sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — , menar han, finns det mer än tidigare i historien en polarisering mellan trender som å ena sidan förespråkar och verkar för en ohejdad utveckling utan återvändo och å den andra trender som krä- ver bevarande och återgång till äldre former av familjeliv. Sekularisering och exempellösa framgångar för det rationella tänkandet frodas parallellt med att många dras mot det övernaturliga, obskyra och utom- vetenskapliga. Dagens intresse, inte minst bland unga människor, för den andliga världen, rollspel, naturmedicin, ockultism, fundamentalism etc. kan ses som exempel på denna protest mot det rationella. Hur påverkas barn och ungdomar av samhällets förändring? Många forskare som studerar ungdomars liv och värderingar är eniga om att en av de mest påtagliga förändringarna i samhällsutvecklingen är att möjligheterna för ungdomar att nå ekonomiskt oberoende har för- sämrats. Ungdomstiden förlängs genom en kombination av skärpta krav på utbildning och kunskaper och svårigheter för unga människor att få ett 159 Kristjánsson, B. Vardandets barndom – (be)varandets barnforskning: Om mötet mellan en föränderlig värld och en statisk världssyn. & , K. (red) Seendet och seendets villkor – en bok om barns och ungas välfärd. En konsekvens av den förlängda skoltiden och svårigheterna att få praktik och feriearbete är att unga människor har en sämre kontakt med vuxenlivet överhuvudtaget. Ungdomar flyttar hemifrån senare och parbildning och barnafödande sker allt senare i livet. Paradoxalt nog har pubertetsåldern sjunkit under , vilket innebär att övergångstiden mellan barndom och vuxenliv tenderar att bli alltmer utdragen. Unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden, men har nya möjligheter till yrken och yrkesval öppnats och för många ungdomar har studier och arbete utomlands blivit ett alternativ. är ungdomars val och värderingar i hög grad beroende av kön, klass och etnicitet. Olikheterna är stora inom olika ungdomsgrupper, mellan könen och mellan ungdomar i olika delar av landet. hävdar att det är ovedersägligt att dagens unga män- niskor befinner sig i en position, där de inte erkänns av samhället som vuxna. De är inte efterfrågade för att de har kompetens att vara med och lösa samhälleliga uppgifter. Det finns, menar kommittén, en själv- klar slutsats av resonemanget om den förlängda ungdomstiden. Kravet ökar framför allt på utbildningsinstitutionerna, att erbjuda unga människor meningsfullt arbete, meningsfullt samarbete och stort inflytande. Om detta inte sker, om infantiliseringen av unga människor fortgår, då blir ungdomstidens motsättningar allt tydligare och svårare att bearbeta.160 Kulturell friställning är ett begrepp som myntats av Ziehe och som betecknar den situation som människor hamnar i när traditionella för- hållningssätt och beprövade erfarenheter förlorar sitt värde som rikt- givare för framtiden. För ungdomar innebär det att de kan ta över sina föräldrars sätt att leva. Det innebär ett större utrymme att välja liv och samlevnadsformer men också en otrygghet. Det kan skapa ångest när traditioner upplöses och gamla värden upphör att gälla. Just denna spänning – mellan ökade möjligheter respektive förvänt- ningar och begränsade resurser – är kanske det som allra tydligast präglar den moderna ungdomstiden, skriver Ungdomsstyrelsen.161 har i ett projekt försökt få en ingående och nyanserad bild av unga människors värderingar och framtidsbilder.162 I en artikel skriver Bi Puranen: Människan är en social varelse som i hög grad styrs av sina värderingar. Dessa värdemönster formas under hela vårt liv, men barn- och ungdoms åren 160 SOU 1996:22. Inflytande på riktigt – om elevers rätt till inflytande, delaktighet och ansvar. 