sou · GOB382d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Diskussion om förändringar av ersättningsnivåerna, vilka vi genom- fört i föregående avsnitt blir därmed också svåra att genomföra, svårare kanske än om ersättningsnivåerna kunde vara knutna till andra katego- rier än just utbildningsområden. Vi vill understryka att indelningen i utbildningsområden därmed inte ifrågasätts. De kan i en rad avseenden Resurstilldelningen till grundläggande högskoleutbildning 103 vara ändamålsenliga, men behöver inte nödvändigtvis vara knuta till ersättningsnivåer. Hur man än vänder sig kan dock inte skönsbedömningar undvikas. Som redan Grundbulten konstaterade finns det ingen logik med vilken man kan härleda rättvisa prislappar. Likväl ger den valda indelnings- grunden större eller mindre möjlighet till objektiv analys och diskussion. Vi har tidigare anfört vissa utländska förebilder, vilka enligt vår mening ger ett bättre sådant underlag utan att för den skull vara mera detaljerade än det nuvarande svenska systemet är. I t.ex. har man följande fyra kategorier såsom ersättningsgrundande och dessutom fastställt relationstal mellan dem, där den billigaste sätts till 1 och de övriga relateras till denna med olika tal. I korthet har man följande fyra kategorier: Kliniska ämnen, veterinärmedicin Laboratoriebaserade ämnen (naturvetenskap, prekliniska ämnen, teknik) Utbildning med icke försumbara inslag av arbete i studios, laboratorier eller praktik I har man finare indelning och pekar också ut nyare områden med egen rubrik, till exempel IT-ämnen.22 I detta sammanhang bortser vi från de konstnärliga ämnena, vilka synes ha en helt annan (lägre) prislapp i UK än i . Frågan om de konstnärliga prislapparna behandlas särskilt i kap. 5. I är den huvudsakliga indelningsgrunden för grundutbild- ningen organisationstillhörighet. I den engelska är utbildningens karaktär utslagsgivande, dvs. i vad mån praktik, laboratoriearbete etc. är nödvändigt för att nå uppsatta mål.23 Om man på försök skulle översätta ovanstående tabell till svenska förhållanden skulle man först och främst få övergå från ämnen till kurser som minsta beståndsdel. Humaniora och samhällsvetenskap skulle delas mellan C och D. I kategori C skulle man rimligen placera 22 I detta sammanhang bortser vi från de konstnärliga ämnena, vilka synes ha en helt annan (lägre) prislapp i UK än i . Frågan om de konstnärliga pris- lapparna behandlas särskilt (kap. 5). 23 Grundbultens preliminära förslag påminner starkt om det engelska. SOU 1992:44 s. 54–57. 104 Resurstilldelningen till grundläggande högskoleutbildning bland annat språkutbildningar, viss mediaorienterad humanistisk utbildning och IT-orienterad utbildning. Det svenska utbildnings- området undervisning kan man inte återfinna i den engelska indel- ningen. Det bör dock i princip höra hemma under kategori C. En överslagsmässig kalkyl baserad på dessa relationstal och med iakttagande av kostnadsmässig neutralitet visar att betydande omkast- ningar skulle ske. Dessa beror väsentligen på relationstalen. Om vi i skulle övergå till denna nya indelningsgrund kan man välja andra relationstal för att göra övergången rimligt mjuk Vi har inte haft möjlighet att närmare analysera eller utveckla kategori- indelningen. Det är inte heller nödvändigt för att åstadkomma den omfördelning som vi föreslagit i föregående avsnittt. För att på få till stånd en bättre ordning skull vill vi lik- väl vilja föreslå att den här antydda ansatsen utreds närmare utan att därmed försena den angelägna omfördelning, som vi föreslog i före- gående avsnitt. 4.3.6Klassificering av kurser. Klassificering av kurser spelar stor roll för resursallokeringen. Det är viktigt att kursklassificeringen sker öppet och med full insyn. När nya kurser tillkommer på nya områden uppstår självfallet diskussion om kursklassificering. Vi menar att normerande diskussioner lämpligen kan föras inom ramen för SUHF. Lärosätenas intäkter för grundläggande utbildning påverkas direkt av antalet helårsstuderande och antalet helårsprestationer. Det får direkt effekt för det pågående verksamhetsåret. Kostnadssidan tar det att påverka både uppåt och nedåt, eftersom de tunga posterna där är personal- och hyreskostnader, som har längre ställtider. Uppsägning av personal tar . Hyreskontrakten kan, som framgår av kap. 8 vara av olika längd, men fleråriga. Behovet av en reserv är således stort. Högskolesystemet har med statsmaktens goda minne också utvecklats mot mera företagsliknande former med t.ex. resultatredovisning och myndighetskapital. Men vi anser att behovet av reserv eller buffert inte riktigt har erkänts, vilket t.ex. debatten om högskolornas överskott och överproduktion visade. Den reserv som i någon mån kan utjämna obalansen mellan kortsik- tiga intäkter och långsiktiga kostnader är möjligheterna att balansera det ekonomiska överskottet upp till ett ackumulerat belopp som Resurstilldelningen till grundläggande högskoleutbildning 105 motsvarar av anslagen. Därtill finns en utjämningsmöjlighet via icke utnyttjat takutrymme och s.k. överproduktion. Vi menar att detta inte är tillräckligt. Vi har övervägt att i enlighet med det engelska systemet föreslå ett s.k. golv, dvs. att anslagen från till nästa inte får sjunka med mer än ett bestämt antal procent. Det dämpar divergensen mellan kort- siktiga intäkter och långsiktiga kostnader, men ger betydande efter- släpningseffekter. Vid våra överläggningar med universitet och högskolor har det på- talats att systemet i kombination med de små reserverna gör tillvaron vansklig. När expansionsfasen nu håller på att brytas kommer den första testen på systemet i en retardationsfas. Vi är övertygade om att behoven av dämpningsfaktorer och reserver därmed kommer att öka. Frågan är av principiell betydelse för hela statsförvaltningen och borde därför få en generell lösning. 4.4Sammanfattning av bedömningar och förslag Det är en samstämmig uppfattning att det nuvarande systemet för resurstilldelning fungerar väl. Men det har huvudsakligen fungerat i tillväxt. Eftersom huvuddelen av lärosätenas kostnader är svåra att påverka på kort sikt och minskade intäkter slår igenom direkt är avsaknaden av en reserv eller en buffertfunktion besvärande. Resurserna för grundläggande utbildning har urholkats. Vi bedömer att detta är särskilt allvarligt för den lägsta ersättnings- nivån; nämligen utbildningsområdena HSJT. Vi anser att en justering av särskilt den lägsta ersättningsnivån är nödvändig. Vi föreslår en justering av de relativa prislapparna till förmån för den lägsta ersättningsnivån . Eftersom vårt förslag måste vara kostnadsneutralt innebär det att vi för att finansiera detta, före- slår en sänkning av övriga ersättningsnivåer med . Vi före- slår att förändringen görs . För att på få till stånd en bättre ordning vill vi föreslå, att en ny indelning av ersättningsnivåer utreds närmare. Denna indelning skall göras efter utbildningens art. Den bör innebära färre nivåer och minskad spännvidd mellan nivåerna. Detta får dock inte försena den angelägna justering av ersättningsnivåerna vi föreslår. Klassificering av kurser skall ske öppet och med full insyn. Vi föreslår att normerande diskussioner förs i SUHF:s regi.