sou · GOB374 · 2001-01-01 00:00:00 — Arbetet inom nätverket har lett till att försäkringsfrågorna fått en mer framskjuten plats genom att de deltagande myndigheterna utveck- lat sina kontakter med Kammarkollegiet. I vissa fall har redan konkreta åtgärder vidtagits för att förbättra försäkringsskyddet. En fråga som också diskuterats inom nätverket gäller försäkrings- skyddet för praktikanter vid olika myndigheter, inklusive utlands- myndigheter. Detta har redan lett till åtgärder. Andra frågor som aktualiserats men som nätverket inte hunnit detaljgranska är t.ex. semestervillkor samt olika former av ersättnings- konstruktioner och hur de förhåller sig till skattelagstiftningen. En annan fråga av principiell natur som berörts men inte närmare utretts är frågan om arbetsgivaransvar. Försvarsmakten () och Riks- polisstyrelsen är exempel på myndigheter som redan nu tar ett fullt arbetsgivaransvar. Sammantaget kan sägas att det informella nätverket fungerat väl och nått ett av sina syften; att etablera direkta kontakter mellan tjänstemän i olika myndigheter som hanterar rekrytering, anställning/kontraktering och som därigenom bidrar till en mer strömlinjeformad hantering av gemensamma frågor. Nätverket har föreslagit att utredningen tar upp behovet av ett gemensamt regelverk för myndigheter som rekryterar till internationell tjänst och därmed har ett arbetsgivaransvar. Regelverket skall fastställa grundläggande villkor för de som deltar i fredsfrämjande insatser. Ett sådant regelverk skulle främst ta upp försäkringar och sociala tr ygg- hetsfaktorer. Arbetet bör bedrivas skyndsamt. på temat Rekrytering och förberedelser inför internationell kris- och konflikthantering Rapportör: , , Den 19–genomförde en work- shop i om rekrytering och förberedelser inför inter- nationell kris- och konflikthantering. Målet var att utveckla samarbetet mellan departement, myndigheter, enskilda organisationer och närings- liv inför internationella uppdrag i kris- och konfliktområden. Work- shopen hade två huvudsakliga teman: Rekrytering och kompetensutveckling inför internationella insatser i kris- och konfliktområden. (Ett flertal av de myndigheter och organisationer som är verksamma inom detta område presenterade sin rekryteringsverksamhet.) Praktisk samverkan mellan departement, myndigheter, enskilda organisationer, näringsliv och internationella organ i det freds- främjande arbetet. Diskussionen fokuserade dels på utbildnings- frågor och dels på förberedelser och övning inför civila insatser och civil-militär samverkan i internationell kris- och konflikthantering. Ett fyrtiotal personer från olika myndigheter, departement, institutioner och enskilda organisationer deltog. Dessutom deltog en representant för finska samt chefen för . Ett flertal föreläsare var inbjudna. Workshopens arbete organiserades i tre grupper. Arbetsgrupperna presenterade förslag inom sina respektive arbetsområden. Presen- tationer av rekryteringsverksamhet, föreläsningar samt arbetsgrupp- ernas förslag återfinns nedan i sammanfattad form. 1.1Utrikesdepartementet/Sekretariatet för internationell rekrytering (P-SIR) I ligger två rekryteringsfunktioner som är gemensamma för : EU-enhetens funktion för svenskar i EU:s institutioner och Sekretariatet för internationell rekrytering (P- ). EU-enheten samordnar rekryteringsverksamhet till EU-institutionerna. P-SIR ansvarar för rekrytering till de inter- nationella organisationernas högkvarter (s.k. högkvartersrekrytering) samt rekrytering till internationella insatser för konflikthantering. P- bedriver ett nära samarbete med Sida. Sektionen är liten till sin omfattning och består av två handläggare och en chef. Handläggarna ansvarar för respektive inriktning. P-SIR:s rekryteringsverksamhet planlades ursprungligen med inriktning mot högkvartersrekrytering. är verksamheten dess- utom i stor utsträckning inriktad mot rekrytering till konflikthanterings- insatser. Den nya fördelningen har växt fram på grund av ökade behov i detta avseende. De ökade behoven gör sig gällande på flera områden. Ökat behov av att koordinera humanitär verksamhet med traditionell fredsbevarande och fredsfrämjande verksamhet. Framväxten av nya och omfattande verksamhetsområden. Ett exempel på detta är den ökade efterfrågan på personal inom rättsväsendet såsom domare, åklagare och kriminalvårdspersonal. Ökat behov av administrativ personal. Detta bör ses som en naturlig följd av att det internationella samfundet tar ett avsevärt större ansvar för återuppb yggnadsarbete i kris- och konfliktområden i jämförelse med tidigare. Behovet av administrativ personal kommer rimligtvis att vara stort även . Huvuduppgiften för för internationell utbildningsverksamhet () är att utbilda och ansvara för delar av den nationella ledningen av Försvarsmaktens internationella enhet, utlandsstyrkan. I detta ingår förberedelser, rekrytering, utbildning, anställning, materialanskaffning, transporter, hemkomstverksamhet, avsked, uppföljning, utveckling m.m. Utlandsstyrkan omfattar omkring 1 000 befattningar fördelade på 16 missionsområden. Samtlig personal, såväl civil som militär, har tjänstledigt från ordinarie verksamhet vid anställning i utlandsstyrkan. utövar således arbetsgivarens skyldigheter och befogenheter. En viss del av personalansvaret kvarstår efter avslutad tjänstgöring. har två rekryteringsperioder . Vid varje rekryteringsperiod behandlas 3000–6000 ansökningar. Ansöknings- underlag finns vid samtliga militära förband och vid alla arbets- förmedlingar i . Det är förbandschefens uppgift att yttra sig om den sökandes lämplighet innan ansökan inkommer till . I varje bataljon återfinns 500–800 befattningar varav 100–150 utgörs av officersbefattningar. 15–30 kvinnor ingår i bataljonen. Vad gäller observatörer och monitorer genomför 75–100 rekryteringar . Förbandschefen föreslår personal till nyckelbefattningar medan funktionscentra föreslår personal till specialbefattningar, exempelvis minröjningsuppdrag. För rekrytering av förbandschef, ställföreträdande förbandschef, stabschef samt auditörer ansvarar Högkvarteret. Övrig personal rekryteras av . Kvalifikationskrav för rekrytering till utlandsstyrkan har fastställts. I syfte att tillförsäkra att den personal som tjänstgör i utlandsstyrkan har en stark koppling till det svenska samhället och därmed kan representera detsamma reglerar perioden mellan missioner. Utgångspunkten är att personalen ska vara stationerad i mellan missioner och att en individ inte kan tjänstgöra mer än tre perioder i samma område. har flera viktiga uppgifter med avseende på rekrytering och personalfrågor. I enhetens uppgifter ingår lagutveckling, utbildning i kris- och stresshantering, akutstöd till perso- nal i utlandsstyrkan, ansvar för hemkomstprogram, psykosociala stödåtgärder för grupper och individer, återträffar samt anhörigstöd. Ett förhållandevis omfattande hemkomst- och debriefingprogram har utvecklats. Syftet är att förbättra personalens möjlighet att återgå till det svenska samhället efter avslutad tjänst- Utvecklingen av programmet påskyndades med anledning av erfarenheter från insatser i bl.a. Bosnien. Programmet sträcker sig över . identifierar två områden som särskilt intressanta för samordning mellan departement, myndigheter och enskilda organisa- tioner. Adekvat tidsperiod mellan missioner. Avsaknad av samverkan mellan myndigheter och andra organisationer leder till att personal ansöker om tjänstledighet för att återvända i fälttjänst i annan myndighets regi utan tillräcklig väntetid mellan uppdragen. Samordning av arvodesnivåer mellan statliga myndigheter för personal i utlandstjänst. Avsaknad av samordning i detta avseende leder till att myndigheter inbördes konkurrerar om personal. 1.3Statens räddningsverk (SRV) upprätthåller beredskap för att med kort varsel () genomföra internationella räddnings- och katastrofinsatser samt har kapacitet för att medverka vid inledande återuppb yggnads- faser i krigs- och katastrofdrabbade länder. inter- nationella deltagande föregås alltid av ett regeringsuppdrag efter en förfrågan från FN-organ, EU, internationell hjälporganisation eller annan nation. Det enda undantaget gäller vakthavande befäls befogen- het att sända ut observatörer. Rekryteringsbasen för den personal som ingår i internationella insatser är den kommunala räddningstjänsten. Vid sammansättning av en insatsenhet eftersträvas blandning av specifika kompetenser samt övriga förhållanden såsom civilstatus, tjänstgörings- form och erfarenhet. har fastställt kvalifikationskrav för internationell tjänstgöring. Insatsen genomförs under ledning av någon av stabsmedlemmar, oftast någon av de fyra skolcheferna. Deltagande i internationell insats grundas på enskild intresse- förklaring och är frivillig. har goda kontakter med närliggande räddningskårer inom respektive räddningsskolas upp- tagningsområde. Var och en av fyra skolor har sammanställt en grupp om 50–75 individer som önskar deltaga i inter- nationellt uppdrag. Vissa förberedelser har företagits såsom vacci- nering, information och övning. anställer personalen som beviljas tjänstledigt från ordinarie tjänstgöring. Samtlig personal är således statligt anställd och omfattas därmed av de försäkringar och förmåner detta innebär. Lagstöd för den ordinarie arbetsgivaren att bevilja tjänstledighet saknas. De kommunala räddningscheferna betraktar dock tjänstgöring i internationella insatser som en merit. Enskilda exempel då personal ej beviljats tjänstledighet står dock att finna. Förutom arbetsgivarens god- kännande kräver skriftligt godkännande av perso- nalens anhöriga. Personal med barn kan ej delta i en insats. Personalen beviljas inte ledighet uppdraget pågår. bedriver personal- och anhörigstödjande verk- samhet. Kontakt mellan anhöriga och tjänstgörande enhet (via ansvarig räddningsskola) etableras minst under uppdragets genomförande. Vidare administreras viss hemkomstverksamhet. Detta innebär bland annat att personalen vid hemkomst har tillgång till läkare och bereds möjlighet till samtal med psykolog. Därutöver har del- tagarna möjlighet att använda sig av dessa resurser på respektive hemort. Då arbetsgivaransvaret upphör vid uppdragets avslutande tar ej formellt ansvar för individen efter avslutad tjänst- . är att detta behov är förhåll- andevis litet. 1.4Sida/för internationellt utvecklingssamarbete (RIU) Sida har bland annat till uppgift att utvidga, utbilda och öka nyttjandet av den svenska resursbasen i det bilaterala och multilaterala utveck- lingssamarbetet samt att aktivt verka för att öka andelen kvalificerad svensk personal i prioriterade internationella organisationer (huvud- sakligen FN-organisationer). för internationellt utvecklings- samarbete (RIU) rekryterar svenska medborgare till internationella organisationer, bedriver resursbasutvecklingsprogram, rekryterar perso- nal inom det bilaterala biståndet samt rekryterar och sekonderar svensk personal till internationella missioner (valövervakning, fredsbevarande missioner och enskilda uppdrag inom området mänskliga rättigheter m.m.). Enhetens ansvar omfattar även förberedelseutbildning. Resursbasutvecklingsprogrammen syftar till att utveckla enskilda individers kompetens och utgörs huvudsakligen av ett multilateralt och ett bilateralt biträdande expertprogram (JPO och BBE). Därutöver finns ett yngre konsultprogram och ett flertal stipendiatprogram. Sida har sammanställt en valresursdatabas. För när- varande innehåller databasen 150 personer med nationell och inter- nationell valerfarenhet. Sida rekryterar 100–120 personer för 15–20 valuppdrag . Personalen sekonderas vanligtvis till FN, eller EU. RIU arbetar kontinuerligt med att utveckla databasen. Ett uttalat syfte är att öka andelen kvinnor och yngre personer. Förberedelseutbildning och debriefing utgör en integrerad del av verksamheten. Före utresa genomgår individen en tvådagars obliga- torisk förberedelseutbildning med bland annat information om statio- neringslandet och genomgång av landets vallag. Efter hemkomsten skall den anställde författa en kortare rapport till UD och Sida. Därutöver arrangeras ett öppet forum med representanter från Sida, UD och övriga intresserade. Sida ser över debriefing- verksamheten i syfte att förbättra dess utformning. Sida försäkrar personal rekryterad för internationell tjänstgöring genom avtal med Kammarkollegiet. Ansvarsförsäkringen är ej begräns- ad . Uppkomsten av skada (psykisk eller fysisk) måste dock härledas till perioden för tjänstgöring. gäller detta insatser i Kosovo men kommer att omfatta även övriga uppdrag. 1.5Rikspolisstyrelsen (RPS) övertog /2000 huvudmannaskapet för civilpolisverksamheten från . utgjorde civil- polisverksamheten en del av den militära utlandsstyrkan. utlandsverksamhet består av tre delar. (Funk- tioner för utbildning, administration, kommunikation och debriefing är knutna till dessa.) Omkring 150 civilpoliser fördelade på åtta missioner tjänstgör utomlands. Utvecklingssamarbete bedrivs i samarbete med RPS internationella sekretariat och Sida. Framförallt rekryteras projektledare och experter. Utvecklingssamarbetet ingår som ett led i det bredare upplagda rättsbiståndet. Omkring 15 poliser fungerar som utlandsstationerade sambandsmän och upprätthåller därmed samar- betet med myndigheter i länder med vilka detta behov är särskilt stort. rekryterar omkring 200 civilpoliser vid två rekryteringsperioder. Bland grundkraven för rekrytering till utlands- verksamhet återfinns aktuell erfarenhet av polistjänst. Vid rekrytering eftersträvas jämn ålders- och könsfördelning samt bland- ning av erfarenhet och kompetens. Rekryterad personal står under ordinarie huvudarbetsgivares ansvar för tjänstgöring. Personalansvar efter tjänstgöringens avslutande kvarstår. erfarenhet är att ordinarie arbetsgivare betraktar utlandstjänstgöring som meriterande. har inlett arbetet med att sammanställa en kompetensdatabas. Kompetensdatabasen skall fungera som ett hjälp- medel vid rekrytering och sammansättning av insatsenheter, samt erbjuda möjlighet till kvalitetssäkring. Grundkraven för rekrytering gäller även för upptagning i databasen. Innehållet omfattar person- uppgifter, information om anhöriga, specialutbildning, språkkompetens och erfarenhet av tidigare utlandstjänstgöring, dock ej vitsord, omdömen och betyg. innehåller databasen 60–80 individer. är intresse- och arbetsgivarorganisation för landets 289 kommuner. SK organiserar sina åtaganden för inter- nationella katastrofinsatser på ett flertal av förbundets saksektioner, främst internationella sekretariatet. saknar operativt ansvar för insatser. arbete vid internationella insatser utmärks av parallella strukturer då man genom andra organisationer arbetar både förebyggande (genom vänorts projekt), vid katastrofinsats (före- trädesvis genom ) och vid återuppb yggnad (framför allt genom traditionellt biståndsarbete). Vid insatser i har FN-organ och Sida spelat en avgörande betydelse som beställare. Förslag om att upprätta ett bolag för att hantera arbetsgivaransvaret för kommunalt anställda i utlandstjänst finns. Stora delar av Kommun- förbundets verksamhet, till exempel vänortssamarbetet, skulle dock inte påverkas av detta. identifierar två områden där samordning och andra åtgärder skulle underlätta genomförandet av internationella insatser. De lagliga grunderna för att delta vid internationella insatser bör underlättas. Kravet på regeringsbeslut innan insats kan genomföras hindrar verksamheten. SK stödjer nuvarande förslag om enklare regler på detta område. De arbetsrättsliga grunderna för deltagande i internationell insats bör förtydligas. Avsaknad av centrala avtal om rätt till tjänstledighet vid tjänstgöring utomlands ställer stora krav på samförstånd mellan arbetsgivare och den enskilde individen. Detta accentueras i mindre kommuner där arbetsbelastningen på kvarvarande personal gör att övertidsuttag kan öka. 1.7Svenska Röda Korset (SRK) Från det att Röda Korsets rekryteringsverksamhet tidigare varit starkt inriktad mot sjukvårdsinsatser i krig och kris har en successiv utvidgning av uppdragens karaktär skett. Därmed omfattas numera rekryteringsverksamheten inte bara av sjukvårdspersonal utan också av en stor mängd andra yrkeskategorier. Grunden i Röda Korsets rekryteringsverksamhet utgörs av dele- gatkåren. ingår runt 180 individer i delegatkåren. Omkring 20 nya delegater upptas i kåren. Detta sker efter utbildning i eller annat nordiskt land. Utbildningen kan arran- geras i SRK:s regi, genom internationella rödakorsrörelsen eller genom att låta SRK-delegater ta del av extern utbildning. (Sidas manualer används vid rekryteringsförfarandet.) SRK bedriver viss hemkomstverksamhet. Formellt personalansvar efter avslutad tjänstgöring saknas. Då den enskilda individen kvarstår i delegatkåren även efter avslutad tjänstgöring upprätthålls dock kon- takten med densamma. Det är SRK:s ambition att ansvara för skador vars uppkomst kan härledas till tjänstgöringsperioden. Kontaktgrupper utgör ytterligare ett stöd för individen efter genomfört uppdrag. Då Röda Korset är en internationell organisation saknas möjlighet att samordna rekryteringen med svenska organisationer. SRK efter- strävar dock ökad samordning när det gäller informationsutbyte. Forum Syd är en gemensam plattform för omkring 130 svenska enskilda organisationer som bedriver bistånds- och utvecklings- samarbete. har Forum Syd sänt ut 74 individer vid 96 till- fällen till 14 olika missioner. Forum Syd rekryterar och utbildar inför uppdrag inom FN (FN:s flyktingkommissarie, , FN:s volontärverksamhet, UNV, , UNDP, , m.fl.) och . Rekryteringsprocessen inleds med en förfrågan från FN-organet som i detalj beskriver uppdragets karaktär och önskvärd yrkesprofil. Även sekondering av personal förekommer. Forum Syd har dessutom möj- lighet att i egen regi sända personal till kris- och konfliktområden. Detta görs oftast i kris- och konfliktförebyggande syfte. Finansiering för rekrytering och utbildning tillhandahålls huvudsakligen av Sida. I och med att personalen övertagits av FN-systemet övergår också personalansvaret. I de fall personalansvaret inte övergår till FN-organet ansvarar Forum Syd för personalstöd i form av ansvarsförsäkring, kanslistöd m.m. Till sin hjälp vid rekrytering har Forum Syd utvecklat en resursdatabas. Ett nyckelbegrepp i verksamheten är recycling, då man eftersträvar att nyttja den kompetens som hemkomna volontärer besitter. Resursdatabasen består av omkring 400 indi- vider med skilda yrkeskompetenser. Dessa individer erbjuds kurser, bland annat en baskurs inom området mänskliga rättigheter. Kvalifika- tionskrav för upptagning i databasen har fastställts. Vid rekryterings- förfarandet används förutom intervjuer och psykologisk prövning även rollspel. Forum Syd bedriver viss debriefing/hemkomstverksamhet. Denna är oftast allmän till sin karaktär. Vid behov kan den fördjupas genom tillgång till specialister inom området. 1.9Rädda Barnen () Rädda Barnens verksamhet är inriktad på att förbättra villkoren för utsatta barn. Arbetet tar sin utgångspunkt i FN:s konvention om barns rättigheter. I första hand arbetar man med barn på flykt, barn med krigsbakgrund, barn i riskfyllda återvändandesituationer och barn i akuta katastrofområden (även naturkatastrofer). Rädda Barnens rekryteringsverksamhet i är starkt begränsad då den operativa verksamheten bedrivs vid de internationella region- kontoren. Rekrytering i sker endast till den s.k. beredskaps- styrkan och vid behov av personalförstärkning till något av RB:s regionkontor. Beredskapsstyrkan etablerades 1993 med syftet att påverka FN:s flyktingkommissarie () att i högre grad betona barns speciella villkor och behov i kris- och katastrofdrabbade områden. Beredskaps- styrkan rekryteras i och består av 20 personer. Styrkan kan ställas till UNHCR:s förfogande . har dessutom avtalat med UNHCR om att sex personer permanent ska tjänstgöra utomlands. Sida finansierar beredskapsstyrkan som således sekonderas till UNHCR. utvärderas beredskapsstyrkans verksamhet. Avtalet med UNHCR löper ut vid utgången av 2000. Beredskapsstyrkans framtid är oviss. Vid tjänstgöring i beredskapsstyrkan har personal- ansvar. Personalen är dock ej anställd av RB utan innehar annan anställning. Lagstöd för den ordinarie arbetsgivaren att bevilja tjänst- ledighet saknas. Tjänstgöring i beredskapsstyrkan grundas således på samförstånd mellan den enskilda individen och ordinarie arbetsgivare. administrerar både förberedande utbildning och hemkomstverksamhet för den personal som ingår i beredskapsstyrkan. Innan insats genomgår personalen utbildning i RB-kunskap, barn- konventionen, UNHCR-kunskap och säkerhet (i samarbete med ). Efter hemkomst sker inledningsvis avrapportering. Därutöver administreras kontinuerlig utbildning och kompetens- utveckling samt träffar med individer som tjänstgjort vid liknande insatser. 2 Andra föreläsningar och föredrag 2.1Pågående samverkan i utbildningsfrågor () presenterade ett projekt om utbildning och kapacitetsutveckling i kris- och konflikt- områden. Projektet har sitt ursprung i ett nätverk som bildades i samband med ett seminarium om kompetensuppbyggnad inför inter- nationella uppdrag. Projektgruppen består av representanter för , , , Riks- polisstyrelsen, och (). Projektet stödjs finansiellt av ÖCB. Syftet är att bidra till utvecklingen av kunskap hos organisationers anställda och fältpersonal samt enskilda med intresse och resurser för tjänstgöring i konflikt- områden för att därvid utveckla och stärka det svenska arbetet för att förhindra våld, hantera konflikter och bygga fred i kris- och konflikt- områden. Den principiella grunden i projektet utgörs av en strävan att upptäcka gemensamma värderingar. Det huvudsakliga målet med projektet är att utforma en manual (Meeting a New World: Expect the Unexpected and Think the Unthinkable). Manualen skall användas som en idébank av utbildare inom de olika myndigheter och organisationer som sänder ut personal till internationella uppdrag. För organisationers del förväntas manualen bidra till att framtida insatser i högre grad präglas av ett integrerat synsätt. Dessutom är ambitionen att arbetet med manualen skall bidra till att stärka och utveckla samverkansformer mellan myndigheter, organisationer och institutioner som bedriver verksamhet i kris- och konfliktområden. På är målet att bidra till bättre samordning av internationella insatser. 2.2Initiativ till nordisk konferens om civil kris- och konflikthantering Ambassadör (finska ) gav en presen- tation där hon uttryckte sig positivt om det svenska initiativet till samordning av rekrytering och förberedelse inför internationell kris- och konflikthantering. Mot bakgrund av en omvärld i snabb förändring där behovet av nationella och internationella kris- och konflikt- hanteringsmekanismer ökar betonade hon betydelsen av att rekrytering och förberedelse samordnas. I anslutning till detta redogjorde hon för det intresse för civil krishantering som råder i . Finska Utrikes- ministeriet planerade i samarbete med ett nordiskt seminarium där frågor om rekrytering och förberedelser skulle komma att behandlas. 2.3Näringslivet och internationell krishantering: . () presenterade ett näringslivsinitiativ inom kris- och konflikthantering. syftar till att erbjuda kostnadsfria kommunikationslösningar vid naturkatastrofer och andra kris- och katastrofsituationer och utgör därmed ett exempel på hur näringslivet alltmer kommit att engagera sig i sociala frågor. Denna utveckling uppmuntras av FN, bland annat genom A Global Compact med motivering att det stärker möjligheterna att förverkliga FN:s globala agenda. har utvecklat ett nära operativt samarbete med FN genom OCHA (Office for the Coordination of Humanitarian ) och Internationella Rödakors- och . Dessutom har en överenskommelse som täcker hela FN-systemet tecknats. Motiven för insatser från näringslivet är flera. I stort handlar det om en ökad förväntan hos omvärlden på företagets engagemang för en bättre värld.