161 utredningar nr. 6, 1998. Krokig väx till vuxen Ungdomsrapporten del I. 162 Furth, T., 1998. är en särskilt viktig klangbotten då en rad djupare liggande värderingar formas.163 Forskarna konstaterar att unga människors värderingar ser annorlunda ut än äldres, men att detta inte innebär något avståndstagande från de vuxnas värderingar och livsstilar. Snarare finns där en nyfikenhet, en vilja till kommunikation med de äldre och en beredskap att ta in vux- envärldens ståndpunkter. Huvuddelen av de ungdomar som har svarat på frågan om de har några förebilder uppger sina föräldrar eller endera föräldern, vid sidan av internationella storheter. Alla påverkas av samhällets förändringar men unga gör det särskilt snabbt, tydligt och konsekvensrikt eftersom de befinner sig i en rörlig och känslig livsfas. De lever i den verklighet som definieras av familjen, men också i den verklighet som definieras av jämnåriga och dessutom i en övergripande symbolisk betydelsevärld och i en medie värld. Ungdomstiden är den tid då man arbetar med de stora frågorna om livet och dess mening och med sin egen identitet. De starka ung- domskulturerna är olika sätt att i livsstil, kreativitet och gemensamma upplevelser försöka att hantera moderna problem. Ungdomar lever många vardagsliv, av vilka livet i familjen och skolan bara är en del. För dem står många arenor öppna där de kan utveckla identitet, kompetenser och olika livsprojekt. Livet börjar inte efter skolan utan levs här och . Dagens ungdomar kan inte ens vara säkra på att det finns någon framtid. Över ungdomens vardagliga vetande välver sig ett tak av explosiva sam- hälls frågor som hotar vår existens: arbetslöshet, miljöförstöring, kärnkraft och militär utrotningspotential, för att bara nämna de hotfullaste.164 Barn och ungdomar växer upp med olika villkor Barns och ungdomars uppväxtvillkor har förändrats radikalt och rymmer stora olikheter. Det finns påtagliga skillnader i barns och ungdomars villkor, värderingar och intressen. Skillnaderna är stora mellan olika åldersgrupper, mellan flickor och pojkar och mellan barn och ungdomar på olika orter, som tillhör olika etniska grupper eller har olika klassbakgrund. I en intervjustudie om skolbarn och deras familje - förhållanden och levnadsvillkor i övrigt, konstaterar utredarna efter att ha intervjuat flera hundra barn, att det mest slående resultatet av deras undersökning är att barn har så olika villkor.165 Men det finns drag i samhällsutvecklingen som i mer eller mindre vid utsträckning påverkar 163Puranen, Bi, 1997. Varför frågar ungdomar om framtiden. Framtiden 3/7. 165Ladberg, G. & , A. Barndom i förändringstider. alla barn och som gör att man kan hävda att de socialiseras väsentligt annorlunda än för bara en generation sedan. En viktig utgångspunkt för att reflektera över barns villkor är att titta på faktiska förhållanden. Den traditionella familjen med mamma, pappa och barn med pappa som familjeöverhuvud och familjeförsörjare har förändrats. Det som framför allt har förändrats är kvinnornas för- värvsfrekvens. förvärvsarbetar både män och kvinnor, även fler- talet småbarnsmödrar. För de flesta familjer är det inte ens möjligt att leva på en lön. Mannens roll som ensamförsörjare och familjeöverhuvud har därmed ändrats, liksom behovet, eller tvånget, att hålla samman familjen. Separationer har blivit vanligare och i deras spår nya familjebildningar och nya familjekonstellationer. Barn i åldern 0–är av befolkning. Av dessa lever tillsammans med båda sina föräldrar.166 Separationer är vanligast i storstäderna och allra vanligast i familjer där den ena föräldern är född utomlands. av barnen lever med bara mamma eller pappa eller i en nybildad familj med en styvförälder och ofta även styvsyskon. Vart tionde förskolebarn har t.ex. en ensamstående mamma och hälften av dessa barn träffar inte sin pappa mer än . Många förlorar helt kontakten med sin pappa. Några barn får vara med om flera separationer när den förälder som barnet lever med går ut och in i nya familjebildningar. En halv miljon barn har föräldrar som har gått skilda vägar och 120 000 lever i styvfamiljer. Allt fler barn växer upp utan syskon, eftersom antalet barn i varje familj minskar. tillbringar