sou · GOB357d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det framgår heller inte, om upp- fattningen delas av majoriteten eller är uttryck för någons personliga uppfattning. För att göra denna rapport överskådlig och kortfattad har vi i arbetsgruppen gjort ett försök till sammanfattning av alla de synpunkter som kommit fram. Vi har lyft fram det som vi uppfattat som åter- kommande synpunkter, även om de formulerats olika. Den som vill bilda sig en egen uppfattning om hur väl vi lyckats med detta hänvisas till konsulternas underlagsrapport. Vi har även sorterat synpunkterna under de rubriker, som den nordiska utvärderingsgruppen önskat: Mål och prioriteringar, Metoder och Resultat. De områden som tilldrog sig mest intresse under SWOT- dagarna gällde vårt interna arbete. Vi har gjort en sammanfattning även av detta under . Uppdraget är brett och okontroversiellt med stark politisk och folklig förankring Frågorna är relevanta, prioriterade och deras betydelse ökar även internationellt Bredden i uppdraget medger flexibilitet och frihet Uppdraget är tvärvetenskapligt och inte sektorsbundet eller tillsyns- inriktat Uppdragets basics är väl kända och förankrade; ojämlikhet, genusperspektiv är den viktigaste nationella aktören Det finns möjlighet att påverka innehållet i regleringsbreven Dålig kontinuitet i uppdraget från departementet, svårt att tyda deras förväntningar, brister i samarbetet Uppdraget diffust och brett och ger därför liten vägledning Det behövs en övergripande verksamhetsídé och egna, gemensamt utvecklade övergripande mål Vi har behov av riktlinjer för att (om)prioritera och avgränsa – allt skall göras Ad hoc-uppdrag försvårar planering och långsiktighet Större inriktning mot kunskapsutveckling/vetenskaplighet Samarbete med såväl departement och EU som näringslivet kan för- bättras Mål- och prioriteringsdiskussioner där medarbetarna engageras Utökad intern och extern samverkan, korsbefruktning Hälsokonsekvensbedömningar och ökad kvalitetssäkring Förändringar mot stabsorganisation, tillsynsuppgifter, ökad politisk styrning Konkurrens med andra myndigheter om frågorna Att vi inte upplevs som tillräckligt duktiga, inte ligger i front- linjen Tillgången till bred, tvärvetenskaplig forskningskompetens Stor medvetenhet och ambition vad gäller vetenskaplighet och kvalitetssäkring Nationellt och internationellt informations- och kunskapsutbyte Mängden av nätverk, som ger större bredd, ökad räckvidd, fler resurser, ökad kunskap, större motivation, ömsesidigt utbyte och större inflytande Ömsesidig respekt för varandras kompetens och sätt att arbeta och möjlighet att låna metoder av varandra Legitimitet, trovärdighet, objektivitet Myndighet utan tillsyn har en högre trovärdighet och mottaglighet vid kunskapsspridning FHI:s stora resurser, kraftsamlingar i speciella frågor Hög kompetens att sätta realistiska mål på aktivitetsnivå Nätverk kan sakna tillräckliga mandat, är ibland personberoende och är resurskrävande för att underhållas och utvecklas. För mycket direkta kontakter med allmänheten Många aktiviteter ger splittrade insatser – gör mycket för fort EpCs data analyseras inte tillräckligt Viss forskning, t.ex. kring implementering är underförsörjd, vi stöttar för generell forskning För dålig återkoppling i organisationen av forskningsresultat Vissa forskningsresultat är svåra att föra ut Med kunskapsspridning når man inte alltid avsedda målgrupper Metoder för implementering delas inte i organisationen – var och en sin egen kock – minskar den långsiktiga genomslagskraften Vetenskaplig oenighet i vissa folkhälsofrågor – politisering Moralism hinder vid val av metoder för kunskapsspridning Kompetensutveckling, enhetlig syn, nya infallsvinklar, större genom- slagskraft och bättre målgruppsanpassning. Betoning av analys, praktikbaserad teori, pedagogiska processer, sätta standard/best practise Möjlighet att stärka lokala/regionala aktörer Hälsokonsekvensbedömningar Empowerment-metoder Gemensamma strategier vid val av metoder för kunskapsspridning mellan programmen mellan passiva (strukturella) och aktiva metoder – medvetna val kan ge större effekter Om vi minskar den utåtriktade informationen tar marknadskrafterna över utan motkraft Ökat gap mellan teori och praktik om institutet blir alltför forsk- ningsinriktat Brist på forskare, forskningsintresse och resurser, tidsbrist, kvali- tetsbrist Satsning på ej praktiskt användbar forskning Ej ha resurser att stödja lokalt/regionalt arbete Risk för oprofessionellt folkhälsoarbete genom frivilligorganisa- tionerna Detta ämne behandlades ej som ett separat område i SWOT-analyserna och kom ej heller upp spontant. Enstaka synpunkter på utvärdering har förts in under denna rubrik. F.ö. hänvisas till årsredovisningarna och de programbeskrivningar, som beställts av organisationskommittén och även kommer att tillställas den externa utvärderingsgruppen Intern tillgång till utvärderingskompetens Hjälp att sätta realistiska mål underlättar professionaliteten i utvärderingen Utvärdering kan tas med från början i processen Nationella handlingsplaner Brist på utvärderingar av implementering Slumpmässiga utvärderingar och otydliga mål att utvärdera mot Ökad kvalitetssäkring Förstärkt utvärdering Brist på metoder för kvalitetssäkring Frågor och aktiviteter som det inte går att mäta effekten av kan negligeras Internt arbete (organisation, kompetens och ledarskap) Delegerad planering med möjlighet att sätta realistiska mål och påverka innehållet. Externt och internt stor respekt för vår kompetens. Relevant kompetens för nuvarande organisation med program Starka drivkrafter i att arbeta med för samhället viktiga frågor Bra programchefer och kompetenta, självgående medarbetare kompetent ledning Verksamhetsplaneringen har varit för varierande, för snabb och för mycket blanketter. Otydlighet i styrning och prioriteringar Den interna organisationen, otydlig roll, oklar koppling program- centralt Tid saknas till kompetensutveckling Ökad kompetens lönar sig inte Otydligt och osynligt ledarskap Starka informella ledare mellan programmen Ingen samlad infoenhet – den interna informationsspridningen och kommunikationen föga utvecklad Det finns en vilja att utveckla det interna arbetet. Arbeta över program- gränserna och låna varandras metoder. Kompetensutveckling av befintlig personal. Nyrekrytering av personal med mer tvärvetenskaplig bakgrund. Ökad delaktighet, kompetensutnyttjande, ansvarstagande och infly- tande Den interna informationen och informationstekniken Eldsjälar och nätverk, lustbetonade budskap. Brister i vetenskaplig förankring eller kvalitetssäkring kan vara för- ödande Dålig löneutveckling – experter försvinner Specialisering(experter) gör organisationen sårbar och medför risk för splittring i organisationen Fortsatt negativ stress kan förstärka att man blir ett med arbetet (i symbios) Den splittrade programstrukturen och dess oförmåga att agera samfällt ut mot lokal /regional nivå kan förta effekten av folkhälso- arbetet Översikt över mål för i instruktion och regleringsbrev 1992–2000 är ett nationellt organ med uppgift att förebygga sjukdomar och annan ohälsa och att främja en god hälsa för alla Institutets verksamhet syftar till att skapa likvärdiga förutsättningar för god hälsa. Särskild vikt skall fästas vid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna Verksamheten skall ha en vetenskaplig förankring Verksamheten skall vara ett stöd för lokalt och regionalt folkhälso- arbete i kommuner och landsting samt i företag, organisationer och utbildningsväsende, På nationell nivå främja samarbete mellan olika organ för att påverka förhållanden av betydelse för folkhälsan, Utformas i kontakt med alla samhällssektorer som har betydelse för folkhälsan Institutet skall särskilt följa utvecklingen av folkhälsan och de förhållanden som berör denna samt ta de initiativ som utvecklingen ger anledning till, Medverka till att tillgodose regeringens behov av underlag som belyser hälsokonsekvenserna av planerade beslut, Utveckla, ställa samman och sprida kunskaper om och erfarenheter av åtgärder som har betydelse för att förbättra folkhälsan, Ta initiativ till försöksverksamhet och utvecklingsarbete, omvandla forskningens resultat till praktisk tillämpning och förmedla kontakt mellan forskare och praktiskt verksamma Aktivt medverka i det internationella folkhälsoarbetet Samarbeta med och i frågor som rör medel som används för missbruksändamål skall främja för hela folket likvärdiga förutsättningar för en god hälsa genom att på nationell nivå och med vetenskaplig förankring bedriva hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär. För att öka jämlikheten skall särskild vikt fästas vid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna Arbetet skall ske genom och i nära samarbete med kommuner, landsting, andra statliga myndigheter, företag och frivilliga organisationer m.fl. Institutet har även till uppgift att samordna samarbetet med att begränsa spridningen av HIV/aids och att förebygga allergier skall verka för att samhällets samlade resurser för sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande arbete utnyttjas effektivare I arbetet med att nå förbättringar i hälsan för de mest utsatta grupperna skall institutet dels främja samarbetet mellan olika organ för att främst påverka folkhälsans strukturella betingelser Dels stödja och initiera processer i det lokala folkhälsoarbetet Att trygga en god hälsa och åstadkomma en hälso- och sjukvård av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov Att begränsa alkoholens skadeverkningar genom att minska den totala alkoholkonsumtionen Att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika Att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. Att främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen. skall särskilt inrikta verksamheten på de faktorer som påverkar hälsoutvecklingen hos de grupper som är mest utsatta för hälsorisker Att tobaksbruket skall minska Öka folkhälsoarbetets vetenskapliga förankring bl.a. för att få fram vetenskapligt baserat underlag som kan tillämpas i praktiskt folk- hälsoarbete Utveckla och möjliggöra samverkan mellan berörda samhällsorgan, företag och frivilliga organisationer Följa och utvärdera aktuell forskning och utveckling inom alkohol- och drogområdet, initiera vissa forsknings- och utvecklingsprojekt samt utveckla ett förebyggande alkohol- och drogprogram Ta fram och sprida basfakta och ny kunskap inom alkohol- och drogområdet för olika avnämares behov, bl.a. organisationslivet, kommuner, landsting och arbetsplatser Ge stöd till mödra- och barnhälsovårdens, förskolans, skolans och frivilliga organisationers arbete för en tobaksfri uppväxt. Utveckla utbildningsprogram för olika yrkeskategorier som kan medverka i det tobaksförebyggande arbetet Lyfta fram samlevnadens och sexualitetens positiva betydelse för människors hälsa och välbefinnande och verka för att förebygga oönskade graviditeter och för att minska spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar Öka effekterna av de bidrag och projektstöd som institutet för- medlar för HIV/aidsförebyggande insatser genom en tydligare mål- inriktning i projekten Stimulera lokala skadeförebyggande insatser så att minst ytterligare sex säkra och trygga kommuner enligt gällande kriterier kan utnämnas . Verka för en minskad spridning av HIV och en minskning av de personliga och sociala konsekvenserna av hiv/aids, samt mobilisera och förena nationella, regionala och lokala krafter i det före- byggande arbetet Verka för en minskning av frekvensen allergier och annan överkänslighet bland befolkningen, särskilt barn, samt att de som drabbas av allergi eller annan överkänslighet får mindre besvär genom bättre anpassning och hänsynstagande till allergikers problem Bekämpa tobaksbruket i syfte att minska befolkningens tobaks- konsumtion I större utsträckning lyfta fram mat- och motionsvanornas betydelse för