sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Efter flottningens nedläggning har man till stora delar rivit ut dem. finns knappt några flottningsanläggningar kvar (ovan vattenytan) och endast några mindre system bevarade. , , påpekade att kvarvarande flottningsan- läggningar (under vattenytan) är ett stort problem för fisken. Dessa fungerar också för transport av näring då de är byggda som kanaler. tog upp frågan om torvbrytning och påverkan på kulturmiljön. berättade om den storskaliga torvbrytningen i . Ett skogs- och myrlandskap omvandlas till ett landskap liknades slättbygder, med stora brunsvarta ytor. Det är svårt att få acceptans hos torv brytningsföretagen för att skydda det som är skyddat enligt fornminnes- och kulturmiljölagen. Diversifierat brukande av inlandsvatten , docent och lektor vid ekologiska institutionen, , samt medverkar i vattengruppen. Eutrofieringen, d v s övergödningen, är ett problem framför allt i sjöar i , på och i . Orsakerna till eutrofierings- problematiken är flera, men främst att man använde sjöar och vattendrag som recipienter. Allt avlopp från städer och jord- bruk släpptes direkt ut i vattnet. uppmärksammades problemet och reningsverk byggdes. Detta löste många problem, men inte alla, och i många sjöar var vattnet fortfarande grönt av alger. Förklaringen var främst den interna belastning av närsalter från sedi- menten. Intresset för sjöar minskade eftersom de ofta kännetecknades av hög näringsstatus, algblomning, lågt rekreationsvärde, låg matfisk- produktion och allmänt dålig vattenkvalitet. Det finns åtminstone fyra möjligheter att hantera dessa sjöar. Man kan vänta på att läckaget ska upphöra, vilket kan ta upp till . Man kan minska den interna belastningen genom att muddra sedimenten, alternativt använda kemiska metoder eller genomföra en biomanipu- lering genom reduktionsfiske. En cost-benefit analys av biomanipulering som rehabiliterings- metod efter biomanipuleringen visar att man bör reducera mängden karpfisk (mört, ) med för att metoden skall vara meningsfull. Samhällsekonomiskt skulle insatserna med stor sannolikhet betala sig då de ger arbetstillfällen, ökat utnyttjande av ytvatten som dricksvattentäkt, biomassa för energiändamål, fritidsfiske, yrkesfiske och turism. Dessutom leder insatserna till ökad närings- retention, biologisk mångfald, förbättrade naturupplevelser och rekrea- tion. -Se inte sjöar och vattendrag som problem och kostnader, utan som en resurs liksom skog och jord, sade . Skogen har alltid varit en resurs. Genom att se vattnet som en bruk- ningsbar resurs så ökar intresset för att förbättra vattenkvaliteten och det man brukar det sköter man. Generellt lämpar sig olika vatten för olika syften och vissa produkter går inte att kombinera i samma sjö. Därför måste bruk- ningsplaner upprättas för varje nederbördsområde, d v s vissa områden avsätts för att producera rekreation, biologisk mångfald och natur- upplevelser, medan andra blir dricksvattentäkter och fritidsfiskevatten. Ytterligare andra offras för storskalig fiskproduktion och arbetstill- fällen. Tanken bakom detta diversifierade brukande är att öka intresset för inlandsvatten som resurs och att höja den generella vattenkvaliteten i varje nederbördsområde i . , , berättade om framgångsrik biomanipul- ering i genom utfiskning av vitfisk. höll med men påpekade också att det varit problem med flera biomanipuleringar. påpekade att har gott om vatten, men att det råder brist på god vattenkvalitet dvs. många sjöar duger inte som vattentäkter. , , berättade att vi är på väg mot ett mer planmässigt nyttjande av vattenresurser, helt i linje med vad som presenterades i föredraget, bl a genom det s k ramdirektivet för vatten som just nu förhandlas inom EU. , WWF, påpekade att vattenkraftsutbyggnaden i norra försämrat villkoren för laxens fortplantning. Utplanterade kräftdjur har också visat sig ha stora ekologiska effekter. , ledamot i miljömålskommittén, konstaterade att biomanipulering och avlastning