flertalet mycket tid och hämtar därmed impulser utanför familjekretsen; på dagis, i fritidsverksamhet och i skolan. Frånvarande pappor och nästan enbart kvinnlig personal i förskola/skola har lett till att många barn växer upp i en värld där de manliga förebilderna är få. Ändringar i familjelagstiftningen har genomförts vilka syftar till en förstärkning av barnets rätt till båda sina föräldrar. En femtedel av barnen i har utländsk bakgrund, dvs. har minst en förälder som är född utomlands. Allt fler av invandrarna till kommer från länder utanför , eller i varje fall från länder som i kulturellt avseende skiljer sig avsevärt från . En del av barnen är flyktingar eller barn till flyktingar och kan ha haft djupt traumatiska upplevelser både före flykten från hemlandet, under själva flykten och i det nya landet. Dessa förhållanden understryker skillnaderna i barns uppväxtvillkor. 166 Ds 1996:57, Barn . talar om den nya familjeordning, som börjar utkristallisera sig, som det postindustriella familjemönstret. Detta familjemönster utmärker sig av att vuxna väntar med att gifta sig, andelen som över- huvudtaget gifter sig minskar och fler tar ut skilsmässa. Det föds färre barn, särskilt inom äktenskapet, småbarnsmödrarna förvärvsarbetar i allt större utsträckning och det blir tätare mellan barnen om man skaffar sig flera barn. Dessa internationella tendenser är tydliga i . påpekar att i de skandinaviska länder, och , som har gått i täten för utvecklingen av de nya familjemönstren finns en svag tendens till förändringar, som visar sig bl.a. i en svag ökning av antalet giftermål och en svag nedgång i antalet skilsmässor. Samhällsliv och samhällsorganisation har också i övrigt ändrats och typisk är den starka funktionsuppdelningen. Vård och omsorg om barn har i hög grad institutionaliserats och övertagits av specialister. Föräld- rarnas inflytande undergrävs inte minst av att de, när de överlåter en del av barnens fostran åt pedagogiska experter i förskola och skola, förlorar mycket av insynen i vad deras barn är med om eller inte är med om. Men många forskare understryker att barn behöver sina föräldrar och sin familj lika mycket som . Familjen har inte alls förlorat sin betydelse för barnen. Däremot kan barn inte alltid använda sina föräldrar som förebilder, utan blir istället mer beroende av sina jämnåriga. Barn socialiseras annorlunda . Vad betyder de förändrade familjemönstren för barns socialisation?167 Ziehe har i olika skrifter beskrivit drag i den moderna barndomen, som återkommer i svenska forskares beskrivningar. Ett sådant drag är att barn är mer indragna i de vuxnas vardag, i deras samtal, deras åsikter och konflikter. De har mist något av sitt grundläggande förtroende för kontinuiteten i föräldrarnas omsorg och beskydd, istället kan de bli bundsförvanter i de vuxnas konflikter. Barn har också tillgång till alla de sekundära erfarenheter som massmedierna oupphörligen och lockande erbjuder i form av bildvärldar och informa- tionssplitter. Också relativt små barn förs t.ex. via såpoperornas konst- lade och dramatiska värld in i vuxenvärldens relationer och komplika- tioner. Barnen känner till allting innan de gör sina egna erfarenheter. De är , skriver Ziehe, brådmogna och fattiga på direkta erfa- renheter. 167 Socialisation (enligt ) innebär en anpassning av värderingar o dyl. hos barn till gällande mönster , en svensk forskare, skriver om familjens tillvaro som ett ständigt förhandlande, där föräldrarna försöker att få barnet att för- stå att de måste gå till jobbet för att sedan kunna köpa smör och bröd. Mycket av vad barn vill ha måste betalas i pengar. Nästan alla fritids- sysselsättningar kostar pengar och är förbundna med köp av varor och tjänster – från ridlektioner till ishockeyhjälmar. Allt kostar – bio och hamburgare, läsk och godis, freestyle och skivor, rockkonserter och slalomskidor. Förhandlingar och konflikter kring pengar har stor bety- delse i barns liv. Ziehe uttrycker det med att