sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — ·att natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses, ·att den biologiska mångfalden i och i anslutning till tätorter bevaras och utvecklas, ·att transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker, ·att miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns till- gängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda, ·att människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, bullerstör- ningar eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker, ·att användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förnybara energikällor används, ·att staden blir livligare, säkrare och mer innehållsrik dygnet om genom att fler har den som sin bostadsmiljö eller målpunkt för ser- vice, arbete och rekreation, ·att detaljhandeln utvecklas i tätorternas centra, ·att transporternas miljöpåverkan minskar genom att tätorternas flesta målpunkter kan nås med kollektiva färdmedel, till fots eller per cykel och genom att användning av bränslesnålare fordon och miljövänliga bränslen stimuleras, ·att medborgarna blir friskare genom att de rör sig mer till fots och cykel. Med hänsyn till de förändringar vi föreslår i kap. 19 bedömer vi att befintlig lagstiftning, främst och är tillräcklig för att genomföra åtgärder för att uppnå målen. Efterhand som erfarenheter av tillämpning av och anknuten lagstiftning med vägledning av miljömålen har vunnits kan behov av eventuella God bebyggd miljö 591 förändringar i lagstiftningen övervägas. Särskilt bör uppmärksammas hur skydd för kulturvärden i befintlig bebyggelse hanteras och användning av miljökonsekvensbeskrivningar när grönområden tas i anspråk. Bestämmelserna i 3 och 4 kap. ska tillämpas vid plane- ring och i ärenden enligt och anknuten lagstiftning. Vi föreslår i kap. 19 att ansvariga myndigheter genomför en översyn av riksintressen enligt 3. kap och gemensamt utvecklar underlag för tolk- ning av bestämmelserna i 4 kap. . Kommunernas och länsstyrelsernas arbete med utveckling av pro- gram och strategier enligt etappmål 1 har stor betydelse för möjlig- heterna att uppnå miljökvalitetsmålet. Särskilt det regionala och lokala arbetet med planeringsunderlag för miljöanpassad energiförsörjning bör utvärderas på nationell nivå för att överväga ytterligare åtgärder för att göra den förnybara energin konkurrenskraftig. bör ges i uppdrag att lägesredovisa länsstyrelsernas och kommunernas arbete med utveckling av program och strategier enligt etappmål 1 till regeringen. Former och metoder för trafikekonomiska kalkyler och olika former av ekonomiska stöd som statliga subventioner, sysselsättningsmedel, lokala investeringsprogram bör ses över och utvecklas så att konsekvenser för kultur- och natur- och andra miljövärden regelmässigt analyseras och beaktas vid hanteringen. Det gäller bl.a. omvandling av miljöer och kemisk påverkan av föroreningar. Trafikbeskattningen har möjligheter att vara ett viktigt instrument för att genomföra strategier och program för att stärka miljöanpassade och resurssnåla transportsätt och begränsa fossilbränsledrivna transporter. Detta bör uppmärksammas vid den översyn av energibeskattningen som vi föreslår i kap. 19. Centrala myndigheter, bl.a. , och bör utarbeta vägledningar och bistå med rådgivning för arbetet med att utveckla program och strategier. Inom särskilda områden kan det finnas behov av uppbyggnad av kunskap som är nödvändig för utveckling av program och strategier. Ansvariga myndigheter bör gå igenom behovet och föreslå åtgärder. 