sou · GOB397 · 2001-01-01 00:00:00 — CSN arbetar med att utveckla Internet-funktionen så att CSN kan ta emot uppgifter om adressändring och kompletterande uppgifter till en ansökan om studiestöd på elektronisk väg genom användande av personnummer och PIN-kod (personal identification number). Först när det finns en högre säkerhetsgrad för kommunikationen kommer CSN att utarbeta en teknik för att även möjliggöra ansökan om studiestöd på elektronisk väg via Internet. CSN arbetar vidare med ett projekt som skall göra det möjligt för läroanstalter att via ett webb-gränssnitt på Internet lämna in uppgifter gällande antagning eller studieaktivitet. har 21 av de sammanlagt 39 arbetslöshetskassorna en egen hemsida med allmän information om sin verksamhet och arbetslöshets- försäkringen. Fyra av dessa har en on-line tjänst där den enskilde kan få information om sig själv beträffande utbetalningar, återstående antalet ersättningsdagar och annan information som finns tillgänglig i arbetslöshetskassornas register, OAS-systemet. Akademikernas Erkända Arbetslöshetskassa (AEA) har också Internet-tjänsten e-kassakort tillgänglig på sitt webb-gränssnitt (). På webb-gränssnittet finns möjligheter att ladda hem blanketter för anmälan om arbetslöshet och ändrade förhållanden, t.ex. studier. Blanketten för anmälan om arbetslöshet innehåller ett 174 IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen På hemsidan finns också en e-postfunktion där frågor kan ställas till AEA. Tjänsten e-kassakort bedrivs på försök . Genom tjänsten kan den sökande göra sin ansökan om arbetslöshetsersättning på elektronisk väg via Internet, i stället för att använda papperskassakort. Projektet har fallit väl ut och AEA uppskattar att av dem som använder tjänsten är nöjda. E- kassakortstjänsten är snabbare än den kassakortshanteringen. Tjänsten innehåller ett ifyllnads- och vägledningsstöd med anvisningar och förklaringar till de uppgifter som efterfrågas. Den innehåller även kontrollfunktioner som talar om ifall en uppgift är ofullständig eller om någon uppgift saknas. Därmed minskar risken för ofullständigt eller i övrigt felaktigt ifyllda kassakort. En annan fördel med e-tjänsten är att den sökande kan kontrollera att kassakortsuppgifterna mottagits av AEA. För AEA innebär systemet en bättre kontroll över kassakorts- hanteringen. Den som är ansluten till AEA kan anmäla sig som användare av e-kassakort genom att fylla i ett användaravtal. När AEA mottagit detta skickas ett brev med användarnamn och lösenord till den sökande. Tjänsten har bedrivits på försök. har erbjudandet gått ut till samtliga arbetslösa och enligt AEA ökar användandet av tjänsten i snabb takt. Avsikten är att e- kassakorttjänsten även skall tillhandahållas av de övriga arbetslöshetskassorna. AEA och SO anser att frågan om godtagbara säkerhetsnivåer med elektroniska signaturer är löst genom den applikation som tillämpas i systemet. De ökade kraven på myndigheternas tillgänglighet och service och på en effektivare offentlig förvaltning kan mötas genom en ökad användning av elektroniska tjänster och information via Internet. IT- utvecklingen ställer krav på att de offentliga systemen även kan ge medborgarna service på elektronisk väg. Utvecklingen mot gemen- samma ingångssidor via Internet för flertalet eller samtliga myndigheter och andra organ öppnar nya möjligheter för sökande eller andra att lämna information vid ett och samma tillfälle till flera myndigheter eller flera organ. Internet-baserade ansökningsförfaranden kan medföra en effektivare och enklare ärendehantering t.ex. genom att den sökande kan besöka myndigheterna utanför normala öppethållandetider och genom att den enskilde ges möjlighet att ansöka om flera förmåner vid ett och samma tillfälle via en gemensam myndighetsportal. Vidare får den enskilde hjälp med att fylla i blanketter genom det ifyllnads- och vägledningsstöd som i regel finns IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen 175 