hälsan I större utsträckning lyfta fram det förebyggande arbetet med utsatta grupper bland kvinnor samt barn och ungdomar, särskilt vad gäller den psykiska ohälsan och hälsan hos barn med utsatta föräldrar Institutet skall prioritera sådan verksamhet som bygger på samverkan mellan olika myndigheter och organ på nationell nivå Verksamheten skall ha till syfte att öka andra samhällssektorers engagemang och direkta insatser i folkhälsoarbetet. Det gäller såväl offentliga, privata som frivilliga organisationer. Det är särskilt angeläget att nå ut till sektorer vid sidan av hälso- och sjukvården och genom olika former av samverkan tydliggöra deras möjligheter att inom sina respektive verksamhetsområden bidra till en utveckling som främjar hälsan bland de grupper där ohälsan är mest utbredd Institutet skall ge riktat ekonomiskt stöd till nationella verksam- heter, exempelvis organisationer, nätverk och projekt som bedöms kunna föra utvecklingen av folkhälsoarbetet i landet framåt. Stödet till organisationer kan avse basverksamhet och/eller projektverk- samhet Institutet skall aktivt delta i och ta fram underlag inför ett svenskt agerande i det internationella samarbetet Institutet skall, när det är särskilt motiverat och då det bedöms ändamålsenligt och effektivt genom opinionsbildning, kunskaps- spridning och information öka individens möjligheter och förut- sättningar att fatta välgrundade och självständiga beslut om levnadsvanor som främjar hälsan och förebygger sjukdom. Institutet skall utveckla olika typer av handlingsprogram och bidra med underlag inför hälsopolitiska beslut skall ett särskilt handlingsprogram för att minska bruket av tobak utarbetas, liksom ett för att förebygga skador Institutet skall fortlöpande pröva det ekonomiska stödet till organisationer, nätverk och projekt på nationell nivå. Institutet bör därvid sträva efter att de stödmottagande parterna i ökad utsträckning tar över finansieringen av den verksamhet som stöds. I det förebyggande arbetet skall institutet prioritera sådan verk- samhet som syftar till att utveckla folkhälsoarbetet på regional och lokal nivå genom generellt kunskapsstöd (skrifter, utbildning osv. ), metodstöd (kunskaper om att nå de utsatta grupperna), och strate- giskt stöd (bistå med att utveckla lokala folkhälsoprogram. Institutet skall stödja och initiera lokalt förebyggande arbete. Det praktiska arbetet skall genomföras av de aktörer på regional och lokal nivå som är närmast berörda av det folkhälsoproblem som skall hanteras Institutet skall vidmakthålla och utveckla olika nätverk och direkta kontakter för att snabbt kunna fånga upp och möta aktuella behov i folkhälsoarbetet Institutet skall svara för en samlad överblick av det lokala folkhälso- arbetet både vad gäller hur det är organiserat och hur verksamheten bedrivs Institutet skall vidareutveckla samarbetet med länsstyrelserna i det alkohol- och drogförebyggande arbetet Institutet skall vidareutveckla det samarbete som institutet har med , och frivilliga organisationer vad gäller lokalt folkhälsoarbete Institutet skall fortlöpande pröva stödet till organisationer, nätverk och projekt på regional och lokal nivå. Institutet skall därvid sträva efter att de stödmottagande parterna i större utsträckning tar över finansiering av den verksamhet som stöds Underlag som institutet tar fram i det förebyggande arbetet skall vara vetenskapligt förankrat. Detta innebär att varje insats skall grundas på fakta och en problemanalys som arbetats fram i sam- arbete med forskare och andra kunniga inom det folkhälsoområde som är relevant i det enskilda fallet. Med stöd av forskning och andra dokumenterade och beprövade erfarenheter skall institutet sprida kännedom om nya kunskaper och metoder som kan främja hälsa och förebygga ohälsa hos de mest utsatta grupperna Institutet skall ta fram hälsokonsekvensbedömningar, bl.a. om arbetslöshetens effekter på hälsan, och annat underlag inför olika politiska beslut som har betydelse för folkhälsan Institutet skall initiera och ge stöd till forskning vars syfte är att öka folkhälsoarbetets effektivitet och kvalitet Institutet skall i samarbete med bl.a. ta fram kun- skapssammanställningar och omvärldsanalyser i syfte att öka kun- skapen om folkhälsan, dess utveckling och bestämningsfaktorer Institutet skall utveckla och utvärdera metoder för folkhälsoarbetet Institutet skall utveckla och ta fram minst tre hälsokonsekvens- bedömningar För samtliga verksamhetsgrenar gäller att skall tillämpa och vidareutveckla ett genderperspektiv i verksamheten, dvs. analysera förslag och verksamhet utifrån båda könens utgångs- punkter Förbättra den mentala hälsan hos befolkningen samt dess levnads- vanor med avseende på kost, fysisk aktivitet och sexualitet Öka förutsättningarna för hälsofrämjande insatser på vardagslivets arenor Minska konsumtionen och de skadliga konsekvenserna av alkohol, tobak, narkotika och andra droger Minska förekomsten av vissa folkhälsoproblem, t.ex. smittsamma sjukdomar, framförallt STD/hiv. icke-smittsamma och kroniska sjukdomar, bl.a. allergi. skador till följd av olyckor och våld. FHI skall i årsredovisningen för redovisa på vilket sätt institutet har beaktat den etniska och kulturella mångfalden i sitt interna respektive externa arbete FHI skall särskilt redovisa insatser och effekter för ungdomar enligt riktlinjer som regeringen närmare bestämmer. FHI skall i årsredovisningen beskriva på vilket sätt myndigheten har deltagit i arbetet om mål och inriktning för den nationella storstads- politiken och samverkat med kring utvärderingen. FHI skall i årsredovisningen redovisa hur institutet utifrån barn- konventionens bestämmelser och intentioner har beaktat barnpers- pektivet i sitt arbete såväl internt som externt. Lämna mål för den egna verksamheten Utveckla olika metoder för att möjliggöra hälsokonsekvens- beskrivningar Utveckla och sprida metoder för praktiskt folkhälsoarbete som når fram till och accepteras av medborgarna Bygga upp nätverk avseende allergifrågor bl.a. i syfte att stärka den kunskapsmässiga grunden för förebyggande insatser Utveckla metoder för ett åtgärdsinriktat folkhälsoarbete för att motverka ohälsa bland dem som direkt eller indirekt drabbas av arbetslöshet I samverkan med följa och dokumentera hur lång- varig arbetslöshet påverkar ungdomars sociala anpassning och hälsotillstånd Följa och utvärdera aktuell forskning och utveckling inom samtliga program samt initiera forsknings- och utvecklingsprojekt inom institutets verksamhetsområde Utveckla modeller för att möjliggöra hälsokonsekvensbedömningar inför olika beslut Under allergiåret verka för breda insatser inom hela samhället i syfte att hejda den accelererande ökningen av allergier genom att bygga upp nätverk där centrala, regionala och lokala myndigheter och organisationer samt företrädare för näringslivet ingår I samarbete med , och utveckla metoder och modeller för att stödja sjukvårdshuvudmännens folkhälsoarbete i samband med att dessa övergår till nya organisations- och styrsystem Fortsätta utvecklingsarbetet vad gäller målbeskrivningar för sin verksamhet Utveckla utbildningsprogram för olika yrkeskategorier som kan medverka i det tobaksförebyggande arbetet Utveckla det alkohol- och drogförebyggande arbetet Fortsätta utvecklingsarbetet med programmet Barns och ungdomars hälsa Avge en årlig rapport till regeringen om utvecklingen av alkohol- konsumtion och alkoholskador samt om det alkoholförebyggande arbetet i landet Institutet skall vidareutveckla arbetet med att redovisa effekter av sin verksamhet Institutet skall fortlöpande följa och värdera de olika metoder som institutet använder sig av i folkhälsoarbetet Institutet skall vidareutveckla arbetet med att följa upp och redovisa det finansiella stödet till nationella och lokala organisationer Möjligheter att bedriva tjänsteexport. ges i uppdrag att i samverkan med Social- styrelsen följa utvecklingen vad gäller anorexi och andra ätstörningar