sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — SOU 2000:33 197 Bilaga 3 Bruksvärdesundersökning för boendestatistik, SOU 2000:33 Innehåll 199 Innehåll Teknisk rapport..................................................................................... 201 1 Inledning...................................................................................... 201 2 Undersökningens genomförande................................................. 202 3 Population och urval ................................................................... 203 4 Variabler...................................................................................... 203 5 Datainsamling.............................................................................. 204 6 Databeredning ............................................................................. 205 7 Resultatredovisning..................................................................... 205 8 Definitioner ................................................................................. 207 9 Sekretess...................................................................................... 208 10 Övrigt ........................................................................................ 208 Resultatrapport ..................................................................................... 209 1 Nordvästra ............................................................... 209 1.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 210 1.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 211 1.3 Betalningsvilja.......................................................................... 218 1.4 Segregation............................................................................... 226 2 kommun ................................................................................ 227 2.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 227 2.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 228 2.3 Betalningsvilja.......................................................................... 235 2.4 Segregation............................................................................... 243 3 kommun ................................................................................. 245 3.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 245 3.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 246 3.3 Betalningsvilja.......................................................................... 254 3.4 Segregation............................................................................... 262 200 Bilaga 3 SOU 2000:33 4 ............................................................................ 263 4.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 263 4.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 264 4.3 Betalningsvilja.......................................................................... 272 4.4 Segregation............................................................................... 280 5 kommun ................................................................................. 281 5.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 281 5.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 282 5.3 Betalningsvilja.......................................................................... 290 5.4 Segregation............................................................................... 298 6 kommun.................................................................................... 299 6.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 299 6.2 Resultaten av enkätundersökningen......................................... 300 6.3 Betalningsvilja.......................................................................... 307 6.4 Segregation............................................................................... 315 7 kommun .......................................................................... 317 7.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 317 7.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 318 7.3 Betalningsvilja.......................................................................... 325 7.4 Segregation............................................................................... 333 8 kommun.................................................................................... 335 8.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 335 8.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 336 8.3 Betalningsvilja.......................................................................... 