kopplat till ett program som möjliggör ett elektroniskt ansökningsförfa- rande. Genom detta system kan felaktigheter upptäckas redan i samband med ifyllandet av blanketter. Därmed undviker man en onödig omgång med att redan inskickade blanketter får återsändas till den sökande för komplettering. Den effektivisering av ärendehanteringen som sker i takt med IT- utvecklingen i myndigheternas och andra offentliga organs system innebär inte bara en möjlighet till ökad service och tillgänglighet gentemot enskilda. Den ställer krav på att beslutande myndigheter och organ i ökad utsträckning utbyter information med andra på elektronisk väg för att kunna uppfylla kraven på en snabb och effektiv ärendehantering. Utvecklingen går mot att ärendehanterings- system där alla handlingar i ett ärende skall kunna hanteras och lagras elektroniskt. 10 Förhållanden i andra länder I detta kapitel beskriver vi i korthet informationsutbytet mellan socialförsäkrings-, studiestöds- och arbetslöshetsförsäkringssystemen i några andra länder. Mot bakgrund av att systemen skiljer sig åt från land till land har vi valt att redogöra även för t.ex. informationsutbytet med dessa system och andra system, t.ex. socialbidragssystemet, när vi ansett det lämpligt för att bättre förstå respektive systems utformning och syfte. Vi har valt att begränsa redogörelsen till de nordiska länderna, , och . Den finska regleringen av offentlighet och sekretess är i många avseen- den lik den svenska. De allmänna bestämmelserna om offentlighet finns i lagen om myndigheternas verksamhets offentlighet (621/1999). Offentlighetsprincipen finns också föreskriven i grundlag. Sekretess kan föreskrivas i ett ärende eller för en handling i lag. Sekretess föreskrivs i speciallagstiftning på olika områden, t.ex. i folk- pensionslagen. Dessutom finns det en sekretessförordning (650/1951) som innehåller regler om de vanligaste grunderna för sekretess. Behandling av personuppgifter regleras av den finska personuppgifts- lagen (523/1999). pågår en översyn av offentlighets- och sekretesslagstiftningen samt av datasekretesslagstiftningen. De sociala trygghetssystemen i är uppbyggt på det sättet att bastryggheten handhas av Folkpensionsanstalten som är direkt under- ställd och den inkomstrelaterade tryggheten administreras på annat sätt. Folkpensionsanstalten administrerar grunddagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringssystemet samt studiestödssystemet. Folkpen- sionsanstalten ansvarar vidare för den grundläggande pensions- tryggheten och såväl den grundläggande som den inkomstrelaterade sjukförsäkringen. Privata pensionsförsäkringsbolag handhar den inkomstrelaterade delen av pensionsförsäkringen och statskontoret och Kommunernas 178 Förhållanden i andra länder pensionsförsäkring sköter pensionerna inom den offentliga förvalt- ningen. Gemensamma ärenden inom den inkomstrelaterade pensions- försäkringen administreras av Pensionsskyddscentralen. Den inkomst- relaterade delen av arbetslöshetsersättningarna administreras, i likhet med vad som gäller i , av arbetslöshetskassor, som är privata organ. Verkställandet av den inkomstrelaterade socialförsäkringen övervakas av Social- och hälsovårdsministeriet. Folkpensionsanstalten har ett omfattande informationsutbyte i såväl elektronisk som form med övriga samhällsinstitutioner. Folkpensionsanstalten får information i elektronisk form från befolkningsregistercentralen, skattestyrelsen och Pensionsskydds- centralen samt från privata olycksfalls- och trafikförsäkringsbolag. Informationen används för att beräkna den grundläggande tryggheten inom pensionsförsäkringen. Ju högre pension som utbetalas från annat håll desto mindre utbetalas i grundtrygghet. Folkpensionsanstalten lämnar den ut även ut information till vissa andra myndigheter, bl.a. till arbetspensionssystemet via Pensions- skyddscentralen i syfte att information om arbetsoförmåga skall bli enhetlig såväl inom folkpensioneringen som inom