sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Informationsinsatser är ett led i att försöka göra energianvändningen mer synlig och kunna förverkliga de potentialer som har identifierats för att effektivisera och minska energianvändningen. En grundläggande förutsättning för att information ska fungera är att det både finns möjlighet till hushållning och en acceptans för budskapet. är påverkan störst om man kan identifiera sig med den som tillhandahåller informationen. Därför har branschförbund, intresse- organisationer och andra kundorienterade aktörer en viktig roll i att göra energin mer synlig än den är . 6.7.16Individuell värmemätning – incitament för den enskilde I mycket få fall tillämpas individuell mätning av energianvändning för uppvärmning av bostaden och varmvatten i fastigheter. Därför saknar den enskilde incitament att minska energianvändningen. En snabb tek- nisk utveckling av mätmetodik och mätteknik pågår. Utveckling på telekommunikationsområdet erbjuder nya tjänster i byggnader. Enskilda husägare kommer att ges ökade möjligheter att hålla reda på sin energianvändning. Ett generellt krav på individuell värmemätning i flerbostadshus bör inte genomföras förrän mer erfarenheter ha skapats av tillämpning av ny teknik. En demonstrationsverksamhet bör startas där man förser fastigheter med individuell värmemättning så att en bättre kunskap erhålls om effekterna av åtgärden. Individuell värmemätning bör genomföras inom vissa demonstra- tionsområden. 6.7.17Incitamenten för fastighetsägare och byggherrar Fastighetsägaren kan också sägas sakna incitament för att investera i förbättrad teknik eller förbättrat underhåll i värmesystem och pannor. Hyreslagstiftningen anger inom vilka områden fastighetsägaren har rätt att justera hyresnivån. Andra investeringar än energieffektiviserings- åtgärder kan då te sig mer lönsamma. Denna dubbla obalans inom fler- bostadshusen behöver brytas upp för att göra energi mer synlig och för att kunna förverkliga det utrymme för besparingar som finns. Bara naturlig försurning 247 Incitamenten behöver stärkas för byggherrar och fastighetsägare att effektivisera energianvändningen. Vi föreslår därför att till- sammans med utreder och lämnar förslag till åtgärder inom detta område. En mycket stor andel av energiåtgången sker i flerbostadshus. Sam- tidigt finns det små incitament för de boende och fastighetsägare att effektivisera energianvändningen. Taxor för el och fjärrvärme bör utformas så att en mycket större andel än baseras på den faktiska förbrukningen av energi. får i uppdrag att tillsammans med utreda och lämna förslag till åtgärder för att stärka incitamenten för byggherrar och fastighetsförvaltare. Det finns många system för energi- och miljömärkning. har de upplevts som inbördes konkurrerande. Kundens och marknadens syn på märkningen varierar varför märkningen behöver samordnas. pågår ett arbete med att miljövarudeklarera fastigheter. System för miljömärkning av fjärrvärme och elenergi förekommer. Kopplingen mellan en fastighets energianvändning och dess miljöbelastning behöver tydliggöras. bör tillsammans och branschorganisationer ta fram ett system för miljö- och energimärkning av bostäder. Miljömärkning av konsumentprodukter är ett viktigt styrmedel. ingår oftast inte transporternas (och inte heller energianvändningens) miljöpåverkan i märkningen. Det är viktigt att arbeta för att infoga även dessa miljöeffekter. bör tillsammans med och bransch- organisationer ta fram ett system som kopplar samman en fastighets energianvändning och dess miljöbelastning. Miljö- och energideklaration av hus bör införas. Energirådgivare finns i de flesta kommuner. Staten ger bidrag till kommunerna som i genomsnitt motsvarar 1/3 tjänst i kommunerna. är situationen för de kommunala energirådgivarna oviss och få kommuner har inrättat fasta tjänster. I en alltmer tuff ekonomisk situa- tion för kommunerna har värdet av de kommunala energirådgivarna 248 Bara naturlig försurning ifrågasatts även om de utnyttjas flitigt av allmänheten. Den kommunala energiplaneringen bör knytas närmare miljökvalitetsmålen. Därigenom bör energirådgivarnas uppgifter komma att bli mer långsiktiga. Energi- rådgivarnas uppgifter bör också kunna omfatta den kommunala trans- portförsörjningen för samverkan mellan företag och organisationer i kommunen. Energirådgivarnas roll bör också ses mot