningsm. Läkare med svensk läkarlegitimation hade befogenhet att utfärda bilaga III. Läkarundersökningen var av central betydelse för ansökningsförfarandet. Den utfördes framför allt av psykiatrer tjänstgörande vid öppna psykiatriska mottagningar eller vid olika anstalter/institutioner. Provinsialläkare förekom mestadels i början av perioden. Somatiska läkare vid den medicinska vården och gynekologer förekom allt oftare , men det var fram- för allt psykiatrer som ombesörjde bilaga III. Öppna mottagningar fanns med eller utan anknytning till sjukhus. På sjukhus fanns de vid psykiatriska kliniker, i övrigt vid rådgivningsbyråer, mentalvårdsbyråer, och lik- nande. Mot slutet av perioden saknas ofta uppgifter om läkarens specialitet och tjänsteställe. Det finns inte underlag för att förvänta att fördelningen är annorlunda än för de läkare för vilka sådana uppgifter finns. Andelen psy- kiater inom öppenvård tycks öka under period 4. Intygsskrivare till bilaga III Öppenvård/somatisk vård Bilaga II-blanketten undertecknades i början av ans ökningsperioderna av andra än nära anförvanter och myndighetspersoner. Det kunde också vara släktingar och grannar i enlighet med Medicinalstyrelsens anvisningar "denna bilaga kan undertecknas av vem som helst, som överhuvudtaget vet något om den till sterilisering föreslagna". Från Medicinalstyrelsen krävdes att ansökningshandlingarna var kom- pletta. Ofullständigt ifyllda handlingar returnerades för komplettering. Det förväntades av de närstående att de skulle yttra sig. påpekades att avståndstagande från den anhörige lämnades utan åtgärd. Ett avstyrkande behövde alltså inte påverka beslutsfattarna "Medicinalstyrelsen är därför vid sin prövning icke bunden av en eventuell avstyrkan. In itiativ till sterili- sering behöver sålunda icke stoppas, därför att en make eller en fader vägrat sitt samt ycke till åtgärden hos hustru respektive underårigt barn" 1. utfärdades bilaga II vanligen av make, maka, för- äldrar till sökanden. Det framgår av akterna att ovanstående ibland fick hjälp av myndighetspersoner "Det inträffar tyvärr icke sällan, att uppgif- terna i bil. II äro alltför knappa, detta särskilt om den avgivits av mindre skrivkunniga intygsskrivare. Önskvärt är därför, att kuratorer och andra socialfunktionärer biträda vid avfattandet av detta intyg." utfärdades bilaga II övervägande av socialkurator. Bilaga II som har karaktär av en social utredning utgör kart- läggning av sökandens psykosociala omständigheter. Förfrågan hos den lokala fattigvårds/barnavårdsnämnden, kyrkan, skolan, distriktssköters- kan/barnmorskan angående eventuella kontakter med sökanden, tidigare behov av myndighetsingripanden eller stöd, förmåga att tillgodogöra sig skolundervisning och konfirmationsundervisning, ingick i den sociala utred- ningen . krävdes ett hembesök. I ak- terna kunde utförliga beskrivningar av såväl "prydliga" som "bedrövliga" hemmiljöer påträffas. lades stor vikt vid äktenskap och samlevnad. Gängse preventivmedelmetoder var inte tillfredsställande och ansvaret för preventionen lämnades ofta till kvinnan. I akterna därefter framkom att kvinnorna oroade sig för de biverkningar som blodpropp, viktökning och dysfori. Äktenskapets upprätthållande tycktes vara av vitalt intresse. Steriliserande operation sågs som en möjlighet att underlätta samlivet mellan makarna och därmed äktenskapets fortbestånd. Kuratorerna hade i regel ett samtal med maken för att informera och in- hämta dennes åsikt om innebörden av ett ev steriliseringsingrepp och dess konsekvenser för äktenskapet. 1.2Delfråga 3: Indikationer för sterilisering Den medicinska indikationen dominerade över hela , i synnerhet (period 3 och 4) och kom att omfatta fram- 1 Råd och anvisningar rörande tillämningen av steriliseringslag och abortlagen, reviderad upplaga nr 93, 1947. för allt psykisk utbrändhet, psykisk insufficiens men hade också en klar social grund. Den medicinska indikationen förekom i av steriliserings- ansökningarna ; (1965- 1975) i . I tabell 9 åskådliggörs hur indikationerna förskjuts från att rubriceras som eugeniska/sociala till att övervägande rubriceras som medicinska. Indikationer för sterilisering enligt ansökningshandlingar under tre perioder Avslag/ångrat sig De olika indikationerna illustreras även grafiskt med absoluta tal där det går att följa indikationerna år för år kvinnor och män. Figur 4 visar hur de olika diagnoserna epilepsi, psykopati, psykisk sjukdom och sinnesslöhet hos kvinnor användes under lagarnas tillämpningstid. Genomgången av lagtexter, ansökningsförfarande, samt Medicinalstyrel- sen/beslut talar för att ansökningarna enligt lag följde dess intentioner. lag avsåg endast rättsinkapabla. Eugenisk och social eller endast eugenisk indikation tillämpades oftast. Den vanli- gaste grunden för eugenisk och social indikation var bedömning att perso- nen var sinnesslö. Olika myndigheter medverkade till ansökan. Det är san- nolikt att beroendeförhållande förekommit mellan den sökande och den som bistått vid ansökan oberoende om det varit anhörig eller offentlig tjänste- man. Mycket talar för att en stor del av ansökan dikterades av myndighets- personen även när den sökande hade själv undertecknat ansökan. togs i förarbetena till lagen bestämt avstånd från fysiskt våld i samband med ansökningsproceduren. års lag t illämpades tvåläkarbeslut för sterilisering av sinnes- slöa. Enligt lag däremot inbegrep tvåläkarbeslut en så svårartad kroppslig sjukdom att den vid graviditet förväntades medföra allvarlig risk för kvinnans liv och hälsa. Förfarandet enligt lag mö jliggjorde att rättsinkapabla steriliserades mot sin vilja medan lag också gav läkare/kuratorer tillfälle att visa omsorg om kvinnan utifrån ett medi- cinskt/socialt perspektiv. I Medicinalstyrelsens protokoll finns omfattande diskussioner kring be- slut i vissa komplicerade fall. I dessa utlåtanden finns såväl allmänmänskli- ga som yrkesmässiga resonemang. Det är troligt att den typen av diskussion också var policygrundande och ledde till att steriliseringsbesluten påverka- des av medicinska och sociala framsteg. SOU 2000:20 Bilaga 4 225 Läkare hade således uppenbara skyldigheter enligt ster iliseringslagarna. De skulle igenkänna och diagnostisera svag begåvning och psykisk sjukdom hos sina patienter och aktivt verka för sterilisering i förekommande fall. Enligt lagen krävdes läkarundersökning vid samtliga steriliseringsansök- ningar. Det förefaller som om lagens anvisningar tillämpades på olika sätt av olika läkare i skilda delar av landet. I materialet framkommer en intresseförskjutning från ett arvsbiologiskt synsätt till ett socialt, socialmedicinskt och medicinskt. I an- sökningsakterna från de tidigare perioderna fokuserade läkarna sitt intresse på den sökandes intellektuella funktion. Utsläpad moder var en diagnos som fick flitig användning och framåt. Den syftade i första hand på en mångföderska i en socialt utsatt situation. Beteckningen utsläpad moder som omfattade den sökandes sociala situation användes ofta för att motivera medicinska indikationen "svaghet" hos kvinnan. Under de två senare perioderna dominerade socialmedicinska frågeställningar i steriliseringsansökningarna; den medicinska indikationen kom att bli den vanligaste. Kvinnospecifika sjukdomar och problem lyftes fram. Läkaren kunde beskriva åderbråck, ryggvärk, dåliga blodvärden och trötthet. Ansökningar tillstyrktes av humanitära skäl och i förebyggande syfte. fanns också ett antal män som ansökte om sterilisering av ideologiska skäl. Dessa fick dock avslag då den medicinska indikationen inte var tillämplig på män och då de inte uppfyllde kriterierna för bifall enligt de eugeniska eller sociala indikationerna. Uppgifter om de steriliseringssökande Ansökningsakterna för hela fördelas mellan könen i följande proportion: (194) män och (1894)kvi nnor. Andelen kvinnor som sökte sterilisering ökade med tiden, andelen män minskade (Tabell 9). Tabell 9 Andelen män och kvinnor som ansökte om sterilisering Steriliseringslagen 1934 omfattade endast sk rättsinkapabla män och kvin- nor. Majoriteten av dessa befann sig på institution vid tiden för ansökan, där ansökan ofta initierades av en föreståndare, läkare eller annan vårdper- sonal (se avsnitt om institutionsvård). Det förekom att föräldrar på eget eller annans initiativ ansökte om sterilisering för sina minderåriga hemmaboende barn. Även i början av tillämpningen av ster iliseringslag vistades många av de sökande kvinnor och män på institution. De flesta var unga, ogifta och utan barn, men där fanns även ogifta kvinnor med barn. Av de kvinnor som ansökte om sterilisering enligt lag (1941-1975) gavs tillstånd enligt medicinsk indikation för . Män hade enligt lagen ingen möjlighet att få tillstånd till sterilisering enligt denna indikation. Endast av de kvinnor som steriliserades på medicinsk indikation hade tillskrivits diagnosen psykisk sjukdom som schizofreni eller allvarlig depression. Mer än hälften tillskrevs dock psykiska insufficienssymtom som lättare nedstämdhet, nervösa besvär, asteni etc. Ungefär tre fjärde-delar betecknades som "utsläpade mödrar". Bedömningen att en kvinna var "ut- släpad" var den vanligaste orsaken till att den medicinska indikatio- nen/svaghetsindikationen ansågs föreligga och framåt. Antal barn hos kvinnor med indikationen utsläpad moder respektive icke utsläpad moder Antal barn hos kvinnor med indikation utsläpad moder/svaghet respektive icke utsläpad moder/svaghet i % 10 11 12 13 Begreppet "utsläpad" sammanfattade tillstånd som sociala/ekonomiska för- hållanden, dåliga bostäder, uteblivet stöd alternativt påfrestningar i relatio- nen till maken, dålig ekonomi och/eller många barn, komplicerade förloss- ningar, missfall etc. t illkom begrepp som graviditetsskräck eller räds- la/sexualneuros. Begreppet bottnade oftast i en stark rädsla hos kvinnorna att bli gravida. Många av dessa kvinnor hade upplevt graviditets-, förloss- nings- eller preventivmedelskomplikationer. I ansökningsakterna framkom- mer att många av de kvinnor som prövade perorala preventivmedel råkade ut för komplikationer av olika svårighetsgrad, från illamående och olustkänslor till blodpropp. "Utsläpade mödrar" Av samtliga kvinnor där ansökan till sterilisering tillstyrktes enligt medi- cinsk indikation betecknades som "utsläpade mödrar". De hade i ge- nomsnitt 4,5 barn (upp till 13 barn) jämfört med de övriga som hade 2,3 barn. De utsläpade kvinnorna hade haft i genomsnitt 6,2 graviditeter, (upp till 17), medan genomsnittet i övrigt var 3,3 graviditeter. De hade i genom- snitt fler aborter och missfall än de övriga. Av utsläpade mödrar var gravida och av dessa sökte abort vid tiden för ansökan. av dessa kvinnor var gifta, av dem var hemmafruar, ca femte del () hade eget yrke. Majoriteten () beskrevs leva i goda äktenskapsförhållanden. hade dock en asocial/kriminell man eller man som betecknades som psykopat. Två tredjedelar () av kvinnorna kom från lägre socialgr upper männen var arbetare oftast icke facklärda. Många () levde under mycket knappa ekonomiska förhållanden/erhöll ekonomiskt stöd. Nära en tredjedel () av de utsläpade mödrarna uppgavs vara besvä- rade av graviditetsskräck. Intrycket är att dessa kvinnor beskrevs som mer neurotiska än övriga. Det är svårt att säga hur ofta denna diagnos hörde samman med tidsandan där kvinnans behov och önskningar respekterades och hur ofta begreppet beskrev en verklig neuros. Det var viktigt att det äktenskapliga samlivet fungerade tillfredsställande för båda makarna. Mer än hälften av kvinnor med graviditetsskräck var gravida () vid tiden för steriliseringsansökan, sökte både abort och sterilisering . Preventivmedelskomplikationer förekom frekvent () och graviditets- och förlossningskomplikationer hos hälften () av kvinnor med gravidi- tetsskräck. av graviditetsrädda kvinnor ansågs ha någon form av so- matisk sjukdom, varav en mindre del () utgjordes av diabetes, hjärt-, kärl eller njursjukdom. Diffusa besvär som (rygg-, led-) värk besvärliga åderbråck, livmodersframfall etc. förekom ofta. Av kvinnor med graviditetsrädsla bedömdes ej kapabla att ta hand om barn. Nästan alla, var gifta, var hemmafruar. Merparten, () av makarna hade arbetaryrken, utan att vara facklärda. Koppling till abortansökningar. 1941-1952 var av steriliseringsansökningarna kopplade till abortan- sökningar, från 1953-1975 var det . Abortlagens villkorsparagraf på- bjöd sterilisering som villkor för abort på eugenisk grund, enligt offentlig statistik hade omkring 4000 sådana aborter utförts. Dessa aborter med vill- kor får betraktas som påtvingade. Enligt offentliga statistik förekom inte några aborter med steriliseringsvillkor efter 1964 I övriga ärenden är det vanskligt att ur aktmaterialet utläsa graden av frivillighet i SOU 2000:20 Bilaga 4 229 fall av samtidig graviditet och abortansökan.