sou · GOB3111d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Däremot kan man nog med säkerhet fastslå att de orter som inte kan erbjuda ett nät med hög överföringskapacitet kommer att ha en klar konkurrensnackdel. En väl utbyggd IT-infrastruktur bedöms därför sammantaget ha en positiv inverkan på sysselsättningen i ett långsiktigt perspektiv. Vidare kan den offentliga servicen upprätthållas och i vissa fall utökas med hjälp av ny teknik i kombination med en väl utbyggd IT-infrastruktur. Det kan gälla exempelvis posttjänster, men även tjänster som t.ex. vårdcentraler och äldreomsorg har att ansvara för gentemot den lokala befolkningen. Även privat service som banktjänster m.m. kan upprätthållas i glest befolkade delar via ett sådant nät. Stödet till det ortssammanbindande nätet finansieras till en del med att anslag från konton under rubriken regional utjämning och utveckling tas i anspråk. Sammantaget handlar det om en summa omkring på . I utfallet av hur stödet fördelas kan man en mycket tydlig regionalpolitisk profil eftersom stödet riktas till orter med färre än 3 000 invånare. Vidare skulle 40 kommuner i norra ha fått nedsatta socialavgifter i enlighet med tidigare regler. Totalt används nu som finansiering av en IT-infrastruktur. Enligt de förslag som presenteras i detta betänkande får motsvarande kommuner ett stöd som motsvarar , förutsatt att dessa kommuner fullt ut nyttjar möjligheten till statligt stöd. Dessutom skall noteras att dessa kommuner, i delbetänkandet Kommunstöd till lokal IT-infrastruktur, SOU 2000:68, får möjlig- het till ytterligare i stöd. Den samlade bilden blir därför att stödet till IT-infrastruktur har en tydlig regionalpolitisk profil. Det är inte alldeles enkelt att göra preciserade uttalanden om en IT-infrastrukturs konsekvenser för brottsligheten. Tyvärr är det nog så att där det finns pengar att tjäna på oaglig väg så kommer uppfinningsrikedomen att vara stor. Brottslighet som sker via traditionella bedrägerier, bankrån, förskingringar m.m. kommer till stor del att ske med hjälp av den nya teknik som IT- samhället medför. Även brottslighet som avser spridning av icke tillåtna publikationer, såsom barn- pornografi, hets mot folkgrupper m.m., riskerar tyvärr att öka via Internet vilket också redan har skett. Med andra ord så kommer en väl utbyggd IT-infrastruktur att medföra att antalet tjänster kommer att öka och därigenom ökar också möjligheterna till brottslighet. En stor del av brottsligheten byter dock bara tillväga- gångssätt och medium. Vad avser spridning av olaglig information så kan man nog däremot befara att en väl utbyggd infrastruktur kommer att innebära att den olagliga informationen kommer att öka och nå fler människor. Denna befarade ökning av brottsligheten får dock inte hindra utbyggnaden av en högkapacitiv IT-infrastruktur. Det är inte i första hand den ökande kapaciteten i sig som är problemet utan snarare att fler företag, organisationer och hushåll ansluter sig och öppnar och integrerar sina IT-system så att de blir åtkomliga externt över Internet. Det krävs då ett mer omfattande säkerhets- och sårbarhetstänkande för att inte skapa lockbeten för brottsligheten, som kan operera med intrång, sabotage och utpressning. Det är dock mycket svårt att uttala sig om vilken omfattning detta kan få. Trots allt kan denna indirekta konsekvens av en utbyggd IT-infrastruktur pareras genom ett förbättrat säkerhetstänkande. En viktig åtgärd bör därför bli utbildningsinsatser i säkerhetstänkande och i vilka motåtgärder som kan göras tekniskt och genom lämpliga arbetssätt för att minimera eller helt undvika säkerhets- och sårbarhetsproblem. I regeringens IT-proposition 1999/2000:86 berör regeringen problematiken och avser att verka för ett säkrare Internet och för säkra elektroniska signaturer. Detta är en mycket viktig uppgift. Säkerhetsarbetet måste hålla minst jämn takt med den ökande användningen av IT. Säkerhetstänkandet måste bli en självklarhet för var och en. 8.6Konsekvenser