344 8.4 Segregation............................................................................... 352 9 Samtliga bostadsmarknader.............................................................. 355 Bortfallsanalys ....................................................................................... 375 Nordvästra ............................................................ 375 kommun............................................................................. 376 kommun ............................................................................. 377 ........................................................................ 378 kommun ............................................................................. 379 kommun ............................................................................... 380 ommun......................................................................... 381 kommun ............................................................................... 382 Enkätformulär....................................................................................... 383 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 201 Teknisk rapport 1 Inledning () har på uppdrag av Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet genomfört en statistisk undersökning. SCB har medverkat i följande delar av undersökningen: ?? rapportskrivning Undersökningen var en del av arbetet med att utreda bruksvärdessystemets effekter på bl.a. hyressättning och segregation. Syftet var att studera om hyresskillnaderna upplevs som rättvisa, om lägesfaktorns betydelse på ett rimligt sätt svarar mot hyresgästernas värderingar och om systemet påverkar segregationen i samhället. Undersökningen genomfördes dels som en enkätundersökning och dels via registerbearbetningar. En djupare analys av materialet har gjorts av () vid . 202 Bilaga 3 SOU 2000:33 2 Undersökningens genomförande Undersökningen har genomförts på åtta lokala bostadsmarknader. Dessa har utgjorts av: ?? Nordvästra (NV (inkl. innerstan), kommun, kommun samt ) ?? kommun Kontakt togs med lämpliga personer på respektive kommun. Med hjälp av dessa definierades minst nio och högst 21 bostadsområden i respektive lokal bostadsmarknad. Förutsättningarna var att bostadsområdena skulle vara lätt avgränsade och kända i folkmun. Vidare skulle de innehålla allmännyttiga hyreslägenheter samt helst även bostadsrättslägenheter. För att kunna göra geografiska avgränsningar erhölls från kommunerna nyckelkoder för de områden som ingick i de olika bostadsområdena. Kommunerna hjälpte även till med att klassificera de olika bostadsområdena i tre grupper (i fyra grupper) efter deras läge. Med hjälp av nyckelkoderna kunde, via Inkomst- och (IoF), hushållen boende i hyresrätt i de olika bostads-områdena beskrivas. Dessa beskrevs bl.a. utifrån hushållens genomsnittliga disponibla inkomst, andel hushåll med bostadsbidrag och andel hushåll med socialbidrag. Till ett urval bland samtliga boende i hyresrätt i de lokala bostadsmarknaderna skickades en enkät. I enkäten skulle urvalspersonerna bl.a. i kronor ange hur mycket mer eller mindre de ansåg vore rimligt att betala i hyra för deras nuvarande bostad om den hade legat i något annat bostadsområde, förutsatt att lägenheten var lika stor och hade samma standard. På detta sätt kunde betalningsviljan beskrivas för bostäder i de olika bostadsområdena. För att kunna jämföra betalningsviljan med den faktiska hyran inhämtades genomsnittliga årshyror per kvm för de olika bostadsområdena från de allmän-nyttiga bostadsföretagen i de olika kommunerna. När enkätundersökningen var genomförd rangordnades bostadsområdena inom en lokal bostadsmarknad efter attraktivitet (betalningsvilja). Områdena sammanfördes även i tre grupper: mycket attrak SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 203 tiva, mindre attraktiva och en mellangrupp. För att kunna få en uppfattning om eventuell segregation jämfördes betalningsförmågan i de olika bostadsmarknaderna. Detta gjordes genom en jämförelse av inkomsterna för hyresgäster respektive bostadsrättsinnehavare i varje attraktivitetsgrupp. 