av extern belastning kostar. Är det den som står för kostnaden som också drar nytta av en förbättrad vattenkvalitet? hänvisade till tidigare erfarenheter av att det är svårt att motivera utgifter för att minska miljöbelastning där mjuka värden ställs mot andra värden. svarade att det inte nödvändigtvis är samma personer som vinner som betalar. Men de som betalar har en del att vinna, t.ex. arbetstillfällen. Om man kunde få igång yrkesfisket i inlandsvattnen igen så drar det med sig fördelar för regionen. Det ger alltså spin off-effekter om vattenkvaliteten förbättras, t.ex. arbetstillfällen och intresse från turister (fiske, naturupplevelser). Detta kommer dem som satsat, t.ex. kommu- nerna, tillgodo. Genevadsåstudien – ett aktörsspel om nya strategier för hantering av vattenresurser H B Wittgren, Vattenstrategiska forskningsprogrammet (VASTRA) har allvarliga övergödningsproblem. Bukten och delar av tillrinningsområdet förklarades som särskilt föroreningskänsligt område. Vidtagna åtgärder har inte givit förväntade resultat. Mot denna bakgrund föreslog länsstyrelserna i och dåvarande län ett pilotprojekt för att studera bl a genomförandesystem för miljökvalitetsnormer. I Genevadsåstudien studerades (i) tillämpning av en lagstiftning baserad på miljökvalitetsnormer, (ii) möjligheterna till miljösamverkan och (iii) genomförbara åtgärder för att minska kvävebelastningen. Slutligen utreddes matematiska modellers användbarhet i miljöarbetet med kväve. Effekten av åtgärder för att minska kväveläckage, grund- vattenhalter av nitrat och kvävebelastning samt konsekvenserna på jordbruksföretagens ekonomi beräknades med data från området med olika modellverktyg. Miljöjuristerna utformade ett aktörsspel med miljökvalitetsnormer Genevadsåstudien. Spelet bestod i tre omgångar 1999. Olika personer, huvudsakligen med lokal förankring i området, representerade aktörsgrupper som nära sammanföll med deras verkliga tillhörighet. En ledningsgrupp, anförd av en spelledare, utformade och ledde de tre spelomgångarna. Ledningsgruppen och aktörerna assisterades av dels en referensgrupp dels forskare, som bistod med underlagsmaterial. Med introducerades miljökvalitetsnormer i den svenska rätten. förstärktes emellertid på flera punkter i Genevadså- studien: ·Tydligare regler för genomförande för att länka samman normer och regler som relaterar till miljön med regler som adresserar fysiska och/eller juridiska personer ·Belastningsnormer infördes eftersom dagens miljöbalk saknar sådana, trots att de är väl lämpade för ett miljömål som t.ex. halve- ring av kvävebelastning på kustvatten. ·Lagtexten om miljösamverkan byggdes ut. Sent i spelskedet utvid- gades lagtexten även med t.ex. regler om miljöfonder. ·Många av EUs miljöregler för vattenkvalitet integrerades i den förstärkta . Sammanfattningsvis innebar förstärkningen att balkens andra kapitel om hänsyns- och tillåtlighetsregler samt det femte om miljökvalitetsnormer skrevs om och utvidgats. I Genevadsåstudien användes fyra modeller och man arbetade i tre skalor. Fyra typgårdar (Svin, Mjölk, Växt, Deltid) som täckte de viktigaste driftsinriktningarna användes. Typgårdarna, flera av varje slag, utplacerades i Prästabäcken. I resterande delar av Genevadsåns avrinningsområde lades inga typgårdar. Istället utgick arbetet från en fjärranalysbaserad kartering av grödofördelningen där åtgärder, som olika grödoföljder på typgårdarna, återspeglas i hela området. För att beräkna rotzonsutlakningen av kväve från såväl enskilda grödor som växtföljder i sin helhet på de fyra typgårdarna har en enkel s.k. indexmodell baserad på fem nyckelfaktorer använts. Beräkningarna av kväveläckaget för de olika typgårdarna användes sedan vid beräk- ningarna av kvävebelastningen på och av grundvatten- halten av nitratkväve i Prästabäcken området. lönsamhet i beräknades inte utgångsläget, pga en mängd fasta (ospecificerade) kostnader. Då de fasta kostnaderna inte påverkas av åtgärderna studeras förändringen i lönsamhet mellan olika åtgärdsalternativ. Åtgärdspaketen innebar en samverkan kring omfördelning av stall- gödsel mellan alla djurgårdarna och alla deltidslantbruken inom Prästabäcken-området samt vissa följdjusteringar av stallgödselan- vändningen inom respektive djurgård. Eftersom trimning och frivilliga samverkansinsatserna inte räckte för att uppnå belastningsmålet kräv- des tvingande insatser. Valet stod mellan att lagstifta om ett generellt krav på att utlakningen skulle sänkas från alla lantbruk eller att i samråd mellan expertmyndigheten och lantbrukare ge förslag på tillräckliga åtgärder utan omfattande konsekvenser för lantbruket. Följande exempel på huvudförslag framkom: 1.Förbud mot stallgödselspridning före höstsådd, förbud mot vallbrott före 20:e oktober och utbyggnad av våtmarker. 2.Förbud mot all yrkesmässig potatisodling inom hela Genevads- området samt förbud mot stallgödselspridning före höstsådd eller utbyggnad av våtmarker. Slutresultaten varierade något mellan de tre förslagen 1, 2a och 2b, dock kan man trots modellosäkerhet säga att samtliga åtgärdspaket ledde till att för kvävebelastning på från Genevadsån 1296 Bilaga VIII SOU 2000:52 Detsamma kan med en välvillig tolkning sägas beträffande kvalitetsnormen för nitrathalt i grundvatten. Modellberäkningarna indikerar således ambitiösa normer kan upp- fyllas med mindre drastiska och kostsamma åtgärder än förväntat. Aktörernas förtroende för modellberäkningar som metod ökade påtagligt under spelets gång. Den existerande incitamentsstrukturen, bestående av framförallt lagstiftning och ekonomiska styrmedel men även kontrollfunktioner och kunskap hos olika aktörsgrupper, har varit mycket ineffektiv. Det är viktigt att påbörja arbetet med att utforma nya och modifiera existerande – kanske framförallt ekonomiska – styrmedel för att komplettera lagstiftningen. Vattenprogram för – sjöar och vattendrag , i , är ekolog och biogeovetare och projektledare för vattenprogrammet samt medverkar i vattengruppen. Föredraget belyste hur en kommun kan arbeta med vattenplanering. vattenprogram behandlar fyra av miljökvalitetsmålen näm- ligen Grundvatten av god kvalitet; Levande sjöar och vattendrag; Myllrande våtmarker samt Hav i balans och levande kust och skärgård. Tillståndet i sjöar och vattendrag speglar den omgivande mark- användningen. Alla verksamheter i ett tillrinningsområde påverkar vattenkvaliteten, som exempelvis jordbruk, bebyggelse och avlopps- reningsverk. Detta gäller inte minst tidigare markanvändning. Industrier och centrumbebyggelse alstrar mest föroreningar. Vattenprogrammet är ett måldokument. Ett av målen är att för- hållandena i Stockholms sjöar och vattendrag ska vara sådana att naturligt förekommande växt- och djurarter kan existera utan att all- varligt störas av mänsklig påverkan. Detta är ett övergripande mål som sedan brutits ned till varje sjö och vattendrag. För varje sjö och vatten- drag finns närliggande mål som ska uppnås . Vidare finns förslag till åtgärder för varje vattenområde utgående från vattenkvaliteten. I vissa fall finns även långsiktiga mål som skall nås . och har sedan början av 1970- talet arbetat med olika typer av sjörestaureringar. Dessa är muddring; kemisk behandling; luftning av bottenvattnet; omblandning av botten- vattnet; utpumpning av bottenvattnet; ökning av tillflödet och biomani- pulering. Men det är viktigt att begränsa den yttre belastningen, genom att arbeta utifrån tillrinningsområden. Dagvattnet är primärt, eftersom det framför allt är detta vatten som försörjer sjöar och vattendrag i ett urbant område. industrier står för en liten del, ungefär , av de totala kopparutsläppen och det är där bedriver tillsyn. För att kvantifiera fler faktorer som påverkar vattenkvaliteten har koppartaken i inventerats med hjälp av IR-bilder. Kopparutsläppen från tak i beräknas till . Andra diffusa källor är våra dricksvattenrör i koppar och bromsbelägg. De diffusa utsläppen beräknas till . Ett sätt att hantera detta är att