592 God bebyggd miljö Det gäller bl.a. fortsatt uppbyggnad och finansiering av det bebyggelse- register som utvecklat. Det finns behov av kunskapsuppbyggnad bland de grupper som handhar frågor som rör städernas grönstruktur, såväl bland planerare som förvaltare och skötselpersonal. På skötselsidan finns även behov av att utveckla effektiva former för organisation och förvaltning. Tillgången på yrkeskunniga hantverkare och kunskap om material är begränsad. har dock intresset för och efterfrågan på kunniga hantverkare, material och metoder ökat avsevärt. Utbildningen i dessa frågor behöver dock öka för såväl planerare, arkitekter som ingenjörer. Ett program för både grundutbildning och vidareutbildning bör utarbetas. etablerade byggnadsvårdscentra behöver utvärderas och utvecklas. Det bör finnas byggnadsvårdscentra i alla delar av landet. Metoder för beskrivning och analys av funktioner och värden beträf- fande grön- och vattenområden och kulturhistoriska och estetiska vär- den behöver utvecklas som underlag för utvärdering av konsekvenser av olika planeringsalternativ. Ytterligare forskning om sambanden mellan gröna miljöer, kultur- miljöer och hälsa, barns utveckling etc. behövs, liksom forskning om stadsekologi. Användningen av strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvens- bedömningar bör utvecklas för att på ett tydligare sätt integrera kultur- historiska och estetiska värden, naturvärden, värdefulla grön- och vattenområden och andra miljövärden i kommunernas och trafikverkens planering. Det gäller både hänsyn till omvandling av miljöer och kemisk påverkan av föroreningar. Kvalitetssäkringsmetoder bör tillämpas. bör ges i uppdrag att i samverkan med , trafikverken och göra en utvärdering av hur kommunerna och trafikverken arbetar med dessa frågor och vid behov föreslå åtgärder. God bebyggd miljö 593 bör med de svenska miljökvalitetsmålen som en utgångspunkt medverka aktivt i EU:s arbete med rumslig planering (ESDP) och stadsmiljöfrågor och i förberedelsearbetet för FN:s nästa Habitat- konferens. 18.7Handlingsalternativ, konsekvenser och styrmedel för etappmål 2 Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har minskat och jämfört med . När det gäller buller är trafiken den främsta störningskällan. De rikt- värden för trafikbuller som beslutat om innebär trafikbuller som inte överstiger följande nivåer: ·30 dBA ekvivalentnivå inomhus ·45 dBA maximalnivå inomhus ·55 dBA ekvivalentnivå utomhus vid fasad ·70 dBA maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad. För att etappmålet ska nås krävs kraftfulla statliga och kommunala insatser och engagemang och att den kommunala och statliga samhälls- planeringen aktivt arbetar förebyggande. Förutom direkta bullerskydds- åtgärder behövs teknikutveckling och insatser vad gäller att minska bullret vid källan. Konsumenterna kan bidra genom att välja lågbullrande fordon och däck och genom tystare körsätt. Genomförandet av trafikverkens och Försvarsmaktens åtgärdsprogram etapp 2 är steg på vägen att uppnå generationsmålet. Som underlag för åtgärder att nå generationsmålet för buller behövs utveckling av riktvärden och åtgärdsprogram för olika sorts buller i olika miljöer. För trafikbuller avser detta riktvärden och åtgärdsprogram bl.a. för rekreationsområden, parker och bostadsområden med låg bakgrundsnivå, kontors- och affärsmiljöer samt för människor som uppehåller sig i gaturummet. För annat buller avser det riktvärden och 594 God bebyggd miljö åtgärdsprogram bl.a. för buller från utvändiga aggregat och buller från konserter, biografer, diskotek, gräsklippare och hushållsmaskiner Det bästa sättet att minska bullret är åtgärder vid källan. Det behövs teknikutveckling och möjligheter att ställa bullerkrav på fordon, maski- ner, byggnader m.m. Arbetet med bullerfrågor inom EU är viktigt. Följande åtgärder är viktiga inslag i arbetet för att minska buller- störningar. ·Bullerbegränsande åtgärder vidtas enligt åtgärdsprogram etapp 2 från trafikverken och Försvarsmakten. Åtgärdsprogrammen inne- fattar såväl bullerskyddsåtgärder som insatser för att minska bullret vid källan. ·Ett utvidgat rikstäckande handlingsprogram för trafikbuller (åt- gärdsprogram etapp 3) med utvärdering av insatser samt åtgärds- förslag för perioden fram