sou · GOB310d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Resultaten för värdeområdesdummyvariablerna redovisas inte av utrymmesskäl men kan erhållas separat vid för- frågan. Appendix till kapitel 21 Beräkning av skattebortfallet vid slopad omräkning Enligt utredningens förslag skall omräkningsförfarandet ersättas med förenklade allmänna fastighetstaxeringar . För småhusenheter och tomtmark sker en allmän fastighetstaxering . Utredningens förslag innebär att taxeringsvärdena därefter ligger fast till den första förenklade allmänna fastighetstaxeringen . Därefter kommer taxeringsvärdena ligga fast till den allmänna fastighets- taxeringen , o.s.v. För hyreshusenheterna innebär utredningens förslag att en förenklad allmän fastighetstaxering kommer att ske . Därefter kommer taxeringsvärdena att ligga fast till den allmänna fastighetstaxeringen , o.s.v. Omräkningsförfarandet förutsätts dock slopas . För småhus och tomtmark på lantbruk är nästa allmänna fastighetstaxering . Utredningens förslag innebär att en förenklad allmän fastighetstaxering kommer att ske först . Omräkningsförfarandet förutsätts dock slopas . Eftersom inte har fattat något beslut om att frysa taxeringsvärdena 2001 och 2002 utgår utredningen ifrån att taxeringsvärdena för speglar prisutvecklingen t.o.m. respektive t.o.m. . För småhusenheter och tomtmark antas resultatet av den allmänna fastighetstaxeringen slå igenom fullt ut på skatteunderlaget . I förhållande till gällande lagstiftning ger förslaget upphov till en varaktig budgetsaldoförsvagning då förskjutningen av skatteunderlaget får återverkningar på framförallt fastighetsskatte- och förmögenhets- skatteintäkterna. Förslaget kan också påverka intäkterna från arv- och gåvoskatten men dessa effekter bedöms vara ringa. För att beräkna budgeteffekten av utredningens förlag krävs till att börja med ett antagande om de olika taxeringsenheternas prisutveckling. Om taxeringsenheternas prisutveckling för riket i genomsnitt följer den allmänna prisutvecklingen och framåt och inflationen antas följa inflationsmål på kommer fastighetskatte- och förmögenhetsskatteunderlaget med utredningens förslag att bli mindre än vid gällande regler åren mellan de allmänna- eller förenklade allmänna fastighetstaxeringarna för all framtid.1 Den varaktiga budgeteffekten av den temporära förskjutningen av skatteuttaget beräknas på följande sätt: Om det antas att de temporära budgetsaldoförförsvagningarna resulterar i offentlig upplåning uppstår en varaktig budgeteffekt trots att budgetsaldoförändringen i sig är temporär. Den varaktiga budgeteffekten erhålls i detta fall genom att summan av de nuvärdesberäknade årliga saldoförändringarna multipliceras med statslåneräntan. Om det bortses från uppbördsmässiga förskjutningar av skatteuttaget kan den varaktiga bruttoeffekten (V) uttryckas som V = it [B f statslåneräntan vilken antas sammanfalla med diskonteringsräntan. = nuvärdet av alla framtida skattebaser då taxeringsvärdena bestäms enligt gällande regler. = nuvärdet av alla framtida skattebaser då taxeringsvärdena bestäms på det sätt utredningen föreslår. Bgr kan uttryckas som ¥ (1 + q )t Bgr = b0 åt = 0 (1 + i)t 1 + q ö ú skattebasen 0 () 1 Empiriska studier visar att fastighetspriserna i genomsnitt över tiden följer inflationen. fastigheternas årliga värdestegring. + (1 + (1 + q )3t (1 + q )3t (1 + q )3t ë t = 0 (1 + q ) åt = 0 (1 + åt = 0 æ i)2 ø (1 + i)2 æ 1 + q Den varaktiga bruttoeffekten kan då uttryckas som æ 1 + q i) 2 ø æ 1 + q ö 3 ÷ För att beräkna den varaktiga bruttoeffekten krävs antaganden om statslåneräntans storlek och om fastigheternas årliga värdestegring. Den över tiden genomsnittliga statslåneräntan antas vara vilken erhålls vid en realränta på och inflation på (= inflationsmål). Fastigheternas värdestegring antas följa inflationen. Enligt beräkningskonventioner skall budgeteffekterna beräknas på ikraftträdandeårets skattebaser och prisnivå. Enligt utredningen skall förslagen träda ikraft . Som redovisats i kapitel 21 beräknas skattebasen för småhus och tomtmark (inkl. de på lantbruk), bostadshyreshus och hyreshuslokaler detta år uppgå till respektive 1142, 540 och 365 mdkr. Under ovan givna förutsättningar kan den varaktiga bruttoeffekten för småhus och tomtmark beräknas till 0,06 * 0,015* 1142 + 0,06) (1 + 0,06) 0,02ö ÷ ú 0,06ø ø = 0,06 * 0,015*1142 * (2,833* 9,175 - 26,5) = 0,06 * 0,015*1142 * (26 - 26,5) = Enligt beräkningskonventioner skall man vid beräkningen av nettoeffekten beakta den s.k. KPI-effekten. Fastighetsskatte- förändringen påverkar den allmänna prisnivån som i sin tur påverkar skatteskalan och ett antal offentliga utgifter. KPI-effekten har en motverkande effekt vilket gör att nettoeffekten blir mindre än bruttoeffekten. Den motverkande effekten beräknas för den offentliga sektorn uppgå till av bruttoeffekten. Den varaktiga nettoeffekten för småhusenheter och tomtmark (inkl. de på lantbruk) kan således beräknas till 0,51* (1 - 0,2526) = 0,38 mdkr. Vid härledningen av ekvation (4) förutsattes att utredningens förslag träder ikraft som en allmän- eller förenklad allmän fastighetstaxering. Denna förutsättning är uppfylld för småhusenheter och tomtmark (exkl. de på lantbruk)2. För hyreshusenheterna sker enligt utredningens förslag en förenklad allmän fastighetstaxering först . Däremot skall effekten av detta förslag beräknas volymer och prisnivå. För att beräkna den varaktiga nettoeffekten för hyreshusenheterna måste därför ekvation (4) modifieras något. 2 Då småhus och tomtmark på lantbruksfastigheter utgör en relativt liten del av det totala skatteunderlaget för småhus och tomtmark, bortses vid beräkningen ifrån att fastighetstaxeringen för dessa inte sker som för andra småhus och annan tomtmark. Uttrycket i den stora parentesen är detsamma som uttrycket i den stora parentesen i ekvation (3). Ekvation (6) kan därför skrivas som (1 + q ) = b + b 1 + q ö (1 + i)2 ø Den varaktiga bruttoeffekten kan då uttryckas som (1 + q ) V = it b (1 + i) (1 + i) (1 + i)2 æ 1 + q 1 + q ö ÷ ú è 1 + i ø i ø ø ú Under förutsättning att fastighetsskattesatsen för bostadshyreshus (d.v.s. exklusive lokaler) återställs från till kan den varaktiga bruttoeffekten för bostadshyreshusen beräknas till 0,02) æ V = it b ê 0,06) (1 + 0,06) 0,02ö ÷ ú 0,06) è 0,06ø ø = 0,06 * 0,015 * 540 * [1 + 0,96 * 2,833 * 9,175 - 26,5] = 0,06 * 0,015 * 540 * [25,95 - 26,5]= - 0,27 mdkr. Om hänsyn tas till KPI-effekten kan den varaktiga nettoeffekten beräknas till - 0,27 * (1 - 0,2526) = - 0,20 mdkr. På motsvarande sätt beräknas den varaktiga bruttoeffekten för hyreshuslokalerna till (fastighetsskattesatsen antas även fortsättningsvis uppgå till av taxeringsvärdet) V = 0,06 * 0,01* 365 * [25,95 - 26,5]= - 0,12 mdkr. Här antas att ingen KPI-effekt uppkommer varför den varaktiga bruttoeffekten sammanfaller med den varaktiga nettoeffekten. Utredningens förslag påverkar även förmögenhetsskatteunderlaget. Om man bortser från att ökningarna av taxeringsvärdena kan innebära att fler personer kommer att få betala förmögenhetsskatt, allt annat lika, kan den varaktiga nettoeffekten beräknas på i princip samma sätt som för fastighetsskatten. Den del av förmögenhetsskatteunderlaget som härrör från fastigheter antas grovt uppskattat uppgå till 200 mdkr. Vidare antas att förmögenhetsskattesatsen även fortsättningsvis uppgår till 1,5 procent- enheter. Givet dessa förutsättningar kan ekvation (4) användas vid beräkning av den varaktiga budgeteffekten. Den varaktiga budgeteffekten uppskattas till V = 0,06 * 0,015* 200 * (26 - 26,5) = - 0,09 mdkr.