3 Population och urval Populationen är den mängd individer som vi vill kunna dra slutsatser om. Enkätundersökningens population är individer, , som bor i hyresrätt i de lokala bostadsmarknaderna (kommunerna). Populations- och urvalsstorlekar framgår av tabellen nedan. Urvalen drogs från Registret över totalbefolkningen (RTB) med Obundet slumpmässigt urval (OSU) i varje lokal bostadsmarknad. Övertäckningen består främst av personer som avlidit eller flyttat ut från bostadsmarknaden mellan urvalsdragningen och datainsamlingen. Tabell A. Populations- och urvalsstorlekar i enkätundersökningen Bostadsmarknad Population Bruttourval Övertäckning Nettourval Nordvästra 269 691 1 606 16 1 590 12 891 1 192 6 1 186 84 936 1 205 9 1 196 178 051 1 205 12 1 193 39 232 1 201 5 1 196 19 576 1 199 5 1 194 12 385 1 195 9 1 186 28 373 1 200 7 1 193 Totalt 645 135 10 003 69 9 934 4 Variabler Frågeblanketten konstruerades av SCB och kunden tillsammans. Den bestod av fyra sidor och omslag. Antalet frågor i postenkäten var 15 stycken. Eftersom bostadsområdena var olika i de olika bostadsmarknaderna skiljer sig frågeblanketten något mellan de lokala bostadsmarknaderna. Man kan säga att det egentligen rör sig om åtta olika frågeblanketter. Frågeblanketten för Nordvästra redovisas i slutet av denna bilaga. För undersökningen har skapats två slutregister. Det ena registret innehåller variabler som för varje lokal bostadsmarknad beskriver hushållen boende i hyres- och bostadsrätt i de olika bostadsområdena. De flesta uppgifterna är hämtade från Inkomst- och förmögenhets 204 Bilaga 3 SOU 2000:33 statistiken 1997. För kommun gäller variabeln Andel hushåll med socialbidrag 1996 eftersom uppgift om socialbidrag 1997 saknas för kommun. Det andra registret innehåller enkätvariablerna kompletterade med ett mindre antal uppgifter från Registret över totalbefolkningen. Båda dessa register har levererats till vid för ytterligare analysarbete. 5 genom-fördes med första utsändning . skickades en första påminnelse (inklusive ny enkät) ut till dem som ej svarat. Efter ytterligare skickades en andra påminnelse ut, även den tillsammans med ny enkät. Totalt inkom 6 215 enkätsvar. En beskrivning av inflödet redovisas i Tabell B nedan. Resultat av datainsamling Bostadsmarknad Nettourval Svarande Svarsandel Nordvästra 1 590 933 58,7 1 186 781 65,9 1 196 680 56,9 1 193 744 62,4 1 196 777 65,0 1 194 754 63,1 1 186 769 64,8 1 193 776 65,0 Totalt 9 934 6 215 62,6 Ett av de stora osäkerhetsmomenten i en statistisk undersökning är bortfallet. Ambitionen är, naturligtvis, att ha så litet bortfall som möjligt. Helt går det inte att undvika bortfall. De viktigaste orsakerna är att urvalspersonen inte vill vara med i undersökningen eller inte anträffas. Svarsandelarna i denna undersökning är förhållandevis låga. Det beror troligen dels på att bortfallet i enkätundersökningar generellt har ökat och dels på att frågeställningarna i enkäten kan upplevas som teoretiska och svårförståeliga. Om de som inte svarat på enkäten skiljer sig åt mot de svarande då det gäller undersökningsvariablerna får vi en skevhet i resultaten. I bilaga 1 finns en enkel bortfallsanalys för respektive bostadsmarknad. Där beskrivs fördelningen av individer på några variabler, dels i hela urvalet och dels bland de svarande. Variablerna är kön, ålder, inkomst SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 205 och utrikes födda. Beskrivningen påvisar inte några stora skillnader mellan de svarande och det totala urvalet. De skillnader som dock är genomgående är ?? att kvinnor svarar i något större utsträckning än män ?? att de yngre svarar i något mindre utsträckning än övriga ?? att de med låg inkomst svarar i något mindre utsträckning än övriga ?? att individer som är utrikes födda svarar i något mindre utsträckning än övriga. 6 Databeredning Databeredningen genomfördes på SCB i . Samtliga inkomna svar avregistrerades och avidentifierades. I samband med dataregistreringen genomfördes en enklare maskinell granskning av datamaterialet. Tabellerna framställdes med hjälp av tabellprogrammet SPSS och diagrammen har gjorts i Excel. I samband med tabelleringen klassindelades variablerna födelseår, bostadsyta och månadshyra. 7 Resultatredovisning Rapporten är strukturerad så att resultaten redovisas för en lokal bostadsmarknad i taget. I slutet av rapporten finns dessutom ett kapitel med vissa jämförelser mellan bostadsmarknaderna samt några resultat för hela populationen (samtliga bostadsmarknader). Resultaten från undersökningen redovisas i form av tabeller eller, i vissa fall, som diagram. Alla variabler från enkätundersökningen beskrivs med enkla frekvenstabeller. I tabellerna redovisas för varje fråga antalet svarande på frågan, motsvarande antal uppräknat till populationsnivå samt den procentuella fördelningen av svarsalternativen. I de flesta fall stämmer inte antalssiffrorna med de ovan angivna totalsiffrorna. Det beror på det partiella bortfallet. Med partiellt bortfall menas de fall där personer valt att hoppa över en enstaka fråga i frågeblanketten. Speciellt stort är det partiella bortfallet för fråga 13 där det gällde att uppskatta vad en rimlig månadshyra skulle vara för en likvärdig bostad i olika bostadsområden. Andelen svarande varierar mellan bostadsmarknader och bostadsområden. En översiktlig beskrivning av andelen svarande på fråga 13 ges i nedanstående tabell. 