arbeta förebyggande genom fysisk planering. -Det går inte att städa allt i efterhand utan det är mycket viktigt att arbeta förebyggande, avslutade . , , uttryckte stark oro över det hot mot fisket, i form av en galopperande algtillväxt, som märkts . svarade att utsläpp vid också hamnar i vatten genom kustvatten- strömmarna. Halterna av kadmium stiger i ytterskärgårdarna just p g a föroreningar som förs med dessa strömmar. -är det bråttom om inte skärgården skall gå ett grymt öde till mötes, förklarade . , , är fil dr i ekologisk botanik. Vattenkraften som resurs är mycket viktig. finns 1 550 vatte- nkraftverk i och den svenska vattenkraften anses vara utbyggd till av total kapacitet. Av de 139 största flodsystemen i och norra är 85 påverkade av regleringar. Det enda större oreglerade älvsystemet är Torne-Kalixälv. Detta understryker vårt ansvar för att bevara den biologiska mångfalden. En fritt strömmande älv med fluktuerande vattenstånd ger artrika stränder med zonerad vegetation. Vattenståndet i ett oreglerat vatten- drag varierar regelbundet och amplituden kan vara . I ett reglerat vattendrag förändras många viktiga processer. I ett reglerat vattendrag kan nivån i regleringsmagasinen variera . varierar nivån i älvmagasinen , dock med betydligt högre frekvens. vårfloden och vattenståndet fluktuerar med hög frekvens. Erosionen på stränderna ökar. Det stigande vattenståndet i regleringsmagasinen ger en mycket kort vegetationsperiod. Kraftverksdammarna spärrar spridningsvägar för växter och djur. Dessa förändringar leder bland annat till en minskad biodiversitet och en minskad primär- och sekundärproduktion längs vattendraget. I en reglerad älv sker spridning effektivt bara inom magasin mellan två dammar. Arter med låg förmåga att spridas i vatten är ojämnt fördelade mellan älvmagasinen. Arter vars frön flyter länge är vanligare i maga- sinstrandfloran än arter med kortflytande frön. I en fritt strömmande älv kan växter spridas obehindrat med vattnet nedströms. Uppströms sker spridningen med vind, fåglar och djur. förändras gradvis längs älvens lopp. I älvmagasinen har artrikedomen inte återhämtat sig efter regleringen. Miljöförbättringar i redan utbyggda vattendrag har en stor potential. Man bör försöka efterlikna en naturlig flödesregim och minska erosionsskador. Man kan återskapa eller förstärka spridningsvägar förbi dammar. Man kan plantera ut organismer i delar av vattendraget. Alla förbättringsåtgärder innebär kostnader av olika slag. gäller sam- bandet att högre miljönytta innebär högre kostnad. Vattenkraftens roll kommer bland annat att styras av kärnkraftsavvecklingen, elkonsumenterna samt vattendomstolarnas hantering av omprövningsärenden. Kärnkraftsavvecklingen kommer att öka trycket alla andra elproducerande energislag, inklusive vatten- kraften. Utbyggnad av så kallade minikraftverk har redan uppmuntrats. Redan utbyggd vattenkraft har i dagligt tal blivit grön el och detta utnyttjar de kraftproducerande bolagen i sin marknadsföring. Hur på- verkas konsumenterna av detta i en avreglerad elmarknad? Kan det även leda till en förändring av attityderna till nyproducerad vattenkraft? Vattendomstolarnas riktlinjer och kompetens kommer att vara avgöran- de för hur miljöförbättringsåtgärder prioriteras i framtida omprövnings- ärenden av äldre vattendomar. , SLU, påpekade att huvudproblemet är hur man alternativt framställer energi. -Man borde kunna exportera mer till kontinenten (för att jämna ut vattenflödet i regleringsmagasinen) och låta dem köra ojämnare på sina kolkraftverk istället, sa . , , ansåg att det är viktigt att öka kunskaperna när det gäller befintlig vattenkrafts miljöpåverkan, för att skapa förutsättningar att utnyttja den befintliga vattenkraften på ett miljömässigt optimalt sätt inte bara lokalt utan även globalt. Då kan trycket ökar på att utnyttja mer vattenkraft, men på ett sådant sätt att man minimerar de lokala miljöproblemen. Hinder för naturliga vandringsvägar i vattendrag – en inventering är fiskeribiolog och projektledare för inventeringen av vandringshinder vid i . Ett av delmålen för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag är att vandrande fiskarter bör ha möjlighet att kunna ta sig upp i vattendrag inom sitt naturliga utbredningsområde. Sjöar och vattendrag som är obetydligt påverkade av föroreningar och andra mänskliga åtgärder samt har ett naturligt växt- och djurliv kallas naturvatten. Det finns ett fåtal naturvatten kvar i norra . I existerar inga naturvatten i dags läget. Vattendragen har historiskt sett påverkats mycket negativt av män- niskans konstruktioner. I och med att flottningen upphört har skogs- bilvägnätet vuxit.ex.plosionsartat, vilket medfört mängder av vägtrum- mor. Cirkelrunda vägtrummor i plåt, s k heltrummor, är ett av de allvarligaste och vanligaste vandringshindren. Dessa återfinns ofta under skogsbilvägar. Problemen med trummorna är flera. Strömhastigheten blir för hög, de har onaturlig botten och de är gjorda av fel material. Allvarligast är dock det som bildas nedströms. Även dammar är ett allvarligt hot då de ofta är definitiva vandringshinder. Fragmenteringen är ett allvarligt hot mot sårbara arter. Det blir färre individer mellan vandringshindren, vilket gör bestånden känsligare, den genetiska variationen utarmas och de riskerar att dö ut. gjordes en inventering av vandringshinder och spridnings- barriärer där 11 vattensystem i studerades. Syftet med projektet var att lokalisera och beskriva samtliga vandringshinder och spridningsbarriärer i de kalkade och nationellt sett mycket skyddsvärda vattensystemen i länet. Inventeringen utgör underlag till en långsiktig åtgärdsplan för att återskapa dessa vattensystem till naturvatten. Vidare ingick i projektet att utveckla inventeringsmetoden. Inventeringen visade att samtliga inventerade vattensystem är frag- menterade samt påverkade av vandringshinder och spridningsbarriärer. I genomsnitt fann man ett vandringshinder för öring var femte kilometer och ett vandringshinder för akvatiska organismer var tredje kilometer. Kostnaderna för att åtgärda hindren är höga och svåra att uppskatta. Bara i skulle det kosta hundratals miljoner att återskapa naturvatten och åtskilliga miljarder för hela . Ett ökat sektorsansvar i samtliga vattendrag och vattensystem krävs. Sektorsansvariga är , , , Skogsstyr- elsen, skogs-, kraft- och energibolagen samt övriga som kan påverka våra sötvattensmiljöer. Andra viktiga faktorer är kunskapsspridning och samarbete mellan de sektorsansvariga. , , har utrett varför de dåliga väg- trummorna används. Ingen frågar efter andra trummor, svarar till- verkarna själva. kommer att arrangera ett möte med trumtill- verkare för att diskutera dessa frågor. Fiske – miljöhot eller naturligt nyttjande av havets resurser , , är docent i systemekologi och medverkar i vattengruppen. Tänk Dig en mänsklig aktivitet som dödar hälften av alla vuxna individer av någon ekologiskt viktig art. Man kan förvänta sig att den aktiviteten skulle ses som ett stort miljöproblem och att åtgärder skulle sättas in för att stoppa eller åtminstone minska verksamheten. Så är emellertid inte alltid fallet. dödas hälften eller mer av torsken i genom fiske, utan att detta betraktas som ett miljöproblem. Fisken och fisket omfattas inte av miljövården, utan behandlas inom fiskevården, och det är väl värt att begrunda distinktionen mellan dessa begrepp. Miljövård handlar om vård av miljön. Fiskevård handlar om vård av fisket, dvs. vård av näringen och inte vård av fisken. Resultatet av detta har blivit att vi ökat torskens och många andra fiskarters dödlighet eller mer. Överfiske har blivit ett globalt problem. Problemet med överfiskning kan emellertid inte lösas med totala fiskestopp. Vi behöver fisk som proteinkälla, näringsriktig mat och läckerhet. Fiskestopp skulle också ge stora ekonomiska problem. Alternativet är att bedriva ett hållbart fiske som kännetecknas av att man integrerar fisket i vår syn på ekosystem samt bygger upp relevanta koncept och miljömål; t.ex. minsta tillåtna mängd av olika fiskbestånd, lämplig ålderssammansättning etc. , , vittnar om att något dramatiskt har hänt med strömmingsbeståndet i innerskärgården. Strömmingen går inte längre in i skärgårdarna och är praktiskt taget tömd på strömming. Fisket har alltid gått i cirklar. var situationen liknande, men vattnen var inte så dramatiskt tomma på fisk som . Nedgången har pågått . Är det miljöförstöring som gör att strömmingen inte går in, är det födobrist eller är det myckna fisket? fanns det alltid strömming någonstans i kustvattnet och man kunde få strömming/dag. får man inte det ens under . -Sätt fart på forskningsfartyg och strömmings- forskningen! är yrkesfiskare och representerar Yrkes- fiskares (), som arbetar för ett ekologiskt långsiktigt hållbart fiske. instämmer i att många små och medelstora fiskare länge känt till förhållandena. Det började med den goda tillgången på torsk . Då byggdes mycket stora fiskebåtar som också tog upp mycket fisk. När torsken var på väg att ta slut fortsatte fisket av ekonomiska skäl tills det nästan inte fanns någon torsk kvar alls. När skarpsillbeståndet ökade övergick de stora båtarna till att fiska skarpsill med 16 millimeters maskor. Tillgången på torsk är så dålig att fiskare med små och medelstora båtar i håller på att utrotas. Trålarna tar upp torsken när den väger mellan 3 hg och . -av torsken i södra fångas i denna viktklass och det är totalt vansinne. fiskades över torsk i men endast var större än . Då för- står man att det är stora bekymmer. Värre blir det om ingenting görs, fortsatte och poängterade att torsken måste få hinna bli större för leken. , , påpekade att torsken är väldigt känslig för salthalt och syretillgång. Han undrade om man kan se någon effekt av de långa tidsperioderna mellan saltvatteninflödena i ? svarade att skedde ett stort inflöde och årsklassen av torsk blev hyfsad. Men man fiskar upp den när den är väldigt liten. -Problemet är att framgången i lek för en torskhona är dålig när hon är liten, eftersom äggen då är små och kräver hög salthalt. För att kunna bygga upp ett ordentligt bestånd i måste vi låta torsken överleva och leka, inte bara en gång utan . Då får vi stora honor som producerar rom som kräver lägre salthalt för lek, sade . , Norra P.O/SYEF, berättar om redskap och teknik för selektivt fiske för att spara mindre fiskar vilket har använts bland annat i . Det är bara i som vi inte utövar selektivt fiske. Ett biologiskt acceptabelt fiske måste baseras på den biotop som skall exploateras. -Forskarna sätter volym på beståndet. Politikerna i sin tur höjer volymen för att tillfredsställa fiskets organisationer. Slutligen tar fiskarna upp . Kunskapen finns men politikerna sätter kvoterna oansvarigt, sade med eftertryck. , representant för och yrkesfiskare i , visade konse- kvenserna av de fiskemetoder som använts efter 1992. Såväl kustnära torsk som tobis och grässill har minskat kraftigt . - Från att ha fiskat med 32 millimeters maskor övergick man till 16 millimeters maskor, vilket innebär att den nya maskstorleken endast är en fjärdedel av den ursprungliga. Det är förklaringen till att det är så tomt på fisk , sade . -Alla förstår att det blir tomt på fisk när man använder dessa maskor. De enda som inte vill begripa är de få som bedriver detta fiske, eftersom de tjänar mycket på det, kommenterade . , , informerade om att arbetar med att utveckla delmål för fisket i sjöar och hav. kommenterade att dessa finmaskiga garn reducerar den födofisk som behövs för andra fiskar. förespråkar en ekologisk syn på fisket och att man inte bara ska bedriva fisket art för art. Färskvatten och bebyggelseutveckling i skärgården , i , är biolog och skärgårdsutredare. Skärgårdsuppdraget innebär att upprätta regionala miljö och hushållningsprogram (RMHP) för att möjliggöra en hållbar utveckling i våra skärgårdar. I RMHP skall en hållbar utveckling preciseras för att lösa miljö- och hushållningsproblem.