bakgrund av utvecklingen av kommunala miljöledningssystem. Den kommunala energiplaneringen bör knytas närmare miljö- kvalitetsmålen. De kommunala energirådgivarnas uppgifter blir mer långsiktiga och omfattar även den kommunala transportförsörjningen. Trafikverken kommer att behöva satsa mer informationsresurser för att höja kunskapen om de olika transportslagens miljöeffekter och öka samordningen mellan transportslagen. får en särskild roll när det gäller att informera näringsliv och hushåll om hur de genom olika anpassningar kan bidra till att uppfylla miljömålen och sänka sina transportkostnader. Det handlar om att utbilda och informera företag om hur de kan effektivisera sina transporter genom ökad lastfaktor, samlastning, bränslesnål körstil, val av miljövänliga fordon etc. Det handlar också om att utbilda och informera hushållen om hur de kan minska sin miljöpåverkan och sina kostnader genom att sänka hastigheten, köra bränslesnålt, samåka, cykla och gå de korta sträckorna istället för att ta bilen, handla via Internet, arbeta på distans etc. Demonstrationsprojekt är viktiga för att visa hushåll och företag att ovanstående anpassningar faktiskt är praktiskt genomförbara. bör få i uppdrag att ta fram ett informationspaket som ska syfta till att höja kunskaperna hos näringsliv och hushåll om hur de genom olika anpassningar av transporter både kan minska miljö- påverkan och sina egna kostnader Bara naturlig försurning 249 har varit framgångsrikt i att omvandla miljöforskningen i prak- tiskt miljöarbete, framförallt internationellt. bör fortsatt ha en hög profil inom detta område. Fortsatt forskning och utveckling i inom försurningsområdet är nödvändig för att ska kunna vara en aktiv och trovärdig samarbetspartner, samt för att ska kunna ta initiativ till gemensamma europeiska kunskapssammanställningar och utvärderingar. Viktiga frågor är bland annat återhämtning från försurning, utveckling av konceptet med kritisk belastning, den naturliga försurningens relativa betydelse, kvävets roll och påverkan på markekosystem samt integrerade systemanalyser och åtgärdsstrategier. Det är också angeläget med en fortsatt forskning inom luftkvalitets- området. Ute i är drivkrafterna för att minska utsläppen av försurande ämnen oftast betingade av ohälsa och en alltför hög belast- ning av luftföroreningar i tätorter. Angelägna områden är partiklar och att få en fördjupad förståelse mellan orsakssambanden av observerade effekter på hälsan och partikelhalt i luft. Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning innebär bl.a. att depo- sitionen av försurande ämnen på lång sikt inte ska överskrida den kri- tiska belastningen för mark och vatten. Begreppet kritisk belastning har blivit internationellt accepterat och återfinns exempelvis inom EU:s handlingsprogram för att motverka försurning. Det vetenskapliga underlaget för att formulera kritisk belastning för olika naturtyper, regioner och markanvändning uppdateras kontinuerligt. Ett forsknings- program () om denna fråga finansieras av strategisk forskning (MISTRA). Begreppet kritisk belastning tar exem- pelvis inte hänsyn till hur stor den totala belastningen av försurande ämnen har varit och inte heller till återhämtningsförloppet. Andra frågeställningar är biologisk försurning och betydelsen av vittringspro- cesser. (SOU 2000:35) har haft till uppgift att lämna förslag till vilka forsknings- och utvecklingsområden som bör prioriteras från transport-, miljö-, energi-, och näringspolitiska utgångs- punkter och föreslå ett program för forskning kring avgaser och bränslen inom motorfordonsområdet. Utredningen föreslår ett forsk- ningsprogram med följande huvudområden: ·Utveckling av fordon och bränslen. ·Utveckling av emissionsdata och emissionsmodeller med huvudin- riktning mot att stärka underlaget kring emissioner av oreglerade föroreningar samt utveckling av emissionsmodeller inkl. underlag och validering. 