sou · GOB362d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för departementet, statsrådet , att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda vilken inriktning och vilket närmare innehåll kon- kurstillsynen skall ha, vad som bör gälla för utseende och arvodering av konkursförvaltare och om konkurskostnaderna totalt sett kan minskas och i så fall hur det kan ske. Med stöd av bemyndigandet förordnade departementschefen numera f.d. hovrättslagmannen som särskild utredare. Utredningen antog namnet . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredaren varvid uppdraget preciserades beträffande kostnader och förvaltningen vid konkurs. Tiden för redovisning av uppdraget förlängdes till den 30 septem- ber 1999. fick utredaren nya tilläggsdirektiv i vilka uppdraget ut- vidgades så att utredaren, dock alltjämt med utgångspunkt i att konkurs- tillsynen skall vara offentlig, förutsättningslöst skulle överväga den framtida tillsynsfunktionens organisation. Utredaren hade vid dessa överväganden att beakta de allmänna uttalanden som gjort i betänkandet 1998/99:LU11 om inriktningen av en reform och de frågeställningar som belyses i motionen 1998/99:L301. Tiden för redovisning av uppdraget för- längdes i anledning härav till . Som sakkunniga förordnades advokaten , professorn , advokaten , bankdirektören , jur.kand. , chefskronofogden och kronodirektören . entledigades och i hennes ställe förordnades juristen . entledigades och i hennes ställe förordnades bankdirektören . Som ytterliga- re sakkunnig förordnades ekonomihandläggaren , som entledigades . förordnades ekonomihandläggaren i hennes ställe. gades och i hans ställe förordnades fr.o.m. kronofogden . förordnades numera hovrättsrådet , kansli- rådet och departementsrådet att biträda utredningen som experter. Sedan entledigats förordnades numera kanslirådet . Som ytterli- gare expert förordnades också denna dag direktören . förordnades hovrättsassessorn , att fr.o.m. , och hovrättsassessorn , att fr.o.m. , vara sekreterare i ut- redningen. Härmed överlämnas utredningens betänkande Ny konkurstillsyn (SOU 2000:62). Till betänkandet fogas särskilda yttranden av och . Utredningen har slutfört sitt arbete. De generella ....................................................................direktiven Allmänt .........................................................................om konkurs 2.1.2 ........Rollfördelningen mellan konkursförfarandets subjekt Bakgrunden ..................................................till nuvarande ordning 2.2.1 ..............................Förhållandena års reform Den offentliga ............konkurstillsynens innehåll och organisation 2.3.1 ....................Allmänt om tillsynsmyndigheternas uppgifter 2.3.2.2 De tio tillsynsmyndigheternas organisation 2.3.4Den närmare regleringen av tillsynsmyndigheternas 2.3.5 Närmare om konkurstillsynen i praktisk tillämpning .......... Enkäten till tillsynsmyndigheterna ...................... 2.4Utseende av konkursförvaltare och därmed sammanhängande 1979 å rs reform 2.4.3 ............................................................reform m.m 2.4.4 .................................Tillgången på konkursförvaltare, m.m 2.4.5 ...............................Närmare om nuvarande beslutsordning 2.4.5.2 Betydelsen av olika faktorer vid utseende 2.4.5.3 Inflytandet fr å n borgen ä rer och andra vid Arvode ....................och kostnadsersättning till konkursförvaltarna 2.5.2 ............................................................reform m.m 2.5.3 ............................................................reform m.m 2.5.4 Praktisk tillämpning av reglerna om arvodering till f ö rvaltarna 2.5.4.1 Debiteringsprinciper samt tingsr ä tternas och TSM:s bedömning av arvodena m.m 2.5.4.2 Frekvensen av TSM:s erinringar mot beg ä rda 2.5.4.3 Arvodenas storlek i utdelningskonkurs, m.m 2.5.5 Närmare om arvode och kostnadsersättning i konkurs som avskrivs enligt 10 kap. 1 § KL 2.5.5.3 Andelen avskrivningskonkurser med arvode 2.5.6Arvode och kostnadsersättning i konkurser som avslutas på annat sätt än genom utdelning eller avskrivning enligt 10 kap. 1 § KL ........................................................... Kostnader och kostnadsansvar vid konkurs...................................... 2.6.2.1 Kostnad för statens tillsyn i konkurser................. 2.6.2.3 Kostnader f ö r skriftliga kallelser och under - r ä ttelser till borgen ä rer under konkursen ............. 2.6.3 Kostnadsansvar enligt 14 kap. 3 § konkurslagen................. 2.6.4 Andra kostnader i samband med konkurs............................ 2.6.4.1 Ans ö kningsavgift i samband med konkurs - ans ö kan ................................................................. 2.6.4.2 F ö rvaring av g ä lden ä rens r ä kenskaps - Förhållandena i vissa andra länder ................................................. 3.2.1 Samhällets kontroll över konkursförvaltningen................... Utseende av f ö rvaltare ......................................................... Arvodering av f ö rvaltare ...................................................... Kostnadsansvaret i konkurs ................................................. 3.3.1 ...................Samhällets kontroll över konkursförvaltningen Utseende av f ö rvaltare Arvodering av f ö rvaltare 3.4.1 ...................Samhällets kontroll över konkursförvaltningen Utseende av f ö rvaltare Arvodering av f ö rvaltare Federal ......................................................................trustees i 4.1.1 ...........................betänkande 1993/94:LU 20 4.1.2 ...........................betänkande 1997/98:LU 14 4.1.3 ...........................betänkande 1998/99:LU 11 Statliga .............................................utredningar och reformförslag 4.2.1 betänkande Domstolarna inför 2000 – talet (SOU 1991:106), m.m 4.2.2 Promemorian Konkursgäldenären (Ds 1994:96) och (RRV 1994:13) 4.2.4Domstolsverkets rapport av vissa konkursrättsliga föreskrifter (DV 1992:2)........................... 4.2.5 fördjupade anslagsframställning för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet för åren 1997–1999, bilaga 1..................................................... 4.2.6 Statskontorets rapport 1999:20 En samlad administration av lönegarantin ............................................ 3686–1983) ................................................................. 1995 (dnr. 3698–3699–1994) .............................................. 91–93–21) ................................................................... Skrivelser till regeringen...................................................... 4.3.5.1 från (dnr. Ju 93–2580) och 4.3.5.4 från (dnr. Ju 96–3130)........ 4.3.5.5 från och Konkurs- 4.3.5.7 från lagmannen i Eslövs tings- Skrivelser till utredningen.................................................... 4.3.7 Konkursförvaltarkollegiernas Förenings rapport "Synpunkter på det obeståndsrättsliga 4.3.8 Insolvensrättsligt forum 1997 och 1999 .............................. 5.1.1 Konkurs .........................................och kontroll av konkurs 5.1.3 Kritiken .................................mot nuvarande ordning, m.m 5.2Allmänna utgångspunkter för en reform av den offentliga 5.2.1 Allmänt om bevakningen av olika intressen i konkurs........ 5.2.2 Närmare om borgenärernas roll i konkurs ........................... 5.2.3 Den offentliga tillsynens allmänna karaktär ........................ En självständig tillsynsfunktion........................................... Domstolarna och tillsynsfunktionen .................................... Effektivisering och besparing .............................................. Utseende av konkursförvaltare ......................................................... 5.3.3.1 Allmänna utgångspunkter..................................... 5.3.3.2 Ett förtydligande i KL avseende kompetens- 5.3.3.3 Bör tillsynsorganet anförtros befogenheten att 5.3.3.4 Ett ökat borgenärsinflytande inom ramen för 5.3.3.5 Offentlig auktorisation av konkursförvaltare ....... 5.3.3.6 Upphandling enligt lagen (1992:528) om 5.3.3.7 Inrättandet av ett bedömningsorgan för att 5.3.4Domstolens, tillsynsorganets respektive borgenärernas m.fl. roll vid förordnande av förvaltare i den enskilda Arvode och arvodeskontroll ............................................................. Arvodesbestämning i utdelningskonkurser.......................... 5.4.2.3 Tidsredovisning i arvodesframställan, m.m. ........ Arvodesbestämning enligt konkursförvaltartaxan ............... Beslutsfunktionen i arvodesfrågor....................................... 5.4.4.2 Beslutsfunktionen med en ny offentlig Ett centralt Konkursråd..................................................................... 5.5.1 Behovet av ett centralt, rådgivande organ ........................... Vissa frågor rörande konkursförfarandet.......................................... Omfördelning av beslutsfunktioner? 5.6.3 Utseende av en borgenärskommitté..................................... 5.6.4 Anstånd med avlämnande av förvaltarberättelse................. 5.6.5 Konkurs ett fortlöpande ärende hos tingsrätten................... Närmare om innehållet i en ny offentlig tillsyn................................ Ändamålen med tillsynen .................................................... 5.7.2 Metoder för en selektiv tillsyn............................................. 5.7.2.2 Konkursförvaltarrapport i konkursens början ...... Planeringen av tillsynsarbetet............................... Närmare om baskontrollen ................................... 5.7.2.5 Närmare om utökad tillsyn ................................... 5.7.3 Vissa särskilda uppgifter för tillsynsorganet ....................... 5.7.3.1 Det nya tillsynsorganets servicefunktion ............. 5.7.3.2 Övriga uppgifter enligt KL................................... 5.7.3.3 Det nya tillsynsorganets roll enligt lönegarantilagen (1992:497) ................................ Kostnadsansvaret i konkurs .............................................................. 5.8.2 Konkursboets ansvar för kostnader vid konkurs.................. 5.8.3 Konkurssökande borgenärs ansvar för kostnader 5.8.4 Statens ansvar för kostnader i konkurs ................................ 5.8.4.2 Statens anspråk på kostnadstäckning för tillsyns-, kungörande- och kallelsekostnader ....... 5.8.4.3 Tillsynsavgiften som en del i en konkurs- 5.8.4.4Särskilt om konkursavgift i s.k. hybridkonkurser och i konkurser som avslutas med ackord............ 5.8.5 Ansökningsavgift vid konkursansökan ................................ 5.9.1 Ett nytt, offentligt tillsynsorgan .......................................... 5.9.1.1 Behovet av regional förankring............................ 5.9.1.2 Den regionala indelningen av tillsyns- 5.9.1.4 Konsekvenser för sysselsättningen och Annonsering vid kungörande............................................... Fråga om tidpunkt för lyftning av särskilt arvode för Redovisning av mervärdesskatt på konkursförvaltar- Förvaring av konkursgäldenärens räkenskapsinformation m.m. enligt 7 kap. 22 § KL .................................................. Vissa frågor rörande konkursförvaltningen m.m.............................. Omfattningen av skyldigheten enligt 7 kap. 15 § första stycket 5 KL att i förvaltarberättelsen ange Omfattningen av skyldigheten enligt 7 kap. 15 § första stycket 6 KL att ange gäldenärens bokförings- Tidpunkten och formerna för att lämna berättelse enligt 7 kap. 20 § KL ........................................................... Redovisningen av medelsförvaltningen efter avslutad konkurs enligt 7 kap. 21 § KL ............................................. funktion i fråga om brottsefterforskning, m.m. ................................................... Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) .................... Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)............... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)................... Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078).............. 6.5Förslag till förordning om ändring i konkursförord- ningen (1987:916)............................................................................. 6.6Förslag till förordning om upphävande av förordningen (1979:972) om tillsynsavgift i konkurs............................................. 6.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna............................................... 6.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (1988:784) med instruktion för exekutionsväsendet................................................... 6.9Förslag till förordning med instruktion för konkurs- 6.10 Förslag till förordning med instruktion för ................ Särskilt yttrande av ................................................................ Särskilt yttrande av ................................................................ Sammanställning av enkätsvaren /98 från tillsynsmyndigheterna (TSM).................................................. Sammanställning av enkätsvaren /98 från Sammanställning av anteckningar från Konkurstillsyns- utredningens hearing i ............. skriftliga svar på utredningens Den finska lagen om övervakning av förvaltningen av konkursbon (nr 109/1995) ..................................................... Rekommendation av delegationen för konkursärenden 8/31.12.1997 .......................................................................... Översikt över det norska publikationer ....... Enkäten till tillsynsmyndigheterna 1999 och en samman- ställning av svaren ............................................................... Sammanställning av enkätsvaren angående omfattningen av kungörelseannonsering i konkurs.................................... Aktiebolagslagen (1975:1385) Lagen (1962:381) om allmän försäkring Executive Office for U.S. Förvaltningslagen (1986:223) Förmånsrättslagen (1970:979) Konkursförordningen (1979:801) Konkurslagen (1987:672) Införandet av en ny konkurslag (SFS 1987:672) Lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Lönegarantilagen (1992:497) Nytt Juridiskt Arkiv Avd. I Nytt Juridiskt Arkiv Avd. II Lagen (1981:691) om socialavgifter Sekretesslagen (1980:100) Den finska förordningen om övervakning av för- Den finska lagen om övervakning av förvaltning- Förslag till konkurslag och till lag om ackordsför- handling utan konkurs m.m. avgivet 14.11.1911 Förslag till konkurslag och till lag om ackordsför- handling utan konkurs m.m. avgivet ursprungliga uppdrag 1997 har varit att – med utgångspunkt i att tillsynsfunktionen skall vara offentlig och knuten till kronofogdemyndigheterna (KFM) och att (RSV:s) centrala funktion skall behållas – utreda –vilken inriktning och vilket närmare innehåll den offentliga konkurs- tillsynen skall ha, –vad som bör gälla för utseende och arvodering av konkursförvaltare och –om konkurskostnaderna totalt sett kan minskas och i så fall hur det kan ske. Uppdraget har genom tilläggsdirektiv beträffande kostnader och för- valtningen vid konkurs preciserats till att avse –behovet av samordning av avgifter i konkurs samt vissa frågor om andra kostnader vid konkurs och –vissa frågor angående förvaltarberättelsen m.m. Genom tilläggsdirektiv har uppgiften utvidgats så att utredningen, dock alltjämt med utgångspunkt i att konkurstillsynen skall vara offentlig, förutsättningslöst skall överväga den framtida tillsynsfunktionens organi- sation. Utredningen har vid dessa överväganden haft att beakta de allmän- na uttalanden som har gjort i betänkandet 1998/99:LU11 om inriktningen av en reform och de frågeställningar som belyses i motionen 1998/99:L301. En ny, offentlig konkurstillsyn De övergripande ändamålen med den offentliga tillsynen skall enligt för- slaget vara att övervaka att konkursförvaltningen främjar bästa möjliga utfall för borgenärerna och tillgodoser samhällets intressen vid konkurs. Dessutom skall övervakas att förvaltningen bedrivs i överensstämmelse med konkurslagen (1987:672, KL) och andra författningar. Huvudvikten i tillsynen skall ligga på det ekonomiska planet. I den föreslagna formule- ringen av ändamålen ligger att tillsynen också skall verka för att avveck- lingen av en konkurs inte fördröjs i onödan. Metoderna för den offentliga tillsynen föreslås ändrade. Tillsynen skall vara generell i den meningen att inga konkurser lämnas helt utanför varje kontroll. Men tillsynen skall vara selektiv och dess omfattning anpassas till behovet av samhällelig kontroll i den enskilda konkursen. Tillsynsor- ganet skall tidigt ta ställning till behovet av övervakning. Detta underlättas i förslaget genom ett krav på att konkursförvaltaren i konkursens inled- ningsskede lämnar ett skriftligt besked om konkursens omfattning och beskaffenhet (konkursförvaltarrapport). Med ledning av rapporten skall tillsynsorganet planera tillsynsbehovet. I alla konkurser skall göras en baskontroll. Den innefattar en legalitets- kontroll av formellt slag, dvs. en övervakning av att konkursförvaltaren ger in föreskrivna handlingar och att dessa fyller lagens krav. I många konkurser med okomplicerade förhållanden bör det normalt räcka med baskontrollen. Denna tjänar också som underlag för att avgöra om en mer ingående övervakning av konkursförvaltningen bör ske. En utökad tillsyn kan bli aktuell framför allt i konkurser där det finns tillgångar av visst värde eller som avser en rörelse av inte ringa omfatt- ning. Hur ingående denna tillsyn skall vara avgör tillsynsorganet i det en- skilda fallet. Tillsynsorganet får enligt förslaget begränsa tillsynen till vad som är väsentligt att kontrollera med hänsyn till konkursens omfattning eller beskaffenhet. Det innebär att tillsynsorganet har frihet att efter om- ständigheterna inskränka övervakningen till en baskontroll också i något större konkurser. I konkurser där tillsynen från början inskränkts till en baskontroll kan tillsynsorganet övergå till en utökad tillsyn, om det är motiverat med hän- syn till vad som senare kommit fram. Tillsynsorganet kan också besluta sig för att i efterhand stickprovsvis närmare granska ett antal konkurser, t.ex. för att kontrollera hur konkursförvaltaren hanterat tillgångar i en mindre rörelse (temagranskning). Den offentliga konkurstillsynen föreslås få en ny organisation. är tillsynen knuten till KFM; denna myndighet är enligt nuvarande lydelse av KL tillsynsmyndighet. Enligt förslaget skall tillsynen utövas av en själv- ständig, rikstäckande myndighet (). Denna skall varken vara inordnad under KFM:s budgetansvar eller lyda under RSV. Förutom tillsynsfunktionen skall den nya myndigheten ha en viktig informations- och utbildningsfunktion i förhållande till konkursförvaltarna (jfr vad som sägs om nedan) och ha kvar den roll som enligt lönegarantilagen (1992:497) nu ankommer på tillsynsmyndigheten. skall enligt förslaget vara regionalt för- ankrad. Myndigheten föreslås bli indelad i sju enheter för den löpande verksamheten i olika regioner. Enheternas kansliorter blir , Jönköp- ing, , , , och . Myndigheten skall ha en central funktion placerad i . Där skall myndighetens chef, personaladministration och IT-funktion finnas. Det överlämnas dock i stor utsträckning åt myndigheten att avgöra hur dess inre organisation skall se ut. Utredningen lägger inte fram något förslag om att borgenärerna sedda som ett kollektiv skall ges något formellt inflytande i konkurs. Borgenärernas möjlighet att påverka konkursförfarandet förstärks emellertid genom med- verkan i de s.k. konkursförvaltarråden och i (se härom ned- an). Vidare föreslås att en borgenär skall kunna begära att konkursdom- stolen utser en borgenärskommitté. En fråga om utseende av en sådan kommitté bör prövas redan i samband med konkursbeslutet. Bl.a. konkurs- förvaltaren och skall ges tillfälle att yttra sig. Kommittén skall vara ett samrådsorgan i förhållande till förvaltaren men inte ha någon beslutanderätt. Beträffande borgenärernas inflytande vid utseende av konkursförvalt- are i den enskilda konkursen, se nedan. Beslutsfunktioner ändras i konkursförfarandet Konkurs skall enligt förslaget liksom vara ett fortlöpande ärende hos tingsrätten. Vissa beslutsfunktioner föreslås dock ändrade med tanke på dels önskemålet om renodling av domstolarnas verksamhet, dels kon- kurstillsynens nya, selektiva karaktär. Sålunda skall beslut om anordnande av bevakningsförfarande fattas av konkursförvaltaren i stället för av rätten. Frågor om anstånd med avlämnande av förvaltarberättelse skall prövas av i stället för av rätten. Också nuvarande krav på formellt medgivande från tillsynsmyndigheten till vissa åtgärder från förvaltarens sida slopas. Det gäller t.ex. underhandsförsäljning av pantsatt lös egendom (8 kap. 7 § andra stycket KL). Den nuvarande ordningen med obligatoriskt edgångssammanträde inför tingsrätten föreslås avskaffad. Gäldenären skall i stället skriftligen be- kräfta bouppteckningens riktighet vid ett bouppteckningssammanträde inför konkursförvaltaren. En borgenär, förvaltaren och Konkurstill- synsmyndigheten ges möjlighet att påkalla edgång av gäldenären inför rätten. Edgång kan aktualiseras t.ex. på grund av misstanke om brott från gäldenärens sida eller om denne vägrar att bekräfta bouppteckningens rik- tighet inför förvaltaren. Formerna för utseende av konkursförvaltare ändras Utredningen föreslår flera förändringar i fråga om formerna för utseende av konkursförvaltare. De viktigaste är följande. –Det krav på specialistkompetens som ställdes upp vid kon- kurslagsreform bör gälla generellt och komma till klart uttryck i KL. –Regionala bedömningsorgan (konkursförvaltarråd) inrättas med verk- samhetsområden som anknyter till regionala enheter. Råden skall vara sammansatta av företrädare för konkursförfaran- dets aktörer, bl.a. borgenärerna och tillsynsmyndigheten. Rådens uppgift skall vara att vid periodiskt återkommande tillfällen, efter ansökan avgrän- sa en krets av personer vilka kan anses lämpliga att få uppdrag som för- valtare. Råden upprättar förteckningar över dessa personer. Förteckning- arna skall tjäna till ledning för domstolen när denna förordnar förvaltare i den enskilda konkursen. Någon möjlighet att överklaga rådens beslut rö- rande förteckningarna skall inte finnas. Konkursförvaltarråden skall göra sina bedömningar med vissa tidsinter- vall, t.ex. mellanrum. De som vill komma med på rådens förteck- ningar skall i ett ansökningsförfarande lämna uppgifter om sin kompetens på området med utgångspunkt i ett underlag som tillhandahålls av råden. Vid sin bedömning skall konkursförvaltarråden väga in den konkursut- veckling som kan förutses och bl.a. på så sätt av- gränsa storleken av förvaltarkretsen. Härigenom bör möjlighet skapas att motverka en alltför stor förvaltarkår och att upprätthålla specialistkravet. – Domstolen bör normalt välja en konkursförvaltare ur den krets som är upptagen på konkursförvaltarrådens förteckningar. Vid sitt val bör dom- stolen ta hänsyn till om det krävs någon speciell form av kunskap om t.ex. viss bransch för att handha förvaltningen. Också kostnadsaspekten skall vägas in. I KL tas in en bestämmelse om att rätten företrädesvis bör utse den vars anlitande kan antas medföra det bästa utfallet för borgenärerna. skall ges tillfälle att yttra sig vid utseende av konkursförvaltare. Med tanke på tillsynens nya, selektiva karaktär får myndigheten själv avgöra om den i det enskilda fallet har något att anföra beträffande förvaltarvalet. Med tanke på borgenärernas föreslagna medverkan i såväl konkursför- valtarråden som (se härom nedan) anser utredningen att det inte behövs några särskilda regler om det fallet att en borgenär lämnar förslag till konkursförvaltare. Har en borgenär föreslagit någon som enligt rättens mening är lämplig och dessutom är upptagen på konkursförvaltar- rådets förteckning, saknas skäl att inte utse denna person till förvaltare. Detta gäller också när det är gäldenären som lämnat förslaget.