för små företag Det är utredningens bedömning att en utbyggd IT-infrastruktur kommer att verka positivt för små företag. Utnyttjandet av Inter- net får allt större betydelse för snart sagt alla företag. Det gäller exempelvis marknadsföring, kundkontakter, försäljning, leveranser, distansarbete, kompetensutveckling och samarbete med andra företag. För just små företag är det möjligheten att köpa supporttjänster, revisionstjänster m.m. på distans som ger ett bättre utbud av tjänsteleverantörer och därigenom en möjlighet att verka i glesbygd även om dessa efterfrågade tjänster inte finns i det geografiska närområdet. Dessutom kan de på ett helt annat sätt bilda nätverk med andra liknande företag och samarbeta inom områden som bl.a. utveckling och marknadsföring. Utbyggnaden av IT-infrastrukturen kommer att bidra till en betydligt större tillgänglighet, lägre kostnadsnivå och mer kvalificerade och intressanta tjänster genom bredbands- anslutning till Internet. Detta kommer naturligtvis att gynna små företag. Småföretag inom IT-branschen får genom IT-infrastrukturut- byggnaden tillgång till en kraftigt expanderande marknad för sina produkter och tjänster. Dessa företag kan genom en bra IT-infra- struktur bedriva sin verksamhet i hela landet. Det saknas statistik om hur jämställdhetsaspekten tillgodoses inom de delar av IT-sektorn som särskilt arbetar med nätbyggande och förvaltning av nät. (SOU 1999:85) konstaterade att i de rådslag på ett tiotal orter som utredningen medverkat i och som besökts av cirka 220 personer, så var andelen kvinnor . Rådet för jämställdhetsfrågor inom IT-sektorn, visade i en rapport att ett antal IT- branscher (konsultverksamhet avseende maskinvara, datakonsult- verksamhet, programvaruproduktion, databehandling och databas- verksamhet) har en genomsnittlig andel kvinnor på . Det finns ingen anledning att tro att branschen för nätbyggande och förvaltning av nät ligger högre än detta genomsnitt. Jämställdhetsaspekter på nätbyggande skall inte bara inskränkas till själva byggprocessen och förvaltandet av nät. redovisar i den ovannämnda rapporten även hur tillgången till och använd- ningen av datorer fördelar sig mellan könen. Procentandelen av män respektive kvinnor som har tillgång till och har använt datorer och Internet är enligt rätt så lika för de bägge könen. En förbättrad tillgång till nät på landsbygden kan gynna både män och kvinnor och kan leda till en jämnare könsfördelning även inom IT-branscherna. 8.8Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål Den utbyggnad av IT-infrastruktur som kommer att ske med hjälp av statligt stöd i landsbygd/glesbygd kan komma att gynna invand- rargrupper i ett avseende men missgynna dessa grupper i ett annat avseende. Den negativa aspekten är att dessa grupper oftast inte bor i de områden där det statliga stödet föreslås verka. De flesta invandare bor i medelstora eller större städer. De kommer därför inte direkt att ha nytta av denna satsning. Den positiva aspekten är att kostnaderna för bredbands- anslutning förväntas sjunka kraftigt genom utbyggnaden av IT- infrastrukturen och är särskilt gynna boende i stora flerfamiljshus, dels med låga priser, dels med tidig utbyggnad. Denna sänkning av kostnader är en följd av att allt fler får en bredbandsanslutning. Den tillströmning av abonnenter som förväntas ske genom att landsbygden/glesbygden kommer att få möjlighet till anslutning kommer därför sannolikt att medföra sänkta kostnader för alla. Detta gynnar då indirekt ekonomiskt svaga grupper. Sammantaget är bedömningen att förslagen i detta betänkande inte kommer att påverka möjligheten att nå de integrations- politiska målen annat än marginellt, vare sig positivt eller negativt. Vad som däremot får anses som allvarligt är de signaler som finns om att invandrare, handikappade , lågutbildade och arbetslösa hör till dem som drabbas av ökade klyftor genom att dessa grupper i liten utsträckning har tillgång till Internet och dator. tionstekniken kan ju för vissa av dessa grupper vara en stor tillgång. Detta förutsätter naturligtvis att dessa grupper har tillgång till dator och Internet. Detta är en viktig fråga som måste hanteras, men som inte har någon direkt bäring i de förslag som framkom- mer i denna utredning. Nät som användare och organisationer ut- nyttjar för åtkomst till annat nät. Asymmetrisk kommunikation innebär att överföringskapaciteten där högre i riktningen till användaren (nedåtriktningen), än från användaren. Frekvensområde som används för överföring bandbredden i antal överförda bit på grund av att överföringskapaciteten är beroende av frekvensområdet. Binär siffra, kan vara antingen 0 eller 1. Bit , måttenhet vid dataöverföring. Ett nät med hög överföringskapacitet både till och från användaren. skall medge att multimedietjänster kan överföras med god kvalitet. Ordförklaringar och förkortningar SOU 2000:111 Ett sätt att namnge och gruppera datorer som hierarkiskt uppdelade i domäner som går från mindre grupper till allt större. Elektronisk post, överföring av meddelande med hjälp av datorer där meddelandet kan Standard för lokala nät (). Fastighetsnoden är en passiv eller aktiv nod för sammanbindning av de enskilda anslut- (byggnaden). Se bilaga 3. lokalerna i samma byggnad/fastighet med Se bilaga 3. En förbindelse sammanbinder två noder utan Se bilaga 3. Gigabit : 1 miljard bit/s. paketförmedling över GSM-nätet. for Mobile communication, det digitala mobiltelefonnätet. En huvudnod består av aktiv utrustning, dimensionerad för att handha tiotusentals Se bilaga 3. Globalt datornät med IP som kommunika- SOU 2000:111 Ordförklaringar och förkortningar Internt datornät som utnyttjar samma teknik som Internet men inte är åtkomligt från Internet Protocol, kommunikationsprotokoll som handhar adressering och vägval för datapaket på Internet och i andra IP-baserade Logisk adress som tilldelas alla datorer på Varje Internetansluten dator måste ha en unik IP-adress, tillfällig eller permanent. tjänsteintegrerat digitalt nätverk som i framtiden ska ge oss tal, data, text och bild i , förening med övergripande ansvar för Internet. Svenska avdelningen av ISOC. Kilobit : 1 000 bit/s. Se bilaga 3. Se bilaga 3. Närmande från olika håll till ett visst värde, mot ett visst mål o.dyl. En förbindelse som går mellan två intillig- Se bilaga 3. En förbindelse är uppkopplad mellan två användare under samtal och som under den tiden endast kan utnyttjas av dessa. Ordförklaringar och förkortningar SOU 2000:111 En förbindelse som på sin väg passerar minst Se bilaga 3. Megabit : 1 000 000 bit/s. Utrustning för modulation och demodula- tion, dvs. översättning av digitala signaler till analoga och vice versa, så att man kan använda analoga medier för digital informa- Normalt kopplas ett modem mellan den egna datorn och telefonjacket, så att man kan använda telefonnätet för digital Se bilaga 3. En nationell nod består av aktiv utrustning för trafikutbyte mellan olika operatörer i Se bilaga 3. Stamnätet är ett rikstäckande allmänt till- Se bilaga 3. En nod består av både passiv utrustning, dvs. korskopplingsutrustning, och aktiv utrust- t.ex. trafikväxling (routing). Se bilaga 3. Det geometriska utseendet, formen och läget av ett nätets kablar (kabelförläggning), noder kommunikation placering av och Områdesnoden är en passiv eller aktiv nod som sammanbinder olika delnät i områdes- Se bilaga 3. Områdesnätet är ett spridningsnät som sammanbinder fastighetsnäten i en ort eller ett geografiskt avgränsat område med det Se bilaga 3. Förbinder olika orter med varandra samt med huvudnoderna i nätet. Se bilaga 3. Överföring av data i form av paket. paket från olika användare kan förmedlas på En uppsättning regler för ett datorprograms växelspel med andra program. Nät begränsade till en region, exempelvis inom ett län. Kommunikationsdator (växel) i ett datornät vilken tolkar adresser i inkommande datapaket och väljer den bästa vägen för dem i Processen att välja nästa väg i nätet för ett En förbindelse som, oavsett dess längd, för- sörjer samhällsviktiga funktioner. Se bilaga 3. En samhällsviktig nod är en huvudnod av Se bilaga 3. Synkron Digital Hierarki, teknik för över- föring av teletrafik. Program i ett datorsystem som erbjuder tjänster till program i andra datorer. Nät begränsat till stad eller annan ort. Ett näts huvudstråk som i ett antal noder ansluter sig till andra nät. Optisk fiber utan definierad ändutrustning. överföringskapaciteten är lika hög till som som delar upp data i paket och garanterar Teletjänst bestående av överföring av tal och som medger överföring av telefaxmeddelan- den samt datakommunikation via låghastig- Nät för förmedling av tjänsten telefoni. Anläggning avsedd för förmedling av tele- meddelande (inkluderar data m.m.). Nät i vilket telefoni och data överförs. System, tredje generationens Obligation, ung. Wavelengt Division Multiplexing, teknik för att överföra flera signaler över en World , funktion på Internet eller på ett intranät som medger att man enkelt kan hämta sammanlänkad information i form av text, bild och ljud. x , där x kan bytas ut mot A (Asymmetric), H (High data rate), S (line), eller V (high data rate). Begreppet xDSL är en definition av en teknik som används för ett modem (modempar). Generellt för alla xDSL-modem är att de som bärare av signalen kan använda tvinnad koppartråd för datatrafik med hög En särskild utredare tillkallas med uppdrag att göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram, bl.a. efter samråd med och , Post– och och , utarbeta ett underlag till en överenskommelse med och om former för och inriktning av kommuners och landstings arbete med kommunala försörjningsprogram, samla in uppgifter från kommuner, landsting, länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan, regionala samarbetsorganisationer inom detta område samt övriga aktörer om deras prioritering av förbindelser som inte bedöms komma att tillhandahållas av marknadens aktörer , i infrastrukturprogrammet bl.a. redovisa en prioritering av mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser, som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder samt vad en eventuell statlig medfinansiering skulle komma att kosta, klarlägga möjligheterna att använda existerande stöd, klarlägga om infrastrukturprogrammet kan användas som villkor för en eventuell statlig stödgivning och i så fall på vilket sätt, lämna förslag till villkor för tillgänglighet till de nät som helt eller delvis eventuellt finansieras med statliga medel, föreslå under vilka former staten skall medverka i nätutbygg- naden, klarlägga i vilken utsträckning det finns redan färdig kanalisa- tion som är möjlig att använda, klargöra vilka resurser i form av totala kostnader och personal som kan komma att krävas för programarbete, föreslå vilken organisation eller myndighet som, sedan utreda- ren fullgjort sitt uppdrag, bör fortsätta arbetet med det natio- nella programmet. Behovet av program för försörjning av ledning för datakommuni- kation framfördes av i betänkandet Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85). Syftet med ett nationellt infrastrukturprogram var enligt utredningen att ange målbild, inriktning och geografiska principer för ett bredbandsnät. I programmet skulle bl.a. ingå förslag till hopkopplingspunkter mellan stomnät och lokala nät. Bakgrunden till programmet är att staten inte bara har ansvar för att stimulera utbyggnaden av ett öppet nät och för regional– och närings- politiken. Enligt utredningen borde staten också ha ett över- vakande och sammanhållande ansvar för att nätet var säkert och tillgängligt till rimliga priser. Öppenheten betonades av utred- ningen, innebärande att ledning borde kunna hyras av alla opera- törer till rimliga priser. Utredaren lade särskild vikt vid begreppet program eftersom detta innebar att staten så långt möjligt borde undvika att etablera sig som investerare och ägare på detta område. Förslaget innehöll dock ingen närmare precisering av vilka befogenheter som skulle kopplas till ett program. Syftet var att vägleda myndigheter och marknadsaktörer snarare än styra. Av betänkandet framgick dock att överensstämmelse med infrastrukturprogrammet kunde vara ett villkor för statsstöd till kanalisation och andra anläggningar för ledning, dvs. rör, eller liknande (vari inkluderas även utrustning för trådlös kommu- nikation) och regionalpolitiskt stöd till anslutningskostnad. De kommunala programmen för försörjning av bredbands- ledning nämndes i utredningen som ett tänkbart föremål för över- läggningar mellan staten, och . Tanken var att kommuner och landsting frivilligt skulle åta sig att upprätta sådana program som vägledning för eget eller andras nätbyggande. Dessutom kunde sådana program öka möjligheterna till regional samverkan och samordnade upphand- lingar. Vidare kunde exempelvis beredskapsaspekter, i samarbete med länsstyrelserna, behöva beaktas. Av utredningens kartläggningar framgick att marknadens aktörer genomgående prioriterade tätbebyggda delar av landet med sammanlagt av landets befolkning, men också att framförallt och i viss utsträckning hyr ut IT- infrastruktur även i de glesare befolkade delarna av landet. De föreslagna programmen har kommenterats av många remiss- instanser. Ett antal remissinstanser har tillstyrkt förslaget, men det förekommer också förslag om kompletteringar, justeringar och rena avstyrkanden. En sammanställning av remissvaren finns inom . Utgångspunkter för utredarens arbete Regeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna för att hyra ut ledning och tillhandahålla datatransmissionskapacitet genom att bygga ut optokabel till landets samtliga kommunhuvudorter, på kommersiella villkor och utan att använda statliga anslag. Uppdraget redovisades (dnr N1999/11617/SÄ). Av utredningen framgår att ett optokabelnät som når flertalet kommunhuvudorter borde kunna byggas med tillfredsställande ekonomisk avkastning. För att ansluta orter med relativt få invånare och med långa utbygg- nadssträckor krävdes, enligt Svenska kraftnäts utredning, någon form av stöd. har ännu inte avslutat detalj- planeringen av sitt projekt, varför utredningens allmänna slutsatser kan behöva revideras efter hand. Ett krav i utredningsuppdraget till var att led- ningen skulle vara öppen. Med detta avses förutom geografisk till- gänglighet även att ledningen är tekniskt tillgänglig. Detta innebär bl.a. att den måste ha tillräcklig kapacitet och möjliggöra en sam- manhängande, rikstäckande förbindelse. Tillgänglighet förutsätter rimliga priser, i första hand som resultat av en fungerande konkur- rens, vilket dock inte nödvändigtvis behöver innebära samma priser över hela landet. Slutligen innefattar öppenhet även konkurrens- neutralitet. Denna tillgodoses enklast med nät som inte ägs av tjänsteproducerande operatörer. Men även operatörsägda nät som hyrs ut på konkurrensneutrala villkor innebär en hög grad av öppenhet. I utredarens uppdrag ingår att göra prioriteringar av de utbygg- nadsbehov som inte marknaden förväntas tillgodose. Den vikti- gaste utgångspunkten för dessa prioriteringar skall vara att till- godose en grundläggande tillgång till IT-infrastruktur för bred- bandskommunikation. Med detta menas att utredaren skall begränsa förslagen till sträckor där nät saknas eller där kapaciteten inte bedöms vara tillräcklig. Värdet av en högre grad av tillgänglig- het hos existerande nät bör av utredaren ställas i relation till kost- naden för att uppnå denna. Begreppet bredband definieras på olika sätt i debatten. IT-infra- strukturutredningen valde en definition som utgick från nätet närmast användaren (accessnätet) och att detta skulle ha kapacitet för minst /s i båda riktningarna. Även andra definitioner används. Gemensamt för dem är vanligen att man avser en kapaci- tet som är avsevärt högre än vid användning av modem i dagens accessnät för telefoni, i synnerhet i riktning mot användaren. I ett transportnät krävs givetvis ännu högre kapacitet av en ledning än i accessnätet, vilket gör att den använda definitionen inte är direkt avgörande för utredarens arbete. Observera att denna definition är teknikneutral med avseende på alla de trådburna eller trådlösa tekniker som uppfyller kapacitetskravet. Såväl privata som offentliga aktörer har byggt och bygger nät. erbjuder uthyrning av ledning i hela landet, även, i förekommande fall, mellan orter på längre avstånd från varandra, något som inte tidigare gjorts annat än i undantagsfall. Utbudet av sådan ledning är dock särskilt koncentrerat till de mer tätbefolkade delarna av landet. I de mer glesbefolkade delarna av landet är det ofta så att antingen är den enda som kan erbjuda IT- infrastruktur med bredbandskapacitet eller också är tillgången på sådan otillräcklig. Till många orter erbjuder bredbandskapacitet och fungerar på så sätt som en konkurrent till när det gäller uthyrning av kapacitet. Lokala förhållanden av detta slag är en viktig bakgrund till utredarens bedömningar av utbudet och . Många kommuner har ansett att det ligger i deras intresse att främja bredbandsnät som i växlande grad är tillgängliga för alla. Det kan dock inte förväntas att alla kommuner själva eller via sina bolag skall bygga, äga och förvalta sådana nät. Detta kommer i betydande utsträckning att göras av privata företag. Ett viktigt syfte med det nationella programmet är att på olika sätt skapa förutsättningar för utbud av IT-infrastruktur i hela landet, även där marknaden och kommunerna ännu inte tillgodoser behovet. Framväxten av bredbandsnät i allt fler bostadsområden skapar en efterfrågan på transportnät med bredbandskapacitet. Styrkan i efterfrågan är det främsta skälet för staten att inte på bred front bygga och förvalta ett omfattande nät i egen regi. Ett statligt infra- strukturprogram syftar därför i första hand till att skapa tydliga förutsättningar och ange spelreglerna för offentliga och privata aktörer. En invändning från vissa remissinstanser har varit att kommu- nerna inte är rätt instans för en bedömning av ledningsbehov. Självfallet skall kommunerna inte ensamma bedöma t.ex. behovet av ett eventuellt statligt stöd till vissa förbindelser. I statens ansvar ingår att, tillsammans med statliga och andra regionala instanser, t.ex. regionala samarbetsorgan på IT-området, sätta in de kommu- nala infrastrukturbehoven i ett regionalt och nationellt samman- hang. Men liksom andra infrastrukturområden, t.ex. vägnät och avloppsnät, har en stor lokal betydelse och därmed också kräver ett stort kommunalt engagemang, finns det även i frågan om bred- bandsnät ett starkt kommunalt intresse som måste beaktas. Uppdraget består av två huvuddelar, en del som rör hela landet och en annan del som särskilt berör glest befolkade delar. För att skapa en helhetsbild behövs ett nationellt infrastruktur- program av i huvudsak det slag som föreslog. Utredaren skall föreslå ett program som skall beskriva hur målen för den geografiska tillgängligheten och de andra kraven på IT-infrastruktur för bredbandskommunikation kan tillgodoses samt principer för ansvarsfördelningen mellan staten och övriga aktörer. Programmet skall behandla även andra förutsättningar som kan kräva statens medverkan och som behövs för att underlätta en utbyggnad av ett bredbandsnät. En viktig utgångspunkt är att programmet i första hand ska vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi. Utredaren bör överväga och föreslå regler som garanterar säkerheten och framkomligheten i ett landsomfattande nät. Dessa bör inkluderas i infrastrukturprogrammet. I samband med förslag om en eventuell stödgivning skall utredaren även föreslå åtgärder som säkerställer en fungerande konkurrens och en rimlig prisnivå. Behovet av en god överblick över en framväxande, ny struktur skall vägas mot riskerna för en byråkratiskt tungrodd beslutsorganisation. Utredaren skall föreslå en organisatorisk form för en eventuellt fortsatt statlig medverkan och föreslå finansiering för detta.