sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Beräkningen av sysselsättningsutvecklingen i vagnarna beskrivs i formel 5. 159 Sambandet för dödsrisken ser ut som följer: ) ( = ) = a 0 + a 1 exp( b 1 ] + b 2 ] ) , där z är löne- andelen och 1-bruttovinstandelen, och där a0,, a1, b1, och b2 är olika skattade F(Z)= andel av ursprungligt De olika värdena för länen överförs till LA-regioner. I de fall där en LA- region skär en länsgräns, används värdet för det län där huvuddelen av befinner sig geografiskt. Värdet på F(z), andelen företag som försvinner, normeras för riket. Avvikelsen från riksnivån multipliceras sedan med resultatet i första momentet. 160Skattningen av elasticiterna görs med hjälp av OLS-metoden. 161En beskrivning av de ingående variablerna i formel 5: DyIM= sysselsättningsförändring i en vagn i en viss region. a = nationell förändring justerad för historisk trend (se ovan). h = elasticitet över tiden. Elasticitet på 1,0 antas för en 10-års-period med en linjär förändring. = a +[KD[ (g ' +g ' +g ' )]* '[b ' +b ' +....b ' ] (5) En vagn i en region påverkas av alla loksektorer i regionen. Den genomsnittliga sysselsättningsförändringen ( DxM) beräknas genom att sysselsättningsförändringen i varje lok i regionen multipliceras med dess andel av den totala sysselsättningen i loken. För ursprungsåret summeras sysselsättningen i loken för varje region. Varje loks andel av den totala sysselsättningen beräknas. Eftersom andelarna summerar till ett kan andelarna multiplicerat med sysselsättningsförändringen i varje lok adderas, och ett vägt genomsnitt för lokens sysselsättningsförändring beräknas. De värden som beräknades för loken används för att beräkna förändringen i vagnarna. Därmed har den branschvisa regionala sysselsättningsförändringen beräknats för alla branscher och alla regioner. 'HQ WRWDOD UHJLRQDOD EUDQVFKYLV V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJHQ Den andra delen i modellen innebär en aggregering av den totala sysselsättningsförändringen i respektive . För varje summeras sedan den framräknade utvecklingen över alla branscher. Denna aggregerade siffra sätts i relation till den totala sysselsättningen för startåret. På detta sätt får vi en sysselsättningsförändring för varje LA- region. Sist i beräkningen görs en normering av regionernas branschutveckling mot den nationella utvecklingen i varje bransch. I våra scenarier använder vi oss av två olika regionindelningar, LA- regioner respektive regionfamiljer. Dessa båda indelningar beskrivs nedan. För ett utförligare resonemang om regionindelningar hänvisas till rapporten på väg mot 2015. DxM= genomsnittlig sysselsättningsförändring i motorsektorerna i samma region, där motorernas förändring vägts enligt deras andel av antalet sysselsatta. g1-3 = elasticitet med avseende på sektorns känslighet för förändringen i motorsektorerna. Denna elasticitet visar som nämnts tidigare hur mycket vagnen påverkas av förändringarna i motorbranscherna. De elasticiteter som använts är: g1=0,427 (privata tjänster) och g2=0,333 (offentlig sektor). D2=1om sektorn är privat tjänstesektor, annars 0 D3=1 - - offentlig sektor - - D= dummyvariabel, där D=1 om motorernas utveckling är negativ, annars 1/ [b1 1+b2 2 +. .. . b10 där, b1-10= vikter med avseende på graden av statliga nettotransfereringar till regionen. D 1-10= dummyvariabler, som antar värdet 1 eller 0 beroende på vilken kategori mottagare av statliga transfereringar regionen tillhör. Lokala arbetsmarknadsregioner är en funktionell region, det vill säga en region som har en fungerande näringsgeografi. Funktionella regioner kan variera både i storlek och omfattning beroende på vad syftet med avgränsningen är. LA-regioner är en lämplig funktionell region när syftet är att analysera sysselsättningsförändringar. Indelningen i LA-regioner är gjord för att identifiera områden inom vilken arbetsmarknaden fungerar relativt oberoende av omvärlden, när det gäller antalet arbetstillfällen och arbetsmarknadens funktion. LA-regioner baseras därför på pendlingsrelationer, från hemmet till arbetet, mellan kommuner. Statistiken baseras på rörlighetsmönstret hos samtliga sysselsatta. Den lägsta redovisningsnivån för statistik är oftast en kommun. Det faktum att en kommun är en administrativ enhet gör att en kommun är den minsta byggstenen vid bildandet av LA-regioner. Varje kommun förekommer endast i en . Den indelningen som används är baserad pendlingsstatistik och omfattar 108 regioner 162. Det är knappt 60 kommuner som själva bildar en . Det finns dock 14 regioner som korsar en eller flera länsgränser, vilket i vissa fall kan medföra tolkningsproblem.163 En storstadsregion och en glesbygdskommun har helt olika förutsättningar. För att underlätta jämförelser kan regioner grupperas på olika grunder, bland annat beroende på de produktionsförutsättningar som respektive region har. Regionfamiljer är en sådan gruppindelning. Inom respektive regionfamilj är förutsättningarna likartade, vilket medför att en jämförelse kan göras mellan de olika ingående regionerna. Det kan givetvis föras en diskussion om vilka produktionsförutsättningar som skall ligga till grund för en sådan indelning. I rapporten på väg mot har fem olika kriterier valts, befolkning mellan , antalet företagare per antal invånare , andel av befolkning med eftergymnasial utbildning, tillgänglighet till kommuncentra samt tillgänglighet till ort med högskola eller universitet. Efter detta har LA- regioner delats in i sju regionfamiljer. Indelningen visas i tabell J.1 och J.3. 162I tabell J.3 redogörs vilka kommuner som ingår i respektive . 163För vidare diskussion se Regioner på väg mot , förutsättningar, fakta och tendenser. ,QGHOQLQJ DY RUWHU L UHJLRQIDPLOMHU 6WRUVWlGHU 6WRFNKROP *|WHERUJ 0DOP| 8QLYHUVLWHWVUHJLRQHU RFK QnJUD VW|UUH UHJLRQHU PHG K|JVNROD 5HJLRQDOD FHQWUD RIWD PHG HQ UHJLRQDO K|JVNROD 5HODWLYW VWRUD LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 9LVVD 0LQGUH LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 5HJLRQHU VRP RIWD KDU HQ VWRU DQGHO RIIHQWOLJW DQVWlOOGD $QP , WDEHOO - GHODV DOOD /$ UHJLRQHU LQ L UHJLRQIDPLOMHU .lOOD 187(. 5HJLRQHU Sn YlJ PRW nU Grupperingen i regionfamiljer är inte gjord för att rangordna regioner utan för att hitta likheter i grundläggande produktionsförutsättningar. Detta kan leda till en analys av orsaker till varför regionfamiljer presterar på olika nivåer. Den regional efterfrågan på personer med olika utbildning För att se hur sysselsättningsförändringarna påverkar efterfrågan på olika utbildningar i olikan regioner har den regional modellen utökats med en beräkningsdel som tar hänsyn till utbildningssammansättningen. För att möjliggöra en prognos av utbildningssammansättningen i olika regioner utgår modellen från scenarier på nationell nivå (ISMOD), nedbrytningen på regional nivå av sysselsättningsförändringarna samt fördelningen mellan olika utbildningskategorier 164 i olika branscher och regioner startåret. Startårets fördelning av tolv utbildningskategorier i olika branscher tas fram med hjälp av utbildningsdatabasen 165 och läggs in som en av förutsättningar för beräkningarna i ISMOD. För slutåret beräknar ISMOD förutom ekonomiska data även den efterfrågade utbildningssammansätt- ningen per bransch. Uppgifterna från utbildningsdatabasen är också geo- grafiskt fördelade vilket är en förutsättning för att kunna se om efter- frågan varierar i olika delar i . Vi har valt att redovisa efterfrågan för de sju olika regionfamiljer som helhet. Vi har också slagit samman olika utbildningskategorier för att få så homogena grupper som möjligt ur ett arbetsmarknadsperspektiv. ISMOD tillåter maximalt tolv olika kategorier, vilket medför en viss begränsning i fördelningen. Vi har dock plockat ut all utbildning som har IT-inriktning 164 ISMOD begränsar antalet utbildningskategorier till tolv och dessa finns beskrivna i appendix J.4. 165 Utbildningsdatabasen är en databas som bland annat omfattar individ data. Uppgifterna som finns om respektive individ är bland annat utbildningsnivå, inom vilken bransch han/hon arbetar, var i arbetsplatsen är lokaliserad. och fört samman dem till en kategori på grund av den extremt höga efterfrågan som just nu råder på arbetsmarknaden. Om inte kommer resultatet att bli svårtolkat eftersom det finns en representation av denna utbildningskategori i flera andra grupper. ISMOD har, som nämnts tidigare, 31 branscher där den offentliga sektorn inte är representerad. Den modellversion som har använts till dessa scenarier bygger på SNI 69 (svensk näringsgrensindelning ) trots att det finns en senare officiell indelning, SNI 92. Detta beror på att flera av de tabeller som ISMOD bygger på ännu inte har u ppdaterats av SCB. Den regionala modellen och beräkningen av efterfrågan på olika utbildningar bygger på den senare indelningen, SNI 92, vilket medför att en fördelning av resultatet från de nationella scenarierna måste göras med hjälp av nycklar. Dessutom är antalet branscher fler då de bygger på länsplaneringabranscherna, LP-branscher, som är 42 till antalet, vi använder dock 44 branscher eftersom vi har delat på utbildningskategorin i två delar. Grundskola och gymnasium respektive högskola och universitet då de senare oftast fungerar som en motor för regionens sysselsättning. De olika nycklarna finns i tabell J.4. Enligt statistiken från SCB klassas personer i olika grupper beroende på deras högsta utbildningsnivå. Huvudprincipen är att utbildningen ska vara avslutad. Vad som menas med avslutad skiljer sig dock mellan olika utbildningar och inriktningar, främst på eftergymnasial nivå. För att få högskolestudier klassade som högsta utbildningsnivå ska examensbevis finnas. Oavsett antalet slutförda terminer på räknas gymnasieutbildningen som högsta utbildningsnivå, om inte någon högre examen tagits ut. Det finns dock undantag från denna regel. De personer som läst minst 20 poäng i ett ämne som räknas som en fristående kurs, klassas i gruppen HIWHUJ\PQDVLDO XWELOGQLQJ NRUWDUH lQ nU ISMOD möjliggör förutom sysselsättningsprognoser även en skattning av näringslivets efterfrågan på individer med olika utbildningsbakgrund. Modellen begränsar antalet utbildningskategorier till tolv. Vi har delat in alla utbildningar både efter nivå och inriktning, se tabell J.2 och J.4. Den första kategorien omfattar individer som högst har genomgått folk- respektive grundskola. Kategori två och tre omfattar båda högst gymnasieutbildning och är indelade efter yrkes- respektive studieförberedande inriktningar. Resterande nio kategorier omfattar eftergymnasiala utbildningar. Kategori 4 och 5 omfattar kortare eftergymnasiala utbildningar (kortare än ) inriktade mot tekniska och naturvetenskapliga ämnen eller mot humanistiska ämnen. I kategori sex återfinns civilingenjörer och i kategori sju ekonomer och jurister. Utbildningar inriktade mot offentlig verksamhet där exempelvis läkare ingår men inte lärare, bildar kategori åtta. Lärare är en egen kategori, Kategori nio är mer allmänna universitetsutbildningar. Alla forskarutbildade, oavsett inriktning, återfinns i nummer elva och i tolv har alla IT-specialister samlats. IT-specialister kan ha både kortare eller längre högskoleutbildning. I många statistiska redovisningar och utredningar har det redovisats en akut brist på arbetskraft med IT-utbildningar, därför särredovisas denna grupp. ,602' JUXSS (Q VDPPDQIDWWQLQJ DY GH ROLND XWELOGQLQJVDJJUHJDWHQ )|UJ\PQDVLDO XWELOGQLQJ (IWHUJ\P %nGH WHNQLVN QDWXUYHWHQ VNDSOLJ LQULNWQLQJ RFK DQGUD XWELOGQLQJDU 7HNQLN QDWXUYHWHQVNDS IDUPDFHXWLVND XWELOGQLQJDU NRUWDUH HIWHUJ\PQDVLDOD 7HNQLVND FLYLOLQJHQM|UV (NRQRPHU -XULVWHU RIIHQWOLJ VHNWRU H[NOXVLYH H[NOXVLYH XWELOGQLQJDU LQULNWDGH PRW RIIHQWOLJ VHNWRU .lOOD 187(. I tabell I.4 finns en mer detaljerad förklaring till vilka utbildningar som ingår i de tolv olika utbildningskategorierna. Varje ISMOD-grupp består av en eller flera ämnesgrupper. Dessa ämnesgrupper beskrivs genom att tala om vilken nivå som gruppen avser, vilka utbildningar som omfattas samt den statistiska kod som SCB använder sig av för att klassa utbildning, SUN-kod. Då det finns en specialklass för IT-specialister exkluderas de från sin vanliga klass. 7DEHOO - )|UGHOQLQJ DY NRPPXQHU L /$ UHJLRQHU RFK UHJLRQIDPLOMHU 7\UHV| 'DQGHU\G (QN|SLQJ 1\N|SLQJ 1\N|SLQJ 1\N|SLQJ 2[HO|VXQG /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ /LQN|SLQJ 0M|OE\ 6|GHUN|SLQJ -|QN|SLQJ -|QN|SLQJ -|QN|SLQJ -|QN|SLQJ -|QN|SLQJ 9l[M| 9l[M| 9l[M| 9l[M| 9l[M| 9l[M| 0|UE\OnQJD +|JVE\ gVWUD *|LQJH +|UE\ +||U (VO|Y /LGN|SLQJ /LGN|SLQJ /LGN|SLQJ /D[n /D[n 7DEHOO - ,QGHOQLQJ DY ROLND XWELOGQLQJDU L NDWHJRULHU RFK 681 NRG UHDOVNROHXWELOGQLQJ )|UJ\PQDVLDO XWELOGQLQJ NRUWDUH lQ nU RFK VDPW WHNQLVN RFK QDWXUYHWHQVNDSOLJ XWELOGQLQJDU LQRP .2098; ([HPSHO Sn XWELOGQLQJDU · ODQW RFK VNRJVEUXN WUlGJnUG 8WELOGQLQJDU I|U HVWHWLVN KXPDQLVWLVN RFK UHOLJL|VW ²8WELOGQLQJDU I|U KDQGHO NRQWRU KXPDQLV I|UYDOWQLQJ HNRQRPLVNW RFK WLVN LQULNW EHWHHQGHYHWHQVNDSOLJW DUEHWH ([HPSHO Sn XWELOGQLQJDU lU · ELWUlGHVSHUVRQDO L KlOVR RFK VN|WDUH L SV\NLDWULVN YnUG RFK UHVWDXUDQJN|N KRWHOO RFK UHVWDXUDQJ K\JLHQ RFK · nULJ IRONK|JVNROHXWELOGQLQJ · 9LGDUHXWELOGQLQJ RFK NRPSO LQRP KlOVR RFK VMXNYnUG R 6WXGLHI|U 1DWXUYHWHQVNDSOLJD lPHQ 1 7 GlU VWXGHQWH[DPHQ UHDOOLQMHQ .2098; QDWXUYHWHQVNDSOLJ VHNWRU 996 WHNQLVN XWELOGQLQJ RFK nULJ WHNQLVNW J\PDVLXP UlNQDV LQ 6 + ( GlU DOOPlQ VWXGHQWH[DPHQ RFK ODWLQOLQMHQ ,% IRONK|JVNROHXWELOGQLQJ VRP JHU (IWHUJ\P · 6M|EHIlO IO\JWMlQVW RFK WUDQVSRUWV\VWHPSODQHULQJ RFK WUDILN DVVLVWHQW XWE I|U · )DUPDFHXWLVND lPQHQ · /DQWPlVWDUH WUlGJnUGVWHNQLNHU · $'% XWELOGQLQJ LQNO K|JVNROHH[HPHQ LQIRUPDWLRQ +lOVRYnUGVLQVSHNW|UV RFK (IWHUJ\P ELOG RFK IRUPNRQVWQlUOLJ PXVLN WHRORJLVN WRON RFK WHFNHQVSUnN RFK · 7HFNQLQJVOlUDUH VO|MG PXVLNSHGDJRJLN J\PQDVWLN RFK LGURWW I|UVNROOlUDUH · -RXUQDOLVW VHNUHWHUDUH RFK ·6MXNVN|WHUVNHXWELOGQLQJ KlOVR RFK VMXNYnUGVXWE VRFLDO RPVRUJ RFK SHGDJRJLN ·3ROLVXWELOGQLQJ WXOOWD[HUDU NDPPDU VNULYDUXW NRPSDQLRIILFHUVXWELOGQLQJ XWELOGQLQJ DY \UNHVRIILFHUDUH YLGDUHXWELOGQLQJ I|U NRPSDQLRIILFHUDUH (IWHUJ\P 7HOHLQJHQM|UHU XSSK|UGH WDOHW (IWHUJ\P .DQGLGDWH[DPHQ RFK PDJLVWHUH[DPHQ LQRP · $JURQRP +RUWRQRP LQNO (IWHUJ\P )|UYDOWQLQJVHNRQRPL RFK (IWHUJ\P (IWHUJ\P 8WELOGQLQJ I|U I|UYDOWQLQJ KDQGHO · %LOG RFK IRUPNRQVWQlUOLJ (IWHUJ\P 3V\NRORJ SV\NRWHUDSL · /lNDUH WDQGOlNDUH VMXNVN|WHUVND EDUQPRUVND )|UYDOWQLQJVXWELOGQLQJ PHG (IWHUJ\PQD /lUDUH I|U DOOD QLYnHU WHFNQLQJV WH[WLO LGURWW $OOD PHG ,7 VSHFLDOLVWNRPSHWHQV $'% XWELOGQLQJ 6\VWHPYHWHQVNDSOLJ XWELOGQLQJ (O RFK WHOHWHNQLN HOHNWURWHNQLN 'DWDORJ JUHQ DY PDWHPDWLNHU 1XPHULVN DQDO\V 7HNQLVN I\VLN RFK GDWDWHNQLN 7DEHOO - ,602' EUDQVFKHUQD ,602' ,602' 6N\GGDG OLYV 'U\FNHU WREDN -RUG RFK VWHQ -lUQ RFK VWnO /3 EUDQVFKHU 61, RFK ,602' EUDQVFKHU )|UODJ RFK JUDILVN LQGXVWUL *XPPL RFK SODVWYDUX -RUG RFK VWHQYDUXLQGXVWUL (O RFK RSWLNSURGXNWHU (QHUJL YDWWHQ RFK +DQGHO RFK VHUYLFH DY $QGUD I|UHWDJVWMlQVWHU )RUVNQLQJ RFK XWYHFNOLQJ /3 EUDQVFKHU 61, RFK ,602' EUDQVFKHU IRUWV ,QWUHVVHRUJ RFK UHOLJ|VD 5HNUHDWLRQ NXOWXU RFK VSRUW 2IIHQWOLJ I|UYDOWQLQJ (M VSHFLILFHUDG YHUNVDPKHW 8WELOGQLQJ K|JVNROD /RN UHVSHNWLYH YDJQDU / 3 2 /$ UHJLRQ GlU YLVVD EUDQVFKHU lU HWW ORN )|UODJ RFK JUDILVN LQGXVWUL *XPPL RFK SODVWYDUXLQGXVWUL -RUG RFK VWHQYDUXLQGXVWUL (O RFK RSWLNSURGXNWHU +DQGHO RFK VHUYLFH DY 1, 10, 82 1, 2, 5, 6, 29, 34, 40, 55, 65, 76, 97 $QGUD I|UHWDJVWMlQVWHU )RUVNQLQJ RFK XWYHFNOLQJ 1, 23, 27, 29, 37, 43, 54, 62, 69, 70, 71, 76, 87, 88, 89, / 3 2 /$ UHJLRQ GlU YLVVD EUDQVFKHU lU HWW ORN 90, 93, 105, 106, ,QWUHVVHRUJ RFK UHOLJ|VD 5HNUHDWLRQ NXOWXU RFK VSRUW 1, 69, 87, 99, 100, 2IIHQWOLJ I|UYDOWQLQJ 15, 27, 29, 49, 81, (M VSHFLILFHUDG YHUNVDPKHW 8WELOGQLQJ K|JVNROD / ORNEUDQVFK 3 RFK 2 lU YDJQDU GlU 3 SULYDWD WMlQVWHU 2 RIIHQWOLJD Appendix K: Resultattabeller Försörjningsbalans , Mkr, priser . Försörjningsbalans år , priser. Tabell K.3 Försörjningsbalans, fasta priser. årlig procentuell förändring 1995-2010 . Sysselsatta fördelade på utbildningskategorier , procent . egym övr univ tek Sysselsatta fördelade på utbildningskategorier , procent. Kapacitet, teknik, sysselsättning samt produktivitet i gammal och ny teknik värde (fv) värde(fv) )|UlGOLQJVYlUGH EUXWWRYLQVW RFK LQYHVWHULQJDU nU 6XPPD WMlQVWHU |YULJW 6XPPD WMlQVWHU |YULJW 'HQ UHJLRQDOD XWYHFNOLQJHQ I|U EnGH KXYXG RFK WLOOYl[WDOWHUQDWLYHW cU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ IRUWV 'HQ UHJLRQDOD XWYHFNOLQJHQ I|U EnGH KXYXG RFK WLOOYl[WDOWHUQDWLYHW cU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ IRUWV 'HQ UHJLRQDOD XWYHFNOLQJHQ I|U EnGH KXYXG RFK WLOOYl[WDOWHUQDWLYHW cU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ (IWHUIUnJDG XWELOGQLQJ L UHVSHNWLYH UHJLRQIDPLOM L DQGHODU nU RFK KXYXG UHVSHNWLYH VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLYHW (IWHUJ\PQ XWE nU (IWHUJ\PQ XWE ! (IWHUJ\PQ XWE nU (IWHUJ\PQ XWE ! (IWHUJ\PQ XWE nU (IWHUJ\PQ XWE !