sou · GOB311d1 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 11 d1 Till statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för departementet, statsrådet , att tillsätta en utredning om den svenska finansiella sektorns internationella konkurrenskraft. Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för mentet tidigare riksbankschefen som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet . Som sakkunniga förordnades docenten , riksgälds- direktören , professorn , tidigare vice riksbankschefen (), vice riksbankschefen (fr.o.m. 1999-02-01) och direktör (fr.o.m. 1999-02-01). Till expert utsågs departementsrådet . Som utredningssekreterare har fungerat ekonomie doktorn (fr.o.m. 1998-02-01) och fil. (fr.o.m. 1999-02-01) samt som biträdande sekreterare civilekonomen (fr.o.m. 1999-02-01 ). Ett antal svenska och utländska experter har av utredningen fått i uppdrag att utarbeta särskilda underlagsrapporter. Dessa har löpande gjorts tillgängliga på utredningens egen hemsida och redovisas som separata bilagor till betänkandet. Rapporterna har syftat till att ge en sammanfattande bild av forskningen inom ett område eller en fördjupad analys av ett antal centrala frågeställningar. Totalt har 27 rapporter skrivits. Utredningen har också genomfört en enkätstudie, där nära 300 ledande befattningshavare inom den finansiella sektorn har tillfrågats om möjligheterna att bedriva finansiella verksamhet i . Denna redovisas också som en bilaga. Eventuella åsikter och förslag som presenteras i bilagorna är författarnas egna och sammanfaller inte nödvändigtvis med utredningens ståndpunkt. Utredningen har hållit 19 protokollförda möten. Vidare har nästan samtliga rapporter diskuterats på seminarier dit ett stort antal repre- sentanter från myndigheter, från sektorn själv och från forskarvärlden har inbjudits och deltagit. 22 sådana seminarier har arrangerats. Därut- över har ett större symposium anordnats. Dessutom har två seminarier med speciellt inbjudna från sektorn hållits. De slutsatser som har dragits och de rekommendationer som utred- ningens arbete har lett fram till redovisas i detta betänkande Finans- sektorns framtid SOU 2000:11. Utredningsmannen bär själv ansvaret för utredningsresultatet. Uppdraget är därmed avslutat. 1 Sammanfattning, .............................................slutsatser och förslag Utredningens uppdrag och arbetssätt Finanssektorns plats i samhällsekonomin Ingen tillväxt utan finansiella tjänster Vad är av nationellt intresse? Har geografin någon betydelse? 1.12.3 Prissättning av finansiella tjänster och risk 2 Bakgrund, uppdrag och uppläggning ................................................ Är finanssektorn speciell? Nej till protektionism .......................................................... Utredningens tolkning av uppdraget..................................... Vad är svenskt?................................................... 2.3.2 Vad är finansiell sektor? Vad är konkurrenskraft?...................................... 3 Finanssektorns betydelse och ställning .............................................. Finanssektorn: stödfunktion eller tillväxtgenerator ?............. Den politiska dimensionen................................................... 4 Finanssektorns funktioner.................................................................. Sparande och finansiering ................................................... 4.1.1 Utlåning via marknaden – utlåning via Finansiering genom värdepappersmarknaden........... Banken som mellanhand ......................................... Värdet av sparandeomfördelning............................. Den externa riskhanteringen.................................... Den interna riskhanteringen .................................... 5 Finanssektorns omfattning................................................................. 5.1Produktion, sysselsättning och investeringar i den 5.1.1 En del av tjänstesektorn .......................................... 5.1.2 Finanssektorns andel av den totala produktionen ..... Sysselsättningen i finanssektorn .............................. 5.1.4 Sysselsättningen i internationell jämförelse............ Funktioner och marknader................................................. Inlåning och betalningsförmedling......................... 6 Drivkrafter och trender ................................................................... Offentliga sektorns tillväxt.................................... Specialisering och koncentration ........................... Konsekvenser för finanssektorn ......................................... 6.3.1 Ökat och ändrat sparande ..................................... Prissättning av risk ............................................... Regler och tillsyn.................................................. 7 Finansiella centra 137 7.2.1 Vad är ett finansiellt centrum? Ett välbekant fenomen .......................................... 7.3.1 Nationella och internationella centra...................... Centralisering, decentralisering och 7.4.1 Spelar det någon roll var verksamheten bedrivs?.... 7.4.2 Ett livskraftigt centrum behövs ............................. 8.2.1 Effektivitet, säkerhet och systemrisk ..................... Några definitioner och distinktioner................................... Kontantbetalningar – kontobetalningar.................. Stora betalningar – massbetalningar...................... Den internationella utvecklingen........................................ Det svenska betalningssystemet ......................................... Sparandets geografiska anknytning ....................... Konkurrensen på sparandemarknaden ................... Krediternas geografiska anknytning ...................... Konkurrensen på kreditmarknaden ........................ Marknadernas geografiska anknytning .................. Konkurrensen på värdepappersmarknaden............. Riskkapitalets geografiska anknytning................... Konkurrensen på och förutsättningar för Finanssektorns hantering av risker..................................... Försäkringars geografiska anknytning ................... Konkurrensen på försäkringsmarknaden................ Banker och andra kreditbolag............................................ 10.6.1 Marknaderna för risker i ........................... 10.6.2 Den geografiska anknytningen för marknaderna 10.6.3 Konkurrensen på marknaden för risker .................. Skatter och skatteregler i internationell jämförelse 11.3.2 Skatt på utdelningar och reavinster 11.4.1 Hur påverkar skatterna finanssektorn ? 12 Regelverk, ........................................................tillsyn och normer 12.4.1 Syftet med finansiella regleringar 13 Arbetskraft .............................................................och utbildning 14 EMU och finanssektorn ................................................................. Effekter på olika områden ................................................. 14.2.2 Kostnaderna för en övergång ................................ 14.2.5 Ökad konkurrens om företagsutlåningen................ Valuta- och värdepappersmarknaderna.................. Betalnings- och transaktionssystemen.................... Fördelar och nackdelar...................................................... Bilaga 1: Kommittédirektiv ................................................................ Volym A: Samhällsekonomisk betydelse Bilaga 2 Den finansiella sektorns samhällsekonomiska betydelse Bilaga 3 Den svenska finansiella sektorns utveckling i modern tid . Lybeck Bilaga 4 Det finansiella systemet och den ekonomiska tillväxten: Svenska erfarenheter 1834-1991 Bilaga 5 Finansiell utveckling och ekonomisk tillväxt: En problemanalys Bilaga 6 Fyra perspektiv på finansmarknaderna och tillväxten – Finansiellt system, makt och ekonomisk tillväxt Volym B: Den finansiella sektorns funktioner Bilaga 7 Sparande, investeringar och förmögenhet – en analys med inriktning på sammansättning och förändring av hushållens sparande och förmögenhet Bilaga 8 Sparandets nivå och placeringsformer: Konsekvenser för finansmarknaderna i . Lybeck Bilaga 9 Kreditgivningen och den svenska finansiella sektorns internationella konkurrenskraft Bilaga 11 Den svenska bostadsfinansieringsmarknaden och dess internationella konkurrenskraft Bilaga 12 Värdepappershandel i Bilaga 13 Clearing och avveckling av svenska värdepapper Bilaga 14 Betalningssystemet i Bilaga 15 Massbetalningar i Volym C: Övriga bilagor Bilaga 16 Skatternas betydelse för den finansiella sektorns konkurrenskraft Bilaga 17 De svenska finansiella marknadernas integration med utlandet Bilaga 18 Finansiella regleringar och konkurrenskraft Bilaga 19 Den finansiella regleringsprocessen Bilaga 20 Finansiella intermediärers roll i det finansiella systemet – En översikt av den akademiska litteraturen Bilaga 21 Arbetskraft och konkurrenskraft i den svenska finansiella sektorn Volym D: Supplements in English Bilaga 23 , Industrial Structure, and Growth Raghuram G. och Bilaga 24 Politics, and Financial Development Raghuram G. och Bilaga 25 Politically Independent? Perspectives on The Political Economy of Banking and Financial Regulation Bilaga 26 What Is Optimal Financial Regulation? . Herring och . Santomero Bilaga 27 Consolidation and Strategic Positioning in Banking with Implications for Bilaga 28 Efficiency and Productivity in an International Perspective Efficient and reliable mechanisms for transferring and transforming funds between savers and borrowers, for mediating payments and for handling financial risks are crucial for any modern economy. These services are provided by banks, insurance companies, stockbrokers, exchanges, clearing -houses and others – i.e. by the financial sector. Essentially a part of the economic infrastructure, it is important not only in its own right but far more as a necessary precondition for all forms of economic activity. Basically for the same reason, the financial system is exposed to certain risks necessitating some form of public intervention, e.g. regulation and supervision, to safeguard stability. Moreover, the financial sector, in and elsewhere, is undergoing a process of profound structural adjustment, precipitated by deregulation, internationalization and technological change. The combined effects of these trends are confronting the financial sector with new challenges relating to its role in the economy, to regulation and to its competitiveness. Against this background, the Swedish in late 1997 commissioned an inquiry to describe and analyse the important trends and circumstances determining the international competitiveness of the Swedish financial industry today and in the future. The inquiry, entitled The International Competitiveness of the Swedish Financial Sector and chaired by Mr. , former governor of Riksbank, was also given the mandate to issue proposals for improving the competitiveness of the Swedish financial sector. Generally speaking, international competitiveness can be improved in either of two ways: by increasing efficiency or by introducing subsidies, trade barriers, etc, so as to reduce foreign competition. In its report, the inquiry strongly advocates the first alternative. Subsidizing the financial sector is not only unacceptable in terms of Swedish trade policy in general and of international agreements but is also, and most 16 Summary and Conclusions importantly, very costly in terms of efficiency losses to society as a whole. Free trade, free competition and free entry should be the basic principles governing public policy aimed at enhancing competitiveness. Competitiveness grows out of competition, not out of protection. The Swedish financial sector operates under competitive disadvantages that are basically governed by nature and hence hard to eliminate. They include such features as geographical position on the outskirts of Europe, a natural domestic market of limited size and a language that is not universally used. In general, however, the reports assessment of the competitiveness of the Swedish financial sector is positive. Many sub- sectors are in a good competitive position. The report discusses a number of factors that may be classified in terms of strengths and weaknesses, and concludes that it is possible, indeed advisable, to enhance competitiveness in all these areas. Strong positions can be made even stronger and weak positions can be made strong, or at least less weak. The responsibility for undertaking such measures is not confined to the Government and the public authorities but to a great extent rests with the market participants. The various factors, divided into three categories, are listed below. The individual factors are not explicitly ranked within the category concerned. Less Strong Factors: ·Pricing of services and Two general competitive disadvantages stand out. The first is taxation. The second concerns attitudes towards the financial sector among the Summary and Conclusions 17 general public and in the political sphere – the basic legitimacy of the sector as viewed in these quarters. The report focuses on the taxes most relevant to financial services. Of these, the taxes on wealth and capital gains are the ones that have the most adverse effects on competitiveness. There is a substantial risk of capital outflow should these taxes not be adjusted to international levels, i.e. lowered or, in the case of wealth tax, abolished. It is also likely that, if appropriate measures are not taken, these disadvantages will grow progressively as international financial markets become further integrated on the retail side as well. The public attitude towards the financial sector is often characterized by a degree of suspicion and mistrust. Sceptical attitudes are also to be found in the media and within the political system. One way to change these attitudes is to enhance the publics understanding of the value of financial services to society and of the importance of these services to the individual. The fixed income market in is heavily dominated by a fairly small number of players. The market is opaque and still operates like an old-fashioned telephone market. There is a clear need for modernization and improvement of the Swedish market for fixed-income instruments. The Swedish corporate governance structure differs from that of many other, especially , countries. Ownership, for instance, is highly concentrated into a number of power spheres. This difference in corporate governance structure may impose additional costs in raising capital for Swedish companies. At the same time the Swedish corporate governance structure has proved successful and adoption of more Anglo- rules would not necessarily improve the competitiveness of the financial sector. Consequently, the report proposes an investigation into theses issues. Recent incidents calling into question ethical standards in the financial sector have not improved its image in the public eye. As a result, the report urges the to initiate an evaluative study of ethical standards in this sector. One of the inquirys findings is that more resources are needed in order to attain the kind of high standards in supervision that are necessary at a time of rapid structural change. Resources for enhancing supervision should furthermore be concentrated on avoiding systemic risks and protecting , while other functions can be better performed by other government agencies. 18 Summary and Conclusions The report identifies several strong factors working to the advantage of Swedish competitiveness. In terms of cost efficiency, the Swedish financial sector appears to be at the forefront in Europe. There are a number of indicators supporting this view. In the banking sector, for example, the number of employees and the number of bank offices relative to population are the lowest and second lowest in Europe respectively. Transaction fees in securities trading are also very low by international comparison. The rapid introduction of IT on all levels of the financial services industry is another important aspect that has given the Swedish financial industry a competitive edge. The high level of Internet banking, where the four major banks are among the international top five in terms of Internet , is one example. The rapid spread of Internet stock brokerage is another example. The quick and smooth introduction of IT in most financial services also indicates an openness to technological and structural change among both and employees. This is clearly another comparative advantage. Another significant development is the growing volume of exports generated by a number of Swedish financial companies and service providers developing and producing facilities for various financial applications. The equity market in has clearly proved to be competitive and innovative in an international environment, both technically and in terms of market efficiency. The OM was the first privately owned exchange and was also the first to introduce electronic trading. The adopted electronic trading a decade ago. It was the first to establish a direct link to another exchange (Norex). It has been very successful in attracting remote members. Payment and settlement systems, CSDs and securities systems are further examples where facilities in , according to international studies, maintain a very high standard. Nevertheless, improvements are needed. foresighted and flexible system of financial regulation is also a factor that clearly adds to competitive strength. The EMU and the Swedish financial industry Whether joins it or not, Monetary Union is going to have a profound impact on the Swedish financial industry. The effects of the EMU are however closely interwoven with other trends such as internationalization and it may therefore be hard to determine to what Summary and Conclusions 19 extent a certain development is due to the EMU specifically or to other factors. Furthermore, the effects can also be expected to differ quite considerably between different financial sub-sectors and different financial products. From an industry perspective, the existence of national currencies constitutes a barrier to trade. Swedish membership of the EMU therefore essentially means that this barrier will disappear. This will lead to more intense competition on the Swedish financial market but it will also lead to growing opportunities to compete on a European level. Such a development will further increase momentum in the process of structural change that is already under way and will therefore bring definite benefits to the consumers of financial services. As for the producers, some will be winners and some will be losers, as is always the case in the context of structural change. In view of the competitive edge that the Swedish financial industry enjoys in a number of important respects, the report views EMU membership as an opportunity for further advancement rather than a threat to the industrys position. The report proposes a number of measures aimed at improving the competitiveness of the Swedish financial sector. The primary objective is to increase efficiency and competition. The report also focuses on the importance of the financial infrastructure. Another objective is to reduce any form of distorting regulation such as tax benefits in specific savings plans. 1Sammanfattning, slutsatser och förslag föreslår förändringar och förbättringar i den finansiella tjänsteproduktionen i syfte att utveckla finanssektorns internationella konkurrenskraft. Då finanssektorn är av vital betydelse för hela landets ekonomiska utveckling och ger omfattande syssel- sättning har utredningen granskat såväl de allmänna näringspolitiska villkoren för finansiell tjänsteproduktion i som finanssektorns sätt att lösa sina uppgifter. Kraven på förändringar och förbättringar riktar sig både till statsmakterna och till finansföretagen själva. Slut- målet är att ett brett spektrum av finansiella tjänster skall finnas till- gängliga till hög kvalitet och konkurrenskraftiga priser. Utredningens övergripande bedömning är att den svenska finans- sektorn i allt väsentligt är konkurrenskraftig men att förutsättningarna kraftigt skiljer sig åt mellan olika delar av den finansiella tjänste- produktionen. 1.1Utredningens uppdrag och arbetssätt uppdrag har varit att: -samla in och sammanställa uppgifter om den svenska finansiella tjänsteproduktionen samt uppskatta och beskriva sektorns direkta och indirekta betydelse för samhällsekonomin, -identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer av betydelse för sektorns framtid, -analysera finanssektorns komparativa för- och nackdelar i syfte att bedöma branschens förutsättningar att klara den internationella konkurrensen, -föreslå åtgärder för att förstärka konkurrenskraften för finansiell verksamhet i . Utredningen har låtit utarbeta 27 specialrapporter och hållit ett stort antal seminarier med deltagare från den akademiska, offentliga och 22 Sammanfattning, slutsatser och förslag En grupp av experter och sakkunniga har biträtt den särskilde utredaren, som dock själv bär ansvaret för utredningsresultatet. I detta inledande kapitel finns under avsnitten 1.2–1.14 samman- fattning och slutsatser. Utredningens förslag till åtgärder redovisas i avsnitt 1.15. 1.2Finanssektorns plats i samhällsekonomin Finanssektorn är en del av tjänstesektorn, en del av ekonomin som svarar för en klart större andel av den totala sysselsättningen och produktionen än den varuproducerande delen. Verksamheten är generellt sett personalintensiv. Det är dessutom en sektor som stadigt fortsätter att växa. Finanssektorn kan beskrivas på flera olika sätt. Ett sätt är att lista de typer av företag som är verksamma inom sektorn, som banker, försäk- ringsbolag, fondkommissionärer, börser, clearingorganisationer, fond- bolag, kapitalförvaltare, försäkringsmäklare m.fl. Även om en sådan uppräkning kan vara vägledande riskerar man alltid att inte få med någon typ av aktör. Noteras bör också att även icke-finansiella företag i vissa fall bedriver avancerad finansiell tjänsteproduktion. Dessutom blir beskrivningen tidsbunden eftersom listans utseende kan variera över tiden. Ett alternativ är att definiera de tjänster eller funktioner som är att betrakta som finansiella, och beskriva dessa. Detta har fördelen av att inte koncentrera uppmärksamheten på institutionerna utan på verksam- heten. Utredningen har därför så långt möjligt valt ett funktionellt perspektiv. Finanssektorn rymmer en del av den heterogenitet som utmärker tjänstesektorn i stort: här finns både stora och små företag, kunskaps- intensiva företag med högt löneläge och företag med rutinbetonade arbeten och lägre löner, hemmamarknadsorienterade företag och inter- nationellt inriktade. Den finansiella sektorn svarar direkt för av landets totala produktion, uttryckt som BNP. Förädlingsvärdet var 1998 vilket var större än byggnadsindustrins och fem gånger större än jordbrukets. Finanssektorn sysselsätter närmare 80 000 personer. Den finansiella sektorns andel av BNP är dock ett mått som kraftigt underskattar sektorns samhällsekonomiska betydelse. Till skillnad från flertalet andra näringsgrenar är finanssektorn till sin karaktär en nöd- vändig förutsättning för all annan ekonomisk verksamhet. Sammanfattning, slutsatser och förslag 23 möjligt att tänka sig ett fungerande näringsliv och en fungerande sam- hällsekonomi utan existensen av till exempel en sågverksindustri. Däre- mot skulle knappast någon ekonomi fungera utan producenter och leverantörer som tillhandahåller krediter, betaltjänster, sparmöjligheter, försäkringar etc. Finanssektorn har med andra ord karaktär av infra- struktur i ekonomin, och utgör på samma sätt som vägnät, energi- försörjning och telekommunikationer en förutsättning för annan produ- cerande verksamhet. 1.3Ingen tillväxt utan finansiella tjänster