barndomen har monetari- serats. I föräldrarnas perspektiv handlar det ofta om att slitas mellan pedagogiskt förnuft och dåligt samvete. Ett annat typiskt drag är kravet på anpassning och flexibilitet. Dagens barn måste kunna gå snabbt ut ur och in i ur olika sociala miljöer och snabbt informera sig och anpassa sig till nya situationer, ofta bland människor som de inte delar erfarenheter med. Mycket tydligt blir detta när det gäller barn med invandrarbakgrund, som på sitt svenska dagis eller i den svenska skolan möts av helt andra normer och värderingar än de som gäller hemma i familjen. Flertalet barn konfronteras i den mångkulturella och heterogena skolan, i olika fritidsaktiviteter eller i bostadsområdet med barn och vuxna som har helt andra erfarenheter än de egna. Samhället är starkt prestationsinriktat och barn får tidigt lära sig att man är det man presterar. Det är inte det man är som räknas utan det man har. Kläder och utseende har t.ex. fått en växande betydelse. Långt ner i åldrarna börjar framför allt flickornas kroppsfixering. Ziehe menar att det är påtagligt hur prestationsprincipen breder ut sig i samhället och dessutom blir alltmer abstrakt. Man blir ständigt mätt, jämförd och bedömd. Vi utsätts för press och vi utsätter oss själva för press. Livet är en lång räcka av examensprov. Även föräldrarna är benägna att binda sitt erkännande av barnets betydelse till dess presta- tioner. är måttstockarna på prestationer, framför allt skolans, i regel mycket abstrakta ur barnets synvinkel, vilket kan leda till att barnet drar sig undan. I dagens samhälle framställs allt som möjligt och valmöjligheterna som oändliga. kan individen uppleva att det mesta ändå är ouppnåeligt och så uppstår en frustration och en längtan efter makt. Eller av respekt som är ett ord som fått en ny betydelse i svenska språket utifrån hur det används i invandrartäta förortsområden. Många unga med utländsk bakgrund bär på egna och/eller föräldrarnas problem i samband med uppbrott, förändring och anpassning. De kan uppleva konflikter i mötet med det nya samhället, särskilt kring grundläggande värderingar. De slits mellan lojaliteten med det gamla och viljan att ta till sig det nya. kan många unga människor känna att de inte får ta del av sitt nya hemlands möjligheter och riskerar att hamna i utanförskap. Då kan de lätt frestas att söka andra vägar för att få identitet och respekt av det samhälle som inte släppte in dem. Det finns ingen gemensam ungdomskultur talar vuxna som om ungdomar hade en gemensam kultur men det är uppenbart att ungdomar i högre utsträckning än i tidigare generationer utvecklar egna kulturmönster. Ungdomar ägnar mer tid åt massmedier än åt någon annan fritidssysselsättning, framför allt gäller det TV- och videotittande och musiklyssnande. Massmedierna har en självklar och naturlig plats i vardagen och används ofta simultant i kombination med andra aktiviteter. Men det finns påtagliga klass- och könsskillnader i ungdomars sätt att använda massmedierna och i valet av utbud. I en analys av valet av medieaktiviteter framträder de största skillnaderna mellan flickor från medelklass och pojkar från arbetarklass. Det finns alltså påtagliga skillnader i hur de unga tillbringar sin var- dag.168 Ungdomar gör olika saker på sin fritid, de vistas i skilda sam- manhang och gör skilda erfarenheter. De mest påtagliga skillnaderna i fritidsvanor finns mellan olika åldersgrupper och mellan flickor och pojkar. Men även bostadsort och social bakgrund påverkar ungdomarnas sätt att närma sig vuxenlivet. Efter att ha studerat ungdomars fritidsvanor i olika landsändar och i olika sociala områden frågar sig utredarna om det överhuvudtaget är meningsfullt att beskriva ung- domars fritidsverksamhet fristående från dess sociala och kulturella sammanhang. Det är inte bara de ungas objektiva livsvärldar som skiljer sig åt, utan de lever också i skilda föreställningsvärldar. Storstädernas förorter utgör t.ex. mycket speciella miljöer med egna förutsättningar. I en antologi utgiven av om hur ung- domar förhåller sig till den etniska mångfalden i sin uppväxtmiljö 169 beskriver utifrån intervjuer med ett antal tonåringar i hur ungdomarna i de här områdena lär sig hantera de situa- tioner som kulturkrockarna ger upphov till. De lär sig att balansera mellan skolans och hemmens krav, mellan lojalitet med det gamla, med familj och släkt och med sin strävan efter att tillhöra det nya samhället. menar att i mötet mellan olika kulturer öppnar sig möjligheter att göra jämförelser, att ta till sig av den andra kulturen, att överge delar av den egna kulturen, att blanda och korsbefrukta. Men utanförskapet kan också skapa en försvarsallians mot det svenska 168Nilsson, P. Fritid i skilda världar. utredning nr 11. 169Hultinger, E-S & , C. (red) 1996. Den mångkulturella skolan. samhället, i vilket många ungdomar med invandrarbakgrund känner sig annorlunda, avvikande och ovälkomna. Vad händer med människors värderingar i ett så föränderligt samhälle? skriver i nämnda antologi att livsstilen har en hög beständighet och i allmänhet ett mycket utbrett socialt perspektiv. En livsstil, menar han, är synnerligen bestående. En liknande uthållighet på det individuella planet har livs- och världsåskådningar och andra grundläggande värden. Men i samspelet mellan den faktiska livssitua- tionen i termer av produktion, sysselsättning och konsumtionsmönster förändras om än långsamt också värderingsmönster. I en artikel skriver ungdomsforskaren : Enkelt uttryckt har majoriteten av de unga ett slags både-och-värderingar. De är på samma gång icke-materialister och materialister, konservativa och radikala, gruppberoende och individualister. De tycks kunna vandra mellan olika tillhörigheter och känna sig hemmastadda i många olika miljöer, fullt beredda att knyta nära och djupa relationer med andra människor, som de när det inte fungerar drar iväg och då drar iväg långt170. Han frågar sig om det är så att de medelålders och äldres bild av sam- hället håller på att åldras fortare än de själva. I så fall skulle dagens medelålders fyrtiotalister komma att leva resten av sina liv i ett samhälle som alltmer verkar fjärma sig från de egna idealen, men tycks passa bättre till de ungas förväntningar. har i en rad av år genomfört enkät- undersökningar bland gymnasister, för att undersöka ungdomars värde- ringar och deras förändringar . Den åttonde undersökningen genomfördes . Ett av de påståenden eleverna skulle ta ställning till handlade om valfrihet, dvs. att själva kunna bestämma hur ens liv blir. Det absoluta flertalet elever får ett medelvärde på en tio- gradig skala som överstiger sju. Både flickor och pojkar anser sig alltså i hög grad kunna bestämma själva om sitt framtida liv. visar detta värde långsiktigt en sjunkande tendens. Valfrihetsindex har ett starkt positivt samband med hemmiljöns utbildningsnivå, med planerad egen högre utbildning och ett starkt negativt samband med invandrar- fientlighet. Index är lägre för flickor än pojkar. Sammanfattningsvis visar studien att svenska ungdomar är inriktade på ett rörligt liv med stark betoning av utbildning och arbete. 170Fürth, T. Ung – om framtidsförväntningar och krisår. Framtiden nr 3/97. 171A.a , Å.E. som ett betydande värde både i ett kortare och i ett längre perspektiv och både på ett individuellt och ett kollektivt plan. Men ingen aspekt på livet har för ungdomarna så stor betydelse som familjen och hemmiljön. Deras värderingar knyter an till värderingar i det som forskarna menar tillhör mellankrigstidens tjänstemannakultur. Utbildning och arbete värderas högt, medan fritiden inte anses lika viktig. Kärnfamiljen är viktig och det finns en tendens till att återgå till mer konservativa värderingar. Utom när det gäller hierarkiska system, dagens ungdomar vill inte arbeta i hierarkiska och stela system. De vill istället ha fria och rörliga yrken, där de kan se resultat av sitt arbete. Skillnader mellan unga kvinnor och unga män Unga kvinnor är mer benägna att flytta från hemorten än unga män. Flyttningsbenägenhet har också ett starkt samband med storleken på hemorten, små orters ungdomar är mer flyttningsbenägna än stora stä- ders. Ungdomarna själva tror att de kommer att bli mer internationellt och individuellt rörliga än sina föräldrar. Högre utbildning är ett viktigt skäl för att flytta och villigheten att flytta utomlands är mycket stor. Till vilka länder man kan tänka sig att flytta skiljer sig åt mellan kvinnor och män, kvinnorna flyttar hellre än män och har en starkare orientering mot , medan män är mer intresserade av att flytta till . Kvinnorna fäster en betydligt större vikt vid det sociala livet, medan de relativa mansvärdena har en mycket mera individualistisk orientering. Det finns också tydliga skillnader i utbildningsplaner. De kvinnliga utbildningsvalen är starkt orienterade mot det man har valt att kalla sociala interaktionsämnen, t.ex. vård, pedagogik, psykologi, icke-eko- nomisk samhällsvetenskap, gymnastik, språk och media. Kvinnor prio- riterar också socialt interaktiva jobb, t.ex. lärare, sjuksköterska, rese- ledare, journalist, säljare, polis m.m., medan mäns idealjobb är dataoperatör, dataprogrammerare, systemerare m.fl. liknande arbeten. Unga män prioriterar att tjäna pengar högre än kvinnorna. I synen på brott och straff är kvinnorna duvor och männen hökar. Unga kvinnor har en mer öppen attityd till sin omvärld och i sin inställning till t.ex. u-hjälp och invandrare. Männen vill i större utsträckning bo kvar på hemorten, hyser större fientlighet mot invand- rare och är mer skeptiska till världen utanför . Däremot vill männen i högre grad ha en anslutning till EU än kvinnorna. Ungdomar är överlag intresserade av samhällsfrågor och politik även om intresset för de traditionella politiska partierna minskar. Ungdomar tycker inte heller att politikens höger/vänster – skala fångar upp de viktigaste gemensamma problemen. De högst prioriterade frågorna har att göra med den egna hälsan och de gamlas och familjernas välfärd. Särskilt kvinnor prioriterar jämställdhet och jämlikhet framför löner som incitament till högre produktivitet. Det finns dock en tydlig könsskillnad i orienteringen på en höger/vänster – skala, där kvinnorna är mer vänsterorienterade medan männen har en starkare högerorientering. Extremiströrelserna attraherar också i större utsträckning unga män. Författarna menar att den genomgående skillnaden mellan pojkar och flickor måste tas på stort allvar. Även i rapporter iakttas skillnader mellan könen. Pojkar är överrepresenterade när det gäller specialundervisning. Det är känt att flickor får högre betyg än pojkar, fler flickor fortsätter till högskola, fler flickor än pojkar håller sin studietakt och avslutar med en examen. finns skillnaderna i arbetslivet kvar när det gäller kvinnolöner och befordran till högre befattningar. Inom till exempel sexual- och samlevnadsundervisningen bör jäm- ställdhet ha ett givet utrymme, något som också påpekats av inspek- törerna i kvalitetsgranskningen av detta område hösten 1999.172 Både flickor och pojkar kan må bra av att ibland få vara i separata grupper, till exempel i idrott och hälsa. Andra ämnen kan vara hemkunskap där pojkar kan tycka det är skönt att slippa skickliga flickor eller teknik där flickor kan behöva experimentera för sig själva utan konkurrens från pojkar. Barn och ungdomar behöver inte kompensation utan kompetens Alla har vi varit barn och minns vår egen barndom. Som vuxna för- tränger vi mycket av det negativa och barndomen kan komma att fram- stå som betydligt mer idyllisk än den faktiskt var. menar att det vore att kvadda barnen att ge dem samma uppfostran som vi själva har fått. De måste få andra verktyg att hantera sin komplicerade tillvaro med. Det finns också hos vuxna, inte minst hos ambitiösa lärare, en tendens att vilja kompensera barn för den idylliska barndom som många medelålders vuxna från svenska medelklassmiljöer anser sig ha haft.