samt samordna och i samverkan med landsting, kommuner och berörda frivilligorganisationer vidareutveckla det förebyggande arbetet. skall i samråd med kartlägga och analysera det hivpreventiva arbetet i storstadsregionerna. skall fördjupa och sprida det arbete med skolan som en hälsofrämjande arena som utvecklats inom ramen för Promoting Schools. Arbetet skall ske i samarbete med bl.a. och . Genomförda insatser, nedlagda kostnader och uppnådda resultat skall återrapporteras till regeringen skall ta fram ett underlag som visar nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter som finns att arbeta sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande bland äldre och bedöma möjliga effekter för individ och samhälle. skall ta fram ett underlag som redovisar nationella och internationella erfarenheter av vika möjligheter som finns att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland de grupper som är minst fysiskt aktiva och belysa vilka hälsoeffekter som är möjliga att uppnå. FHI skall, i brett samråd med berörda myndigheter och organisa- tioner, göra till ett fysiskt aktivitetsår. FHI skall tillsammans med och andra berörda myndigheter initiera aktiviteter med inriktning mot inomhusmiljöer där barn och ungdomar vistas. FHI skall ta fram innehåll och utveckla metoder för att bättre nå föräldrar med information i bl.a. allergiförebyggande syfte. Arbetet skall inriktas mot de verksamheter som kommer i kotakt med barn och föräldrar, t.ex. mödra- och barnavårdscentraler och vård- centraler. Arbetet skall ske i samråd med och samt eventuella andra berörda myndigheter och organisationer. FHI skall förmedla och sprida kunskap om WHO:s Hälsa för alla- mål med inriktning på de delar som avser hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser. Detta skall ske i samråd med och FHI skall vara pådrivande i hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande arbete för äldre på nationell, regional och lokal nivå FHI skall i samråd med arbeta för att stödja och främja amning FHI skall utarbeta och föreslå en struktur för att nå den lokala och kommunala nivån när det gäller alkohol- och narkotikapreventivt arbete i kommunerna. FHI skall föra en konsekvensanalys av hur förändrade införselregler och skatt på alkohol kan komma att påverka alkoholkonsumtionen. FHI skall tillsammans med definiera och redogöra för begreppet utsatta grupper och hur respektive myndighet använder begreppet i målgruppsinriktade aktiviteter m.m. Uppdraget skall redovisas FHI skall, i samråd med berörda myndigheter och organisationer, utveckla och pröva metoder för hälsokonsekvensbeskrivningar (HKB) av politiska beslut. FHI skall i samband med arbetet med en Nationell handlingsplan för hiv/STD-prevention särskilt beakta storstadsregionernas hivpreven- tiva arbete samt beräkna kostnaderna för de olika verksamhets- delarna i detta arbete. FHI skall i årsredovisningen för ge en lägesbeskrivning avseende vilka insatser som genomförts i syfte att förbättra den psykiska hälsan i befolkningen och då särskilt bland barn och ungdomar FHI skall redovisa hur arbetet med hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande arbete för äldre på nationell, regional och lokal nivå har fortlöpt. Avrapporteringen skall ges dels , dels FHI skall, i samråd med berörda myndigheter och organisationer, fullfölja planeringsarbetet och förberedelserna för genomförandet av ett fysiskt aktivitetsår 2001. FHI skall redovisa hur arbetet för att förhindra spelberoende fortlöpt Översikt över preliminära förslag till nationella folkhälsomål bör inte vara högre än 0,25). Andelen fattiga enligt EU- norm 2 bör minska till (var 1998). med inkomst under social- till (var ). 4. minskad politisk Andelen som röstar i nästa allmänna val bör öka med där <60 % röstade senaste soner 25–bör öka till marknaden – och minska ten bör reduceras till under (var 1999). av arbetskraften >25 år bör ha tillgång till eller samhällets ram om utbildning bör ges adekvat