250 Bara naturlig försurning ·Forskning kring hälso- och miljöeffekter med koncentration kring de områden där trafikens bidrag till effekterna är dominerande. ·Styrmedels- och systemanalyser med fortsatt utveckling av metoder för uppföljning av vidtagna åtgärder. Därutöver föreslås bl.a. ett särskilt program för forskning kring partiklar där emissioner, spridning och effekter av åtgärdsmöjligheter analyseras samlat. Mycket av den forskning som föreslås inom Emissionsforsknings- utredningen behövs även för andra transportslag varför det är viktigt att en samordning sker så att forskningen, där det behövs, blir transport- slagsövergripande. bör ha fortsatt hög profil vad gäller forskning inom försur- nings- och luftkvalitetsområdet. Vi stöder Emissionsforsknings- utredningens förslag men vill poängtera att det är viktigt att samordna forskningen med liknande arbete inom andra transportslag. Det internationella samarbetet för att begränsa utsläppen av försurande ämnen är av avgörande betydelse för att målen ska nås. bedrivs försurnings- och luftkvalitetsarbetet i en rad internationella fora. Kon- ventionen om långväga transport av luftföroreningar är en viktig aktör i samarbetet men av betydelse är också () för sjöfarten och () för luftfartens miljöpåverkan. föreslår att aktivt bör arbeta för att omförhandla de internationella avtal mellan EU:s medlemsstater och andra länder som förhindrar skatt på flygbränsle. Flygtrafiken bedöms komma att öka kraftigt och därmed försvåras möjligheterna att minska utsläppen av inte bara koldioxid utan även andra utsläpp till luft. Skatt på flygbränsle är därför ett viktigt instrument för att minska flygets miljöpåverkan totalt sett. EU-arbetet är också en viktig del för åstad- komma en hållbar utveckling i . Det är väsentligt att det inter- nationella arbetet bedrivs samlat och effektivt i samtliga organ. Av betydelse i detta sammanhang är att EU står inför arbetet att införliva på lång sikt så gott som samtliga länder i . De som närmast ska förhandla om medlemskap är länder som i flera fall ligger inom vårt närområde och vars miljöpolitik har betydelse för uppfyllelse av miljökvalitetsmålen. Mot denna bakgrund kommer ett utökat Euro- pasamarbete att behöva forceras. Bara naturlig försurning 251 som reglerar utsläppskraven för energianläggningar och fordon. I vissa fall är reglerna satta som minimiregler eller som harmoniseringskrav i enlighet med den inre marknadens funktion. Gemensamt för de flesta normativa- och ekonomiska styrmedel är att de måste fungera i ett EU- perspektiv. Den gränsöverskridande, internationella godstrafiken på järnväg fungerar mycket dåligt. Hindren för tågtrafik mellan länder består bl.a. i olika signalsystem, spårvidd och banavgiftssystem. Det är av stor vikt att samarbetet för att samordna järnvägstrafiken i fortsätter. På kort sikt bör prioriterat arbete med EG-direktiv vara; ·Arbete med ett nytt steg i avgasreningen för personbilar, varvid också utsläppen av oreglerade luftföroreningar som fina partiklar, ammoniak och lustgas beaktas. ·Arbete med utsläppskrav för fritidsbåtar och arbetsmaskiner och redskap. ·Ett effektivt takdirektiv för utsläpp av svavel-, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen som innehåller uppföljningsmekanismer. ·Renare bränslen och drivmedel med lägre innehåll av cancerfram- kallande ämnen och för att främja förnybara drivmedel (Auto-oil direktivet) ·Gemensam beskattning av fossila bränslen och drivmedel inklusive flygfotogen. Arbetet bör också omfatta handel med elenergi och ha syftet att förstärka de förnybara bränslenas konkurrenskraft i förhållande till de fossila bränslena ·System med farleds- och hamnavgifter enligt svensk modell. ·Undervägsavgifter för flygtrafik. ·Fortsatt arbete med skärpta gränsvärden för luftkvalitet. En sektorsövergripande svensk strategi för det fortsatta internatio- nella arbetet med att begränsa utsläppen av försurande ämnen bör tas fram. En sådan strategi bör integrera hälso-, miljö- och klimat- aspekterna. Vi stödjer förslag att aktivt bör arbeta för att omförhandla de internationella avtal mellan EU:s medlemsstater och andra länder som förhindrar skatt på flygbränsle. 252 Bara naturlig försurning 6.7.23Fysiska förändringar i infrastrukturen Anslag för underhåll av vägar behöver öka i förhållande till anslag för nyinvesteringar. Vägnätet bör utformas på ett sätt som underlättar för bilisterna att sänka hastigheten och köra mjukt. Utveckling av logistik- centra är viktiga för resenärernas möjligheter att byta transportslag på ett effektivt sätt. Fler infartsparkeringar bör byggas för att underlätta omstigning från bil till kollektivtrafik. Cykelbannätet bör byggas ut samt få högre standard och säkerhet för att det ska bli mer attraktivt att välja cykeln istället för bilen för de korta resorna. Att minska kostnaderna för omlastning liksom ett utbyggt och kva- litetsförbättrat järnvägsnät är en förutsättning för att kombitrafiken ska kunna bli lönsam. Framför allt måste man satsa på de centrala artärer- na. De största och viktigaste hamnarna bör få bra järnvägsanslutningar och effektiva omlastningsmöjligheter. 6.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet kan regionala och lokala mål behöva utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan länsstyrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Såväl försurningskänsligheten som nedfallet av försurande ämnen varierar mellan olika delar av landet. Etappmålen 1 och 2 är satta från nationella utgångspunkter. Syftet med målen är främst att se till att de internationella åtagandena fullföljs. Åtgärder för att komma till rätta med försurade områden kan utföras på regional och lokal nivå främst genom kalkning. Kunskap om försur- ningsläge, försurningskänslighet, nedfall och utsläpp finns hos länssty- relserna och kommunerna. Kommunerna kan i sin planering, bl.a. i översiktsplanen, bygga upp ett samlat kunskapsunderlag om försur- ningsläget som ger förutsättningar för olika åtgärder, bl.a. att utveckla riktlinjer och program för prioritering av kalkning och andra åtgärder för en återhämtning av försurade sjöar och vattensystem på . Bara naturlig försurning 253 Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrel- ser och kommuner och kunskaps- och planeringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 6.13 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Bara naturlig försurning med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning med tillhörande delmål kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av valda indikatorer. Dock behövs viss utveckling för några av indikatorerna. Det gäller särskilt indikator 36 under inverkan (I) om relation mellan fiskarter för att följa upp effekter på biologisk mångfald. Denna indikator är ett förslag från för att på ett integrerat sätt kunna få en uppfattning om bland annat försurningens inverkan på den biologiska mångfalden i sjöar och vattendrag. Alla indikatorer utom 39 och 40 finns med i eller förslag till uppföljning av miljökvalitetsmålen. Indikator 39 om återförd aska till skogen från biobränsle ger ett kretsloppsperspektiv och indikator 40 om resor med tåg belyser en viktig åtgärd för att minska försurande utsläpp. Motiven till de andra tolv indikatorerna ges i . Fem av indikatorerna är också Gröna nyckeltal. 254 Bara naturlig försurning Indikator 3 och 5 om transporter är en summering på nationell nivå. Om dessa indikator används på nivå behövs anpassning till de förutsättningar som råder i den aktuella kommunen. Förslag till indikatorer för att följa upp Miljökvalitetsmålet Bara Naturlig Försurning och tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) Energianvändning per person, per BNP och per sektor uppdelat på Indikatorn finns även i kap. 4, energislag (D). 5, 10, 12, 13, 18. Andel av färdsträcka till arbete och skola per cykel, till fots eller Kompletterande data behövs. kollektivt (D,R). Indikatorn finns även i kap. 4, Fordonssträcka med bil per person (D). även i kap. 4, 5, 7. Påverkan (P) Nedfall av försurande ämnen och överskridande av kritisk torn finns även i kap. 7, 11, belastning i skogsmark och sjöar 12, 15, 17. (P,S). p.g.a. uttag av biomassa (P). material i mark. Status (S) Areal samt andel äldre lövrik skog respektive lövskog av total produktiv skogsmarksareal (S). finns även i kap. 15. Antal och areal av försurade sjöar och längd av vattendrag att ta fram indikator för (S). även i kap. 12. Bara naturlig försurning 255 Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = (basmättnadsgrad), aluminium och byggas ut för att täcka målet pH i skogsmark (S). Rör även bevarande av arkeologiskt material i mark. Indikatorn finns även i kap. Inverkan (I) Relation mellan olika fiskarter vid provfiske samt total mängd fisk vid provfiske (I). även i kap. 7, 12, 14, 17. material i jord. (I). Respons (R) Utsläpp av svaveldioxid fördelat på sektorer (R). Utsläpp av kväveoxider fördelat på sektorer (R). finns även i kap. 5, 7. Antal och areal kalkade sjöar och vattendragssträcka, samt heter att beräkna kalkad kostnader (R). Indikatorn finns även i kap. Mängd och andel aska från biobränsleeldning som återförs till skogen (R). Andel långväga (mer än ) resor som sker med tåg (R). *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). 256 Bara naturlig försurning Vi föreslår att , , , , (), () och ges i uppdrag att säker- ställa långsiktig användning för de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår att ges i uppdrag att utveckla indikator för inverkan (I) på artsammansättning för fisk både för sjöar, vattendrag och hav. Först behövs ett förslag till arbetsprogram och en bedömning av kostnader för att utveckla och långsiktigt vidmakthålla indikatorn. Kostnaden torde åtminstone vara (se även under kap. 7). fattade beslut (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:945) om Svenska Miljömål. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har formulerats på följande sätt; Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: -Belastningen av näringsämnen får inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa eller minska förutsättningar för biologisk mångfald. -Grundvatten bidrar inte till ökad övergödning av ytvatten. -Sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskap har ett naturligt närings- tillstånd. -Sjöar och vattendrag i odlingslandskap har ett naturligt tillstånd, vilket högst kan vara näringsrikt eller måttligt näringsrikt. -Näringsförhållandena i kust och hav motsvarar i stort det tillstånd som rådde och tillförsel av näringsämnen till havet orsakar inte någon övergödning. -Skogsmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara den naturliga artsammansättningen. -Jordbruksmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara den naturliga artsammansättningen. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. 7.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Sjöar och vattendrag har God ekologisk status enligt definitionen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. b)Svenska kustvatten har God ekologisk status enligt definitionen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. c)Nedfallet av luftburna kväveföreningar överskrider inte den kri- tiska belastningen för övergödning av mark och vatten någonstans i . Förslag till etappmål: 1.År 2010 finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status ska nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. 2.Fram har de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten minskat kontinuerligt jämfört med nivå. 3.År 2010 har de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om minskat med års nivå till . 4.År 2010 har utsläppen av ammoniak i minskat med års nivå till . 5.År 2010 har utsläppen i av kväveoxider till luft minskat med års nivå till 155 000 ton1. luft och Bara naturlig försurning. Behoven av åtgärder och styrmedel varierar starkt inom olika delar av landet. Störst är förändringsbehoven i både vad avser minskade utsläpp av kväve och fosfor till vatten men även för utsläpp av ammoniak och kväveoxider till luft. Vi gör bedömningen att det finns goda förutsättningar att nå det långsiktiga målet att reducera tillförseln av kväve till havet på en generations sikt med det etappmål som föreslagits till 2010. För ammoniak och kväveoxider, har vi föreslagit utsläppsreduk- tioner som går längre vad som överenskommits inom luftkonventio- 1 Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. Motivet för att minska kväveoxider med jämfört med luftkonventionen är att positiva effekter nås för tre miljömål, luft, Bara naturlig försurning och Ingen över- gödning. överskrids kritisk belastning för kväve till mark på endast 4–av landarealen, en stor förbättring jämfört med . Vi gör därför bedömningen att finns mycket goda möjligheter att nå generationsmålet för kritisk belastning av kväve till mark för- utsatt att EU-länderna kommer överens om nya åtaganden . När det gäller sjöar, vattendrag och kustvatten kan det bli svårt att få till stånd tillräckliga minskningar av fosfortillförseln på en generations sikt för många enskilda vatten, trots föreslagna åtgärder. Orsaken är att fosfor, som släpptes ut , ligger lag- rad i mark och sjöarnas bottnar och kommer att läcka ut under många decennier framåt. En effektiv tillämpning av och EU:s kommande ram- direktiv för vatten är de viktigaste grundpelarna för att miljömålet Ingen övergödning ska nås. Därutöver krävs styrmedelsinsatser i form av miljöersättning till jordbruket och stöd till åtgärder för rening av enskilda avlopp. 7.3Skälen för kommitténs förslag