arbetspensionering. Kommunernas socialorgan har, enligt 20 och 21 §§ lagen om rättigheter för klienter inom socialvården, rätt att inhämta uppgifter direkt ur Folkpensionsanstaltens databaser. En elektronisk informa- tionsöverföring skall påbörjas . kan det bli möjligt för Folkpensionsanstalten att för egen del inhämta uppgifter från kommunerna. Syftet med informationsöverföringen är att effektivi- sera ärendehanteringen och att klienten inte själv skall behöva vidare- befordra uppgifterna från Folkpensionsanstalten till kommunerna. Enligt 29 § arbetslöshetsskyddslagen kan Folkpensionsanstalten utbyta information med arbetskraftsbyråerna och arbetslöshetskassorna. Information överförs såväl till som från Folkpensionsanstalten till dessa andra system. Arbetslöshetskassorna inhämtar information i enskilda ärenden innan utbetalning av arbetslöshetsersättning sker. Om personen i fråga uppbär en socialförsäkringsförmån påverkar det den enskildes rätt till arbetslöshetsersättning och kan utgöra hinder mot utbetalning av arbetslöshetsersättning. De uppgifter Folkpensionsanstalten lämnar ut är t.ex. uppgift om utbetalat belopp och aktuell tidsperiod. Dessa uppgifter omfattas av sekretess. Sekretessen gäller dock även i arbetslöshetskassornas verksamhet sedan uppgifterna överlämnats dit. Informationen kan endast skickas manuellt. En översyn av paragrafen sker i syfte att möjliggöra en informations- överföring på elektronisk väg. Förhållanden i andra länder 179 med Arbetslöshetskassornas samorganisation om planeringen av ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan Folkpensionsanstalten och arbetslöshets- kassorna. Målet är att införa ett elektroniskt informationsutbyte mellan Folkpensionsanstalten och arbetslöshetskassorna med utnyttjande av Internet . I finns inte någon lag som motsvarar den svenska sekretesslagen. Regler om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet finns i forvaltningsloven . Sekretess gäller som huvudregel mellan myndigheter för uppgift om enskildas personliga förhållanden. Flera undantag finns. Sekretessen bryts om det följer av lag, eller föreskrift som har stöd i lag, att uppgift skall lämnas. Sekretessen bryts vidare om lämnandet av uppgiften sker för att tillvarata ett intresse som klart väger över hänsynen till det intresse som sekretessen skall skydda. Sekretessen bryts också om lämnande av uppgiften är nödvändigt för sakens behandling eller för att en myndighet skall kunna utöva tillsyn eller kontroll. Utöver dessa undantag får sekretessbelagda uppgifter bara lämnas om det kan antas att uppgiften är av väsentlig betydelse för myndighetens verksamhet eller beslut. I ärenden som anhängiggörs genom ansökan är myndighetens möjlighet att inhämta upplysningar från andra delar av myndigheten eller från annan myndighet begränsade. Kommunerna administrerar socialhjälp och vissa socialförsäkrings- ersättningar t.ex. sjukpenning, föräldrapenning, förtidspension, folkpension, delpension. Arbetslöshetsförsäkringen administreras av arbetslöshetskassor som är privata organisationer. Genom särlagstift- ning i lov om arbeidsløshedsforsikringen omfattas arbetslöshets- kassorna av samma regler om tystnadsplikt m.m. som gäller för myndigheter. Kommunerna har ett utbyggt system med registersamkörningar. I 12 § fjärde stycket Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område föreskrivs att sociala myndigheter kan kräva att få upplysningar om ekonomiska förhållanden i elektronisk form från andra myndigheter och arbetslöshetskassor. Kommunerna gör såväl en kontroll på förhand, innan utbetalning sker som en kontroll i efterhand av uppgifterna i de egna systemen mot uppgifter i andra register. Handläggaren av bidraget på kommunen har en möjlighet att få uppgifter från Det Fælleskommunale Sagshenvisnings- og Advis- systemet (S & A-systemet). Systemet innehåller uppgifter om en person 180 Förhållanden i andra länder vid ansökningsdatumen uppbär andra bidrag från kommunen eller ersättning från en arbetslöshetskassa, studiestöd från det danska studiestödsorganet, , eller lön från en arbets- givare. Dessutom framgår inkomsten för föregående kalenderår. Information i S&A-systemet uppdateras när det i ett annat register registreras ändringar i den enskildes personliga förhållanden, t.ex. att personen i fråga påbörjar ett arbete med lön. Handläggaren kan också inför beslut om utbetalning kontrollera den sökandes inkomst och förmögenhet i Told & Skattestyrelsens register. En kontroll kan ske i efterhand på grund av de inkomst- och förmögenhetsupplysningar som registreras i registren. Arbetslöshetskassornas och skyldighet att lämna uppgifter till kommunerna följer av bestämmelser i skatte- lagstiftningen. Arbetslöshetskassorna skall genom att ange personnum- ret lämna uppgifter att en person uppbär ersättning , men inte utbetalat belopp. Det finns dock behov av att på elektronisk väg även få uppgifter om utbetalat belopp och aktuell tidsperiod. Syftet med upplysningarna till kommunerna är att få en korrekt utbetalning från de sociala myndigheterna t.ex. av socialförsäkrings- ersättning och att kontrollera fusk med dubbla bidrag. Vidare är alla arbetsgivare, oavsett antalet anställda, skyldiga enligt skattelagstiftningen att till skattemyndig- heten rapportera in CPR-nummer på de personer som uppbär regelrätt lön. Informationen registreras i Told & Skattestyrelsens register och överförs till S&A-systemet. Det sker också kontroller i efterhand av fusk med bidrag. och Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen gör undersökningar om pågående fusk med bidrag. När kommunen får en rapport som gäller misstänkt fusk från Told og skall kommunen undersöka förhållandena och anmäla detta till myndigheten. Kommunen skall också när den fattar misstanke om fusk rapportera det till andra myndigheter, t.ex. skattemyndigheten eller . När det finns misstanke om fusk med arbetslöshets- ersättning rapporterar kommunen detta med stöd av 28 § forvaltnings- loven till Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen. Enligt bestäm- melsen får uppgifter lämnas ut, om intresset för att lämna ut uppgifter är större än behovet av sekretess för den enskilde (jfr 14 kap. 3 § i den svenska sekretesslagen [1980:100]). Ett intresse som motiverar att uppgifter lämnas ut kan vara att det förekommer missbruk med arbetslöshetsersättning. Kommunen rapporterar uppgifter om vilka bidrag den enskilde uppbär i kommunen, vilken period det avser, Förhållanden i andra länder 181 uppgift om sjukanmälan och annat material som synes nödvändigt i ärendet. Informationen överförs manuellt. Det finns inte någon direkt skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter till arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna kan nämlig- en, i egenskap av privata föreningar, inte på egen hand inhämta uppgifter från myndigheter. Om en arbetslöshetskassa behöver information begär den i stället detta från Direktoratet for Arbejdsløs- hedsforsikringen som inhämtar uppgifterna på arbetslöshetskassans vägnar. Direktoratet är tillsynsmyndighet för arbetslöshetskassorna och sorterar under . Arbetslöshetskassorna har dock på elektronisk väg tillgång till uppgifter i arbetsförmedlingarnas verksam- het om de som är anmälda som arbetssökande eller avanmälda som arbetssökande. Alla samkörningar i syfte att kontrollera arbetslöshetsersättning sker i efterhand när utbetalning redan skett. En arbetslöshetskassa har därför inte någon möjlighet att kontrollera riktigheten i beslutad ersättning innan utbetalning sker med uppgifter från andra system. Direktoratet kan göra registersamkörningar. Direktoratet har ett generellt tillstånd att göra registersamkörningar mot ett centralt register, som inrättats med stöd av skattekontrolloven och som innehåller upplysning om skilda inkomster. Samkörningarna kan utvisa att den som uppburit arbetslöshetsersättning har erhållit inkomst från arbete. Resultatet av de samkörningar direktoratet gör kan leda till att det lämnar uppgifter till arbetslöshetskassorna för vidare åtgärder, t.ex. för att utreda om utbetalningar är felaktiga. Myndigheter, arbetsgivare och andra är skyldiga att i elektronisk form lämna uppgifter om den sökandes ekonomiska förhållanden till direktoratet följer av 14 kap. 91 § lov om arbejdsløshedsforsikring. Enligt denna bestämmelse har direktoratet rätt att inhämta uppgifterna bl.a. i syfte att samköra uppgifterna i kontrollsyfte. Direktoratet har enligt bestämmelsen rätt att lämna inhämtade uppgifter vidare till en arbetslöshetskassa för utredning. Enligt samma bestämmelse gäller tystnadsplikt för uppgifterna hos arbetslöshetskassorna. trädde en ny persondatalag i kraft, lov om behandling af personoplysninger, som genomför och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Enligt lov om behandling af personoplysninger måste en behandling anmälas till tillsynsmyndigheten, Datatilsynet. Det gäller även behandling av personuppgifter som gäller samkörning av uppgifter. Speciallag- stiftning har dock företräde framför lov om personopplysninger. En sådan speciallag är Lov om retssikkerhed og administration på det 182 Förhållanden i andra länder sociale område som har ett särskilt avsnitt om inhämtning av personuppgifter. I föreskrivs offentlighet för uppgifter i det allmännas verksamhet i lov om offentlighet i forvaltningen (offentlighetsloven) . Undantag från offentlighetsprincipen följer av bestämmelser i offentlighetsloven, forvaltningsloven från eller i annan lag. I forvaltningsloven finns bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet. Sekretess eller tystnadsplikt gäller även mellan myndig- heter. Undantag från sekretessen finns. I annan lag kan det föreskrivas en rätt eller en skyldighet för en myndighet att lämna uppgifter till annan. Enligt 13 f § forvaltningsloven gäller dock tystnadsplikten även i sådana fall om det inte i bestämmelsen framgår att tystnadsplikten skall vika. I träder en ny lag om behandling av personuppgifter i kraft . Lagen bygger på dataskyddsdirektivet. I administreras såväl socialförsäkringen och studiestödet som arbetslöshetsförsäkringen av statliga organ. Socialförsäkringen administreras av och de lokala trygdekontoren och studiestödet administreras av Statens lånekasse. Arbetslöshets- försäkringen administreras av arbetsmarknadsmyndigheterna, Arbeids- markedsetaten och de lokala arbeidskontorene medan genom de lokala trygdekontoren förmedlar själva utbetalningen av ersättningen, på uppdrag från Arbeidsmarkedsetaten. Ett slags rehabiliteringsersättning som tar sikte på ersättning under omställning till nytt yrke administreras av Arbeidsmarkedsetaten men utbetalas, efter anvisning från denna myndighet, av . På de lokala trygdekontoren sker en viss kontroll av att den sökande inte uppbär flera socialförsäkringsförmåner . Vidare sker en kontroll inför utbetalning av arbetslöshetsersättning att perso- nen i fråga inte uppbär någon av de socialförsäkringsförmåner administrerar. Sistnämnda kontroll avser endast det förhållandet att arbetslöshetsersättning inte utbetalas som en personen i fråga uppbär socialförsäkringsförmån på heltid. Någon kontroll av om arbetslöshetsersättning utbetalas med en socialförsäkringsförmån som uppbärs på deltid sker inte. På de lokala arbeidskontorene sker inte någon kontroll i samband med att rätten till arbetslöshetsersättning fastställs att inte social- försäkringsförmåner utbetalas för den aktuella perioden. En kontroll i efterhand sker kontinuerligt på elektronisk väg mot uppgifter i ett av administrerat arbetsgivarregister. Förhållanden i andra länder 183 hetsersättning kontrolleras där mot uppgifter om arbetsgivare som ersättning uppburits. Vidare sker en kontroll i efterhand på elektronisk väg mot Lånekassens register om utbetalt studiestöd. Dessa efterföljande kontroller sker på grund av tillstånd av Datatilsynet. Själva utbetalningen sker centralt genom ett av administrerat IT-system. Vid utbetalningen sker dock inte någon central kontroll av att bidrag inte utgår felaktigt. Detta kräver tillstånd från Datatilsynet, som är den norska motsvarigheten till Datainspektionen. Den statliga lånekassen företar enstaka kontroller av beviljat studiestöd med uppgifter från socialförsäkrings- och arbetslöshets- försäkringssystemen. Några rutinmässiga kontroller sker dock inte. Socialbidrag utbetalas av de lokala kommunerna genom social- kontoren. kontaktar trygdekontoret inför utbetalning av socialbidrag. Om en person sökt bidrag från trygdekontoret och påbörjar en utbetalning skickas uppgifter till trygde- kontoret för att utbetalningen därifrån skall upphöra. Den som uppbär en förmån är skyldig att anmäla sådana ändringar som har betydelse för rätten till förmånen i fråga. sker en kontroll på trygdekontoren av utbetalade pensioner mot skatteregistren. Trygdekontoren företar vidare en uppföljning av resultaten av samkörningen. Statens krav på obetalda underhållsbidrag drivs in av Trygdeetatens Innkrevingscentral. kommer detta organ även att driva in felaktigt utbetalda förmåner från de lokala trygdekontoren. Innkrevingscentralen är ett renodlat indrivningsorgan och där sker inte någon kontroll av riktigheten i utbetalningarna. Förutom detta organ finns även som driver in t.ex. obetalda tevelicensavgifter, böter eller obetalda studielån. Detta organ är också ett renodlat indrivningsorgan och utövar ingen kontroll av utbetal- ningar. Projekt för elektronisk handläggning och för elektronisk data- kommunikation pågår som en del i den norska regeringens program för Ett enklare (jfr under flik Prosjekt). I regleras behandlingen av personuppgifter av en lag . Lagen kommer snart att bli föremål för ändringar i syfte att säkerställa införlivandet av dataskyddsdirektivet. I kan offentliga dataregister endast upprättas efter ett yttrande i gynnsam riktning av Nationella kommissionen för informa- 184 Förhållanden i andra länder tionstekniken och friheterna, som är den franska motsvarigheten till svenska Datainspektionen, eller efter att ett dekret utfärdats i Conseil dÉtat, som är den franska motsvarigheten till Regeringsrätten, om att lämna ett ogynnsamt yttrande från kommissionen utan avseende. Vidare skall samkörning av dataregister underkastas kommissionens yttrande. Användningen av det nationella registret över fysiska personers identifieringsnummer, som förs av ekonomiska studier och genom vilket var och en får ett specifikt och utmärkande ID-nummer, är endast tillåten genom dekret i Conseil dÉtat som utfärdats efter att kommissionen avgett sitt yttrande. När ett förslag om samkörning av dataregister på det sociala området förelagts kommissionen försäkrar den sig först om att utbytet av informationen är tillåtet i lag. Om informationen är sekretessbelagd eller skyddad genom särskild tystnadsplikt (inom sjukvård, bankväsende, skatteväsende, statistiska myndigheter etc.) får utbyte av information ske endast om sekretessen tidigare upphävts genom lag. Samkörningar på det sociala området rör sekretessbelagd informa- tion. Dessa samkörningar följer därför alltid av specifika lagbestäm- melser. Socialförsäkringsorganen har en rätt att utbyta information på grund av bestämmelser i lagen om socialförsäkring. De organ som betalar ut minimilön för social anpassning har en möjlighet att begära in alla nödvändiga upplysningar i syfte att kunna kontrollera de berörda personernas inkomstdeklarationer från bl.a. de ekonomiska myndigheterna (franska motsvarigheten till RSV, RRV och ) socialförsäkringsorganen och arbetsförmed- lingarna. De organ som betalar ut familjebidrag har en möjlighet att kontrollera bidragsmottagarnas deklaration genom att begära nödvändiga upplysningar från den offentliga förvaltningen, bl.a. de ekonomiska myndigheterna och från de organ som handhar socialförsäkring, tilläggspension och arbetslöshetsersättning. De organ som ansvarar för arbetslöshetsersättning, dvs.