206 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell C. Andel svarande på fråga 13 Bostadsmarknad Nettourval Svarande på fråga 13 Svarsandel på fråga 13 Nordvästra 1 590 685 - 798 43,1 - 50,2 1 186 602 - 668 50,8 - 56,3 1 196 467 - 523 39,0 - 43,7 1 193 571 - 611 47,8 - 51,2 1 196 565 - 623 47,2 - 52,1 1 194 558 - 619 46,7 - 51,8 1 186 567 - 661 47,8 - 55,7 1 193 646 - 687 54,1 - 57,6 Av tabellen ovan framgår att det är en stor andel av individerna i urvalet som inte svarat på fråga 13. Speciellt låg svarsfrekvens har kommun. Vid analys av resultaten på fråga 13 bör man vara medveten om att av de tillfrågade inte besvarat frågan. I anslutning till varje tabell och diagram finns korta kommentarer. Eftersom enkätundersökningen bygger på ett slumpmässigt urval påverkas resultaten av urvalsfel. Det betyder att de uppgifter som redovisas i tabellerna är skattningar av de sanna värdena. För att få bättre uppfattning om säkerheten i skattningarna kan man bilda s.k. konfidensintervall kring det skattade värdet. Då det gäller undersökningar med dessa urvalsstorlekar blir ett 95-procentigt konfidensintervall för samtliga individer i en lokal bostadsmarknad i storleksordningen sju procent-enheter långt.Vad det betyder visas av följande exempel: Enligt undersökningsresultaten är det av individerna boende i hyresrätt i kommun som är mycket nöjda med det område som bostaden ligger i (tabell 2.12). Vidare har vi beräknat konfidensintervallets längd till (se ovan). Det betyder att med 95 procents säkerhet täcker intervallet 50 ± 3,5, d.v.s. 46,5 - andelen som är mycket nöjda med området. Vid jämförelser mellan delgrupper, t.ex. mellan olika åldersgrupper, inkomstgrupper eller hushållstyper, blir osäkerheten större. Ju mindre grupper desto större osäkerhet. Man bör alltså ha urvalsfelet i åtanke då man analyserar resultatet. Man bör inte dra några långtgående slutsatser av små skillnader mellan delgrupper. Uppgifterna som hämtats från Inkomst- och förmögenhetsstatistiken och som bl.a. används för att beskriva de olika bostadsområdena kommer från en totalundersökning och är därmed inte behäftade med urvalsfel. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 207 8 Definitioner Genomsnittlig årshyra är den hyra som de allmännyttiga bostadsföretagen i de olika kommunerna lämnat för de olika bostadsområdena. I vissa fall är det hyresnivåer och i andra fall nivåer. Att det skiljer mellan vilka år hyran avser bör inte betyda något för analysen. Dels har hyres-ökningarna varit mycket små och dels är det i första hand inte hyran i absoluta tal som är viktig utan hyresförhållandena mellan bostadsområdena. Disponibel inkomst utgörs av sammanräknad förvärvsinkomst inklusive sjöinkomst plus avdrag under inkomst av tjänst. Därefter har inkomst av kapital lagts till och den slutliga skatten (exklusive allmänna egenavgifter, särskild löneskatt på förvärvsinkomster och pensionsutfästelser, allmän löneavgift för egenföretagare, avkastningsskatt, mervärdesskatt och avdragsgill fastighetsskatt) och sjömansskatt dragits ifrån. Till denna summa har adderats: särskilt pensionstillägg, bostadsbidrag till barnfamiljer samt makar och ensamstående utan barn, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg, kompletterande belopp till bostadstillägg för pensionärer, handikappersättning, studiebidrag och extra tillägg, återbetalningspliktiga studielån, skattefri sjukpenning, skattefri frivillig pension, skattefri del av barnpension, skattefri del av livränta, dagersättning och utryckningsbidrag för värnpliktiga, bostadsbidrag och familjebidrag för värnpliktiga, bidragsförskott, allmänt och förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg, socialbidrag samt introduktions-ersättning för flyktingar. Från detta har återbetalda studielån samt utbetalda underhållsbidrag dragits. Med hushåll födda utomlands menas att någon av de vuxna i hushållet är född utomlands. Betalningsviljan har beräknats utifrån svaren på fråga 13. Där gjordes uppskattningar om vad en rimlig månadshyra skulle vara, för en bostad likvärdig den man nu har, i olika bostadsområden. Svarsalternativen var intervall som beskrev lägre eller högre hyror. För att kunna beräkna betalningsviljan representerade klassmitterna de olika intervