sou · GOB37d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Det visar sig att vissa teoretiska rekommendationer för politikingrepp är starkt känsliga t.ex. för antaganden om marknadsformen och företagens beteende, vilka normalt är okända för utomstående. Härtill kommer att det strategiska spelet kan spelas av fler än en deltagare. I så fall kan resultatet bli ett "subventionskrig" som leder till överetablering i branschen, vilket gynnar köparna i tredje land men leder till samhällsekonomisk förlust i deltagarländerna. Hur har näringspolitik av den offensiva typen fungerat i praktiken? Den japanska utvecklingen användes tidigare ofta som ett exempel på hur en lyckad statlig styrning kunde åstadkomma en strukturomvandling till förmån för "framtidsbranscher". Det råder emellertid delade meningar om hur effektiv denna styrning egentligen var, och än mer i vad mån denna modell vore tillämplig på andra industriländer. Det har t.ex. hävdats att den japanska styrningen egentligen bara var en ersättning för en illa fungerande kapitalmarknad 153, och att den japanska näringspolitiken i vilket fall som helst lagts om till att bli avsevärt mera generell. För varje lyckat exempel på att "plocka vinnare" kan man dra fram ett flertal fall då selektiva subventioner lett till samhällsekonomiska förluster. Om man vill sammanfatta erfarenheterna på denna punkt är det kanske mest rättvist att säga att man varken i teorin eller praktiken finner särskilt mycket stöd för selektiva åtgärder som går utöver den typ av generell näringspolitik som vi tidigare behandlat, och vars syfte är att förbättra mekanismerna för kapitalbildning, attrahera real- och 153Saxonhouse (1984) 154Oughton (1997) Bilaga 5 till LU 99 Konkurrenskraft och ekonomisk politik 107 humankapital, stimulera utveckling och spridning av ny teknik och därigenom ekonomins förmåga till omvandling och förnyelse. Våra slutsatser blir att: det i teorin finns hållbara ekonomiska argument för en selektiv och offensiv näringspolitik av typen "plocka vinnare" men att de praktiska svårigheterna och begränsningarna gör en sådan politik svår att genomföra spelrummet för en svensk selektiv politik dessutom begränsas av åtaganden inom EU och WTO utrymmet för en svensk politik finns i form av generella åtgärder som påverkar näringsstrukturen genom att förändra den svenska ekono- mins komparativa fördelar, t.ex. genom att stimulera humankapital- bildning och kompetensuppbyggnad, och genom att underlätta omvandling och förnyelse. Bilaga 5 till LU 99 Sambanden mellan relativa exportpriser, relativ arbetskraftskostnad och svenska marknadsandelar Vi har undersökt sambandet mellan det svenska exportpriset, den svenska arbetskraftskostnaden och de svenska marknadsandelarna för bearbetade industrivaror. De variabler som ingår i analysen, och som beskrivs i figurerna i kapitel 2, är: andel av exporten av bearbetade varor från . Index 1991 = 100. Källa: , diagram 2.3. andel av importen av bearbetade varor till . Index 1991 = 100. Arbetskraftskostnad per enhet i tillverkningsindustrin i relativt till 11 ( konkurrentvikter) i gemensam valuta. Index 1991 = 100. Källa: diagram 2.6. Exportprisindex för bearbetade varor, relativt till 23 , gemensam valuta. Källa: , diagram 2.5. Regressioner på icke-stationära variabler ger inkonsistenta estimat såvida inte serierna är kointegrerade (1997). Vi undersöker därför först om serierna är stationära med ett ADF enhetsrot-test där nollhypotesen är att det finns en enhetsrot i data. Antal laggade differenser i Bilaga 5 till LU 99 Då endast 27 observationer finns är styrkan i ADF-testet (1979) ej så god, varför resultatet bör tolkas med viss försiktighet. Testet indikerar icke-stationaritet för samtliga variabler vid användande av 5 procents signifikansnivå. Vid 10 procents signifikansnivå blir pris- och kostnadsvariablerna stationära. Då icke-stationaritet kan föreligga blir nästa steg är att undersöka om serierna är kointegrerade. Härvid används (1988) kointegration test på 5 procents signifikansnivå. Testet tillåter en deterministisk trend i data samt intercept i den kointegrerande ekvationen. Motstridiga resultat i förhållande till enhetsrottestet erhålls då kointegrationstestet indikerar 2 kointegrerande relationer i vissa fall. Noll kointegrerande relationer kan endast föreligga om två serier är icke stationära och icke kointegrerade, vilket är konsistent med ADF-testet vid 5 procents signifikansnivå. Två kointegrerande relationer kan dock endast föreligga om båda serierna är stationära vilket motsäger . De motstridiga resultaten kan förmodligen ses som en effekt av att antalet observationer är lågt vilket ger testet låg styrka. Några indikationer på att kointegrerande relationer föreligger ges dock inte. Med användande av försiktighetsprincipen estimeras därför VAR-modeller på differenser (DVAR). Modellerna är skattade i termer av avvikelser från medelvärdet och kan skrivas: (at µa ) = pa ( pt 1 µ p ) + aa (at 1 µa ) + at ( pt µ p ) = ap (at 1 µa ) + pp ( pt 1 µ p ) + pt Bilaga 5 till LU 99 ln a x µ (-1.903)* ( 1.749)* (2.476)*** 2.586)*** (-5.928)*** (5.063)*** (-3.206)*** (3.039)*** Modellerna är skattade i MulTi (Haase et al. t-värden inom parentes. *,**, *** indikerar signifikans på 10,5 respektive 1 procents signifikansnivå. Skattade medelvärden utelämnas för ökad läsbarhet. I samtliga fall gäller att en ökning av det relativa exportpriset, alternativt den relativa arbetskraftskostnaden, har en signifikant negativ effekt på marknadsandelen i påföljande period. gäller emellertid att andelsförändringen påverkar priset/kostnaden positivt, med två perioders fördröjning. För att undersöka om sambanden är enkelriktade, från priser och kostnader till andelar, eller om ömsesidig påverkan föreligger gör vi Granger-kausalitetstest. Variabeln Y "Granger-påverkar" ej variabeln X om MSE[E(xt+s | xt, xt-1, xt-2,] = MSE[E(x t+s | xt, xt-1, xt-2,.., yt, yt-1, yt- 2,)] eller, enkelt uttryckt, tidsförskjutna värden på Y ej påverkar X. Bilaga 5 till LU 99 Parvisa Granger kausalitets test är ej Granger kausal på är ej momentant kausal på ln aX är ej Granger kausal på 0.00988*** ln aX är ej momentant kausal på är ej Granger kausal på 0.0072*** är ej momentant kausal på är ej Granger kausal på 0.0062*** är ej momentant kausal på är ej Granger kausal på 0.000009*** är ej momentant kausal på 0.0032*** är ej Granger kausal på 0.0000007*** är ej momentant kausal på 0.0032*** är ej Granger kausal på 0.00119*** är ej momentant kausal på 0.00596*** är ej Granger kausal på 0.00192*** är ej momentant kausal på 0.00596*** Test av Granger (1969). ** *** indikerar signifikans på 10, 5 respektive 1 procents signifikansnivå. Test skattat i MulTi baserat på vald VAR-modell. Bilaga 5 till LU 99 I samtliga modeller indikeras ett ömsesidigt samband där pris och kostnadsvariablernas utveckling påverkar marknadsandelsmåtten men där även marknadsandelsutvecklingen kommer att påverka exportpriser och arbetskraftkostnaden. Impuls respons funktionen visar effekten av en chock t i en variabel på framtida värden (t+s) i en annan variabel. Se 1994 för en detaljerad förklaring. Diagram A1 Impuls-responsfunktioner. Effekter av pris- och kostnadschocker på Respons på d ln a(x) från en 1 stdv chock i d ln k(KI) -0,05 -0,1 -0,15 Respons på d ln a(x) från en 1 stdv chock i d ln p() -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 Bilaga 5 till LU 99 Respons på d ln a(m) från en 1 stdv chock i d ln p() -0,2 0 -0,4 -0,6 -0,8 Respons på d ln a(m) från en 1 stdv chock i d ln p() -0,05 0 -0,1 -0,15 -0,2 -0,25 I samtliga fall klingar effekten av en pris- eller kostnadschock av efter 2- och marknadsandelen stabiliseras på en lägre nivå. Slutligen gör vi en modellkontroll av normalitet och seriell korrelation i residualerna för de skattade modellerna. Testen indikerar att samtliga modeller är fria från seriell korrelation och ej heller behäftade med icke normalitet, m.a.o. modellerna passerar modellkontrollen. Bilaga 5 till LU 99 Normalitet (Multivariat ) (Multivariat Portmanteau test) Bilaga 5 till LU 99 Specialiseringskvoten som mått på internationell konkurrenskraft Vi definierar specialiseringskvoten i bransch i, och land j, som kvoten mellan produktionen och förbrukningen av branschens produkter inklusive import: c ij + x ij m ij , cij , mij , xij , hij är inhemsk produktion, import, export och hemmamarknadsandel i den ite branschen (varugruppen) i land j, xijk , cik , aijk , ik är land js export till land k, förbrukningen i k och land js marknadsandel i den ite branschen i land k, och ett mått på marknadsstorleken. Specialiseringskvoten är ett index, ett vägt medelvärde, av marknadsandelar på olika marknader inklusive hemmamarknaden. En ökning av specialiseringskvoten uppkommer alltså genom en ökning av marknadsandelarna, vilket avspeglar växande konkurrenskraft i branschen. Bilaga 5 till LU 99 Amendola, G. Guerrieri, P. & Padoan P.C. (1993), International patterns of technological accumulation and trade. Economics, 1. (1994), Nya krav och mö jligheter i industripolitiken. Rapport från struktursekretariatet 1/94 . , L., , O. & , L. (1998), Structural change, competition and job turnover in the Swedish manufacturing industry 1964-96. FIEF Working Paper No 148. , H., Atlestam, B., Dreborg, G. & , L. (1993), Teknikpolitik för tillväxt . (1994), The effects of trade and foreign direct investment on employment and relative wages. Economic Studies No 23. Barro, R. & Sala-i-Martin X (1995), Economic growth. (1991), The practice of econometrics: classical and & , R. (1993), The competitiveness of countries and their multinational firms, i , L. & , E., Multinationals in the global economy. , M., , G. & , R. (1997), Foreign direct investment and employment: home country experience in the and . , M., , G. & , R. (1998), Outward FDI and home country employment, labor skills and wages. (1978), En ram för svensk industripolitik . Boltho, A. (1996), The assessment: international competitiveness. Policy, Vol 12 No 3. Braunerhjelm, P. (1996), Regional integration and the location of multinational corporations. Braunerhjelm, P., , K., Grundberg, L. & Karpaty, P. (1996), Swedish multinational corporations: recent trends in foreign activities. IUI Working Paper No 462. Bilaga 5 till LU 99 Braunerhjelm, P. & Oxelheim, L. (1999), Does foreign investment replace home country investment? Discussion paper, Economic integration in Europé. Braunerhjelm, P., Modén, K-M & Norbäck, P.J. (1999), Barockt metodfel i HUIs undersökning. Braunerhjelm, P. (1999), Venture capital, mångfald och t illväxt. Ekonomisk Debatt 1999:4. & , M. (1996), Svenska marknadsandelar för bearbetade varor i 14 1970-1994. , nationalekonomiska institutionen. , , , A. & , J. (1996), Quantifying a dangerous obsession? Competitiveness and export performance in an panel of industries. CEPR Discussion Papers No 1628. Caves, F. (1998), Industrial organization and new findings on the turnover and mobility of new firms. 36 nr 4. (1996), Economic evaluation of the internal market. Commission of Communities. , P., , L. & , C. (1996), & Fuller, W.A. (1979), Distribution of the Estimators for Autoregressive Time Seeeries with a Uniut Root. 74, 427-31. Dosi, G., Pavitt, K. & Soete, L. (1990), The economics of tehcnical change and international trade. Harvester/Wheatsheaf. Durlauf, S. & Quah, D. (1998), The new empirics of economic growth. CEP Discussion Paper 384. & , B. (1993), Avkastning och efterfrågan på högre utbildning. Ekonomisk Debatt 1993 nr 1. A., , P. & , B. (1994), Utbildningsnivå och utbildningsavkastning i . & Topel, R. (1995), Wage policy and restructuring – the Swedish labor market since 1960. SNS Occasional Paper No 63. (1991), Utvärdering av statligt stöd till verkstadsindustriell teknik. Tema T Rapport 22. (1993), Innovationspolitik för förnyelse av svensk industri. Tema T Rapport 33. & McKelvey, M. (1991), Högte knologisk produktion och produktivitet i svensk industri, i Forskning, teknikspridning och produktivitet. Expertrapport nr 10 till Produktivitetsdelegationen. Bilaga 5 till LU 99 , S-I (1994), Företags- och bransch-specifikt stöd till industrin – bokslut över en epok. Rapport från struktursekretariatet. Erixon, L. (1988), Löner och konkurrenskraft – lönekostnadens betydelse för världsmarknadsandelar. SIND PM 1988:5. (1988), International competitiveness. 8(2). (1996), Technology and competitiveness. Policy, Vol 12 No 3. , J., , P., , L. & , A. (red) (1997), Technology and international trade. Feldstein, M. (1994), The effects of outbound foreign direct investment on the domestic capital stock. NBER Working Paper No 4668. Flam, H. (1980), Growth, allocation and trade in . (1997), Utilization of R&D results in the home and foreign plants of multinationals. 45 No 3. (1996), R&D and technology transfer by multinational enterprises. & , R. (1994), R&D in Swedish multinational corporations. /IUI R 1994:40. Fölster, S. (1991), Hinder för teknikspridningen i , i Forskning, teknikspridning och produktivitet. Expertrapport nr 10 till Produktivitetsdelegationen. Fölster, S. m.fl. (1999), . (1997), Education, migration and labor market policy. (1983), Determinants of the structure of Swedish foreign trade in manufactures 1968-79. Geroski, P. (1991), Market dynamics and entry. Geroski, P. (1992), Entry, exit and structural adjustment in European industry, i Cool K, (red) European industrial restructuring in the 1990s. Global Outlook (1998), Intelligence Unit. & , M. (1985), Income and price effects in foreign trade, in (eds) Handbook of International Economics, Vol.2. , P., , P. & , L. (1999), Technology, resource endowments and international competititveness. 122 Referenser Bilaga 5 till LU 99 Griliches, Z. (1995), R&D and productivity: econometric results and measurement issues, i Stoneman, P. (red) Handbook of the economics of innovation and technological change. & Helpman, E. (1993), Innovation and growth in the global economy. Haase, K., Lütkephol, H., Claessen, H., Moryson, M., and , W., (1992), MulTI – A Menu Driven GAUSS Program for Multiple Time Series Analysis. (1994), Time Series Analysis. (1995), Satsar tillräckligt på forskning och utveckling? i , V. (red) Arbetsmarknad och tillväx t. forskning med facket. (1997), Employment of skilled labour in Swedish manufacturing, i , J. m.fl. (red) Technology and international trade. (1999), Relative demand for skills in Swedish manufacturing: technology or trade? FIEF Working Paper No 152. (1995), Basindustri eller högteknologi? Svensk näringsstruktur och strukturpolitik . Henrekson, M. (1992), tillväxtproblem . Henrekson, M. & , D. (1997), På spaning efter de mellanstora Ekonomisk Debatt 1997 nr 2. Henrekson, M. & , D. (1999), Sysselsättnings- och företagsstrukturen: endast snapsglas har, eller? Ekonomisk Debatt 1999 nr 3. Heum, P. & Stokland, D (1994), Internationalisering og nasjonal næringspolitik . & Locking, H. (1995), Wage dispersion and productive efficiency: evidence for . FIEF Working Paper No 128. (1986), Exports and technology. IMD (1998), The world competitiveness yearbook. & Rickne, A. (1997), New technology based firms in . (red) 1998, Företagaren i välfärdssamhället . (1988), Statistical Analysis of Cointegration Vectors. 12, 231-54. Bilaga 5 till LU 99 , , , P. & , J. (1999), Massarbetslöshetens karaktär och vägarna till full sysselsättning . Kaldor, N. (1978), Further essays on applied economics. (1997), A guide to econometrics. Konkurrenskraft – genomgång av internationella rapporter. Korpi, W. (1990), Halkar efter? Vår e konomiska tillväxt och produktivitet i jämförande belysning. Ekonomisk Debatt 1990:5. (1991), Handelshinder och internationaliseringsgrad inom tjänstesektorn, i . m.fl., Internationalisering och produktivitet. Expertrapport nr 8 till Produktivitetsdelegationen. Kreuzich, J. & , A. (1998), What we can learn from S ilicon Valley. Krugman, P. (1994), Competitiveness: a dangerous obsession. Foreign Affairs, 73 (2) Krugman, P. (1996), Making sense of the competitiveness debate. Policy, Vol 12 No 3. Krugman, P. (1997), Pop internationalism. & , J. (1991) Långt kvar till kunskapssamhället . Leamer, E. & Levinsohn, J. (1995), International trade theory: the evidence, i , G. & Rogoff, K. (red) Handbook of international economics Vol III. (1997), The Swedish experiment. 35 No 3. Lipshitz, L. & McDonald, D. (1991), Real exchange rates and competitiveness: a clarification of concepts and some measurements for Europé. IMF Working Paper WP/91/25. (1988), Technology, factor proportions and competitiveness. 90 No 2. (1992a), The structure of Swedish international trade and specialization: old and new explanations. Weltwirtschafsliches Archiv, Band 128 Heft 2. (1992b), Utbildning och internationell specialisering i svensk industri. Ekonomisk Debatt nr 8 1992. & , J. (1996), Skatteväxling och internationell konkurrenskraft. Kap. 5 i SOU 1996:117. (1981), The elasticities of supply and demand for Swedish exports in a simultaneous model. Bilaga 5 till LU 99 (1993), Arbetskraftens fria rörlighet i , i m.fl. Vad betyder EG? Maddala, C. (1992), Introduction to econometrics. Magaziner, I. & Reich, R. (1982), Minding America´s business. The declince and rise of the American economy. , J (1998), Errors-in –variables, supply side effects and price elasticities in foreign trade. Weltwirtschaftliches Archiv Vol 134 (4). & Sölvell, Ö. (1999), Företagsflytt kan rädda svenska jobb. Marsh, I & Tokarick, S (1994), Competetiveness indicators: a theoretical and empirical assessment. IMF Working Paper WP/94/29. McLure, C. (1995), Tax policy in . SNS Occasional Paper No 62. de Menil, G. (1999), Real capital market integration. Mowery, D. (1995), The practice of technology policy, i Stoneman P (red) Handbook of the economics of innovation and technological change. & , J. (1987), Lönestruktur och strukturella arbetsmarknadsproblem. Bilaga 10 till LU 87. (1999), konkurrenskraft i humankapitalintensiv produktion. , nationalekonomiska institutionen. , V. (1993), Næringsstruktur og utenrikshandel i en liten åpen økonomi . (1997), Market shares, relative prices and quality. A study of Sweden´s international competitiveness . (1999), Svenskt näringsliv på rätt väg? Bilaga 3 till LU99. (1992), Technology and the economy: the key relationships (1997), Historical statistics 1960-1995. (1998), Education at a glance. (1969), Utrikeshandeln och den ekonomiska tillväxten i 1871-1966. (1992), R&D för Swedish Industrial Renewal . Oughton, C. (1997), Competitiveness policy in the 1990s. , Vol 107 No 444. Palmer, E., , G. & , A. (1985), Swedish commodity export and import: models and empirical evidence. A study of the period 1963-1982. Bilaga 5 till LU 99 Papahristodoulou, C. (1991), FoU, innovationer och produktivitet; resultat och förklaringar. I Forskning, teknikspridning och produktivitet. Expertrapport 10 till Produktivitetsdelegationen. (1993), Inter-Nordic and Nordic-EC labour mobility, i (red) European economic integration: a Nordic approach. (1998), and worker flows in : who gets the new jobs and who loses the old jobs? 6/1998. (1995), Convergence in per capita income and migration across the Swedish counties 1906-1990. IIES Seminar paper No 601. Porter, M. (1985), Competitive advantage. Creating and sustaining superior performance. Psacharopoulos, G. (1993), Returns to investment in education. A global update. Working Papers WPS 1067. Rouvinen, P & Ylä-Anttila, P. (1997), K onkurrenskraften i . Rødseth, A. & Nymoen, R. (1999), Nordic wage formation and unemployment seven years later. Memorandum No 10/99. Röttorp, A. (1979), Den svenska exportens marknadsandelsutveckling . (1994), Akademikernas löner i och . En analys av sju akademiska yrken i sju länder. Akademikerfakta 5/94. (1999), Därför flyttar unga akademiker utomlands. Salvanes, K. (1997), Market rigidities and labor market flexibility: an 99 No 2. Saxonhouse, G. (1983), The micro and macro economics of foreign sales to , i Cline WR (red) Trade policy in the 1980s. SCB (1991), Utbildning och produktivitet. Information om arbetsmarknaden 1991:2 SCB (1998), Tema utbildning. Emigration bland högutbildade . SCB (1999), Utbildningsbakgrund för in- och utvandrade . (1992), ekonomiska karta. Sohlman, Å. (1992), Hur bra är vi? Den svenska arbetskraftens kompetens i internationell belysning. SOU 1991:82, Drivkrafter för produktivitet och välstånd . Bilaga 5 till LU 99 SOU 1993:16, Nya villkor för ekonomi och politik. & , G. (1994), Svenskt näringslivs teknologiska specialisering. Bilaga 11 till LU 95. (1996), Foreign activities of Swedish multinational corporations. , Economic Studies 25 , B. , G. & Kinnwall, M. (1988) Den svenska industrins utlandsinvesteringar . i världen (1998), Rapport från . TCO (1978), En offensiv industripolitik. En rapport från TCO. Thirlwall, A. (1979), The balance of payments constraint as an explanations of international growth rate differences. del , 32. (1992), Head to head: the coming economic battle among , Europe and . & Van´t dack, J. (1993), Measuring internationnnnal price and cost competitiveness. 1993 No 39. (1992), Who is bashing whom? Trade conflicts in high- technology industries. (1995), World investment report – transnational corporations and competitiveness. UNICE (1999), Fostering entrepreneurship in Europé. The UNICE benchmarking report. (1998), Migration bland högutbildade. (1999a), Några resultat från Education at a Glance 1998. (1999b), Pressmeddelande . WEF (1998), Global competitiveness report. (1994), Avkastning på utbildning i privat och offentlig sektor. FIEF Arbetsrapport nr 125.