utvecklas som en fortsättning på trafikverkens och försvarsmaktens åtgärdsprogram etapp 2 och redovisas . Programmet utvidgas bl.a. med hänsyn till utvecklade riktvärden för trafikbuller i olika miljöer, t.ex. för rek- reationsområden, parker och bostadsområden, kontors- och affärs- miljöer samt för gatumiljöer. ·Ett rikstäckande handlingsprogram för annat buller än trafikbuller i olika miljöer med åtgärdsförslag för perioden fram utvecklas successivt av berörda myndigheter och åtgärder vidtas efterhand. Programmet redovisas samlat av . Programmet utvecklas med hänsyn till utvecklade riktvär- den för sådant buller och samordnas med handlingsprogrammet för trafikbuller. ·Fortsatt arbete av bl.a. och med att minska bullret vid källan, bl.a. genom åtgärder på fordon, däck och vägbe- läggningar och minskning av maximalnivån från tåg. Se även etappmål 1 om utveckling av program och strategier för miljö- anpassade transportsystem. Trafikverkens och Försvarsmaktens program för bulleråtgärder, etapp 2, redovisar förslag till insatser i befintliga miljöer fram till varierande tidpunkter –2015. Kostnaderna för insatserna anges i programmen till storleksordningen . (inklusive åtgärder i det kommunala vägnätet, , God bebyggd miljö 595 , Försvarsmakten .) Kostnader för genomförande av handlingsprogrammen för trafikbuller etapp 3 och för annat buller får utvecklas i redovisningarna för programmen. Bidragsstödet till kommunerna för miljö- och trafiksäkerhetsförbätt- ringar längs befintliga vägar och järnvägar bör bibehållas . Hälften av bidragsutrymmet bör öronmärkas för bulleråtgärder. Sociala konsekvenser och konsekvenser för miljön Minskat buller bidrar till ökad koncentrationsförmåga och bättre möj- ligheter till vila, vilket kan medföra positiva effekter bl.a. för effekti- viteten i näringslivet. Minskat buller kan medföra lägre kostnader för bullerrelaterad vård och möjliggöra omprioritering inom sjukvården. Bullerisolering av byggnader kan medföra minskad energianvändning för uppvärmning. Minskat buller innebär förhöjd livskvalitet för människor. Möjligheter till ostörd sömn, koncentration kring arbete och studier, minskad stress, etc. ger stora samhällsvinster. Människor erbjuds rikare upplevelser i lugnare natur- och kulturmiljöer. Lägre fordonshastigheter minskar trafikbullret och ökar trafiksäkerheten. Miljöanpassade körsätt bidrar till att uppnå kvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan. Bullerproblemen i samhället härrör sig till stor del från trafiken. En samhällsplanering som innebär minskade transporter minskar också utsläpp och bidrar till att uppnå kvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan. Med hänsyn till de förändringar vi föreslår i kap. 19 bedömer vi att befintlig lagstiftning, främst och är tillräcklig för att genomföra åtgärder för att uppnå målen. Efterhand som erfarenheter av tillämpning av och anknuten lagstiftning med vägledning av miljömålen har vunnits kan behov av eventuella förändringar i lagstiftningen övervägas. Särskilt bör uppmärksammas hur bestämmelserna om miljökvalitetsnormer kan tillämpas för att uppnå bullermålet och eventuella behov av lagstiftning för att minska bullerstörningar från utvändiga aggregat på byggnader som fläktar, värmepumpar o. dyl. 596 God bebyggd miljö Miljö- och energideklaration för byggnader bör innefatta uppgifter om bullerkvalitet. Möjligheter att använda miljörelaterade vägavgifter och miljözoner även för personbilar för att minska bullernivåer bör utnyttjas i samband med att kommunerna ges möjlighet att införa vägavgifter enligt vårt förslag i kap. 6. Möjligheter att införa miljörelaterade bulleravgifter på däck bör belysas av i samband med utvecklingen av åtgärdsprogram etapp 3. Utbildning i miljövänliga körsätt bör innefatta tystare körsätt. Jämför åtgärder under luft och Bara naturlig försurning. råd för hantering av buller vid samhällsplanering och byggande utvidgas med utgångspunkt i utvecklade riktvärden och åtgärdsprogram för trafikbuller och annat buller i olika miljöer (se nedan). Sammanställning och förmedling av goda exempel. Riktvärden och åtgärdsprogram för trafikbuller och annat buller i olika miljöer bör utvecklas. För trafikbuller handlar det bl.a. om rekreations- områden, parker och bostadsområden, kontors- och affärsmiljöer samt för gatumiljöer. För annat buller gäller det bl.a. buller från utvändiga aggregat, gräsklippare, hushållsmaskiner och buller vid konserter, biografer och diskotek. ges ett tydligt samordnings- och uppföljningsansvar för arbetet med att nå bullermålen. Trafikverken och Försvarsmakten ges ett fortsatt tydligt sektorsansvar att arbeta vidare med bullersanering i befintlig miljö i samarbete med regioner, kommuner och andra berörda. God bebyggd miljö 597 bör medverka aktivt i EU:s och WHO:s arbete på bullerområdet för att påverka blivande regelsystem och bidra med kunskap för att bidra till uppfyllandet av bullermålen. 18.8Handlingsalternativ, konsekvenser och styrmedel för etappmål 3 Äldre kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall vara identifierad och ett program för skydd av dess värden finnas. I miljöpropositionen anges att Det kulturella, historiska och arkitekto- niska arvet i form av byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas (prop. 1997/98:145, sid. 138) Antalet äldre kulturhistoriskt värdefulla hus är inte stort. har, näst , den yngsta bebyggelsen i . Detta betingas att vi har betett oss synnerligen ovarsamt och inte insett det värde som den äldre bebyggelsen har för orters identitet och attraktivitet. En förutsättning för att kunna ta tillvara den äldre värdefulla bebyggelsen är att den är identifierad och känd. Därigenom blir varsamhetskraven förutsägbara. Etappmålet syftar till att begränsa ytterligare förluster av denna bebyggelse genom att öka kunskaperna om vilka värden som finns och göra denna kunskap lätt tillgänglig. Den bebyggelse som omfattas av etappmålet är kulturhistoriskt vär- defulla hus byggda . Det totala antalet hus i denna åldersgrupp beräknas till av hela vårt byggnadsbestånd eller ca 750 000 byggnader. Hur stor andel av dessa som bedöms vara av kul- turhistoriskt värde är svårare att förutsäga. Generellt finns dock ett samband mellan ålder och kulturhistoriskt värde. Ca 500 000 byggnader bedöms vara äldre än . Den kulturhistoriskt värdefulla äldre bebyggelsen är till viss del redan inventerad men dokumentationen är svårtillgänglig. En första åtgärd är därför att överföra befintliga inventeringar till kulturmiljövårdens bebyggelseregister som är under uppbyggnad. Registret kommer att vara tillgängligt via nätet och kommer därigenom att kunna användas både inom det kommunala planeringsarbetet och bygglovhanteringen och som information till fastighetsägare, brukare och den breda 598 God bebyggd miljö bör få i uppdrag att utarbeta en modell för hur inventeringsarbetet sedan bör bedrivas. Ansvariga för etappmålet är i samverkan med , och . Inven- teringen bedöms delvis kunna genomföras med hjälp av arbets- marknadstjänster. 18.8.2Beskrivning av ambitionsnivåer med konsekvenser En detaljerad bedömning har inte kunnat göras. Först bör en översiktlig bedömning göras dels av vilka byggnader som är mest angelägna att få med i registret, dels hur omfattande registreringen bör vara. Vi har inte underlag för att diskutera omfattningen av den bebyggelse som kan komma ifråga eller hur snabbt registreringen kan vara genomförd. Om vi antar att det finns ca 250 000 byggnader med kulturhistoriskt värde som bör vara registrerade till 2010 så innebär det att 25 000 byggnader måste registreras . Vi föreslår att får i uppdrag att utarbeta ett program för hur arbetet bör bedrivas och att regeringen överväger lämpliga former för en finansiering. Att ta tillvara den äldre bebyggelsen har stor betydelse för en god livsmiljö och är en viktig del i en hushållningsstrategi. Den äldre bebyggelsen representerar stora samhälleliga investeringar. Byggna- derna i sig är källor till kunskap om tidigare generationers levnadsför- hållanden och resursutnyttjande och utgör en grund för att utveckla en medvetenhet och ansvar kring miljöproblemen generellt. Byggnadsvår- dens hushållningsperspektiv kan bidra till en ökad miljöhänsyn i bygg- branschen som helhet. Det ekonomiska underlaget bygger på en grov uppskattning av kostna- derna för fastighetsdata, inventering, arkivgenomgång och registrering. Den bygger på erfarenheter från arbetet med bebyggelseregistret och erfarenheterna från motsvarande registreringsarbete i . Jämförel- ser har också gjorts med beräkningarna i projektet och historia som handlar om inventering och registrering av fornlämningar. God bebyggd miljö 599 ger vid handen en kostnad på i genomsnitt ca En registrering av 25 000 byggnader medför en årlig kostnad om . En osäkerhet – bland flera – ligger i hur stor andel av bebyggelsen som redan är inventerad och som därför enbart medför en registreringskostnad. Finansieringen av etapp- målet – och därigenom genomförandet – underlättas om arbetsmark- nadsmedel kan göras tillgängliga. De ekonomiska konsekvenser som följer av att byggnaderna bevaras och utgör en resurs för sysselsättning och tillväxt bör noteras. Det har visat sig att en attraktiv kulturmiljö lockar till sig företag och är en grund för en utveckling av kulturturismen, med andra ord kan ett till- varatagande av den äldre bebyggelsen medföra viktiga regionalpolitiska effekter. Ett bevarande av den äldre bebyggelsen har också visat sig innebära att nya företag inriktade på byggnadsvård etablerats. Ett aktivt bevarande av den äldre bebyggelsen är av stort värde för människors identitet och förankring. Åtgärderna i sig har en stor peda- gogisk potential och ger ökad insikt i samspelet mellan människan om miljön. De bidrar till att skapa en god livsmiljö för människor, en miljö som är stimulerande och attraktiv att verka och leva i. Det ankommer i första hand på kommunerna att upprätta program eller planer för att skydda bebyggelsens kulturvärden (jfr etappmål 1). Men även berörs genom att de ansvarar för tillämpningen av kulturminneslagen. Varje kommun har en översiktsplan som ska ge vägledning för beslut om hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras. Genom varsamhets- och skyddsbestämmelser kan kommunen med bindande verkan precisera villkoren för att kulturhistoriska och estetiska värden kan säkerställas. Den utredning som föreslås i kultur- arvspropositionen, för att finna former för ett förbättrat skydd för den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen, kan komma att föreslå ytterli- gare möjligheter för kommunen att arbeta med dessa frågor. 600 God bebyggd miljö Effekterna på kulturhistoriska och estetiska värden av nuvarande stat- liga subventioner bör utvärderas. Krav på konsekvensanalys av påver- kan på dessa värden bör föregå beslut om sysselsättningsmedel, lån, åtgärder för ekologisk hållbarhet. bör i samverkan med och utarbeta vägledningar för ett genomförande av etappmålet. Kulturmiljövårdens bebyggelseregister kommer i sig att ha en viktig informativ verkan. 18.9Handlingsalternativ, konsekvenser och styrmedel för etappmål 4–5 Etappmål 4 och 5: har alla byggnader en tillfredsställande inomhusmiljö vilket innebär att, –olägenheter som orsakats av fukt och mögel är avhjälpta. återkommande skadefall är högst 1/10 av nivån –inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen är ändamåls- enlig. I nya byggnader får energianvändningen vara högst 90 kWh/m2, år. används direktverkande elvärme i ny- bebyggelse endast i fritidshus. Energianvändningen i det totala bygg- nadsbeståndet – bostäder och lokaler – minskar successivt och är lägre än , för att minst halveras . Andelen fossila energikällor i bostäder och lokaler minskar och utgör högst . Det finns vid nyproduktion av bostäder kostnadseffektiva metoder så att ett förbättrat inomhusklimat inte behöver leda till en ökad energi- förbrukning. Det gäller insatser på fläktsystem, behovsstyrd ventilation, solavskärmningar och en anpassning av huskroppen i övrigt för ökad God bebyggd miljö 601 Ett förbättrat inomhusklimat och effektivisering av energian- vändningen utesluter därmed inte varandra. En förutsättning för att uppnå en fullgod luftkvalitet inomhus är att husen är väl isolerade och täta. Härigenom kan till- och frånluft styras med hänsyn till hälsokrav och till aktiviteter i hemmet, som man uppnår en hög energieffektivitet. bedömer att det i samband med en renovering av småhus för att förbättra venti- lationen, är lönsamt att också investera i anläggningar som återvinner värmen i frånluften. Om syftet är enbart att minska energianvändningen är däremot en sådan investering inte lönsam. Antalet kemiska ämnen har ökat betydligt . Det gäl- ler såväl i byggmaterial som i vardagskemikalier. För att komma till rätta med en dålig inomhusluft och allergier är det också viktigt att se över om det finns källor inomhus, som kan avge kemiska ämnen. Exempel på sådana källor är byggmaterial, textilier, möbler och husdjur. Sambandet mellan en god inomhusmiljö, graden av ventilation och kemiska ämnen i byggmaterial och i inomhusmiljön är ofullständigt kända. I den s.k. ELIB-undersökningen3 som genomfördes har man undersökt bostadsbeståndets tekniska egenskaper och studerat inneklimatet. Man uppmätte färre klagomål från boende i hus uppförda och med självdragssystem, än i nyare bostäder med moderna mekaniska ventilationssystem. Ändå var uppmätt luftomsättning som lägst i hus med självdragssystem. En ökad uppmärksamhet kring dessa frågor behövs för att förstå de komplexa sambanden och att vidta lämpliga åtgärder. Felaktigt byggande kan ge upphov till fukt och mögelskador. Det finns en betydande kunskap om husens svaga punkter och vilka åtgärder som man behöver iaktta för att undvika problemen. Det är inte minst viktigt att byggkonstruktioner och byggmaterial skyddas mot väta så att man inte bygger in fuktproblem i husen. Fuktigt byggmaterial innebär inte bara risk för mögelbildning utan kan också vara en källa till emission av kemiska ämnen till inomhusmiljön. Fuktiga byggelement ökar också behovet av energi för uppvärmning. För att nå målet för energianvändningen i nyproducerade småhus och flerfamiljshus behöver husen isoleras mer och varje delsystem behöver beaktas mer noggrant än vad som är fallet . Fönster är oftast en svag punkt i byggnaders energiåtgång, men genom att välja fönster med extra isolering kan byggnaders energiförluster minskas radikalt. En bättre kontroll och tillsyn behöver ske för att se till att gäl- lande byggnorm följs och att man iakttar en kvalitetssäkring för att bl.a. 3 Bostadsbeståndets inneklimat, , TN:30. 602 God bebyggd miljö förhindra att s.k. köldbryggor uppstår eller att man använder fuktigt byggmaterial. Historiskt har om och tillbyggnader i våra tätorter förändrat fasa- derna på husen och de kulturhistoriska värdena har minskat eller för- störts. Kunskaperna finns att välja den lösning vid energieffekti- visering som kan förena målen om kulturmiljön och önskemålen att minska energianvändningen. Det är viktigt att kunnandet tas tillvara att ansvariga myndigheter och andra aktörer som energirådgivare och kulturarbetare samverkar i denna process. Val av energieffektiv belysning, vit- och brunvaror samt energisnåla lösningar för ventilation är andra områden som behöver främjas. Många befintliga hus kommer att behöva renoveras de närmaste decennierna. bör man också se till att åtgärda klimatskalet så att energianvändningen kan sänkas i den befintliga bebyggelsen. Införande av individuell mätning av värmen i flerfamiljshus ger incitament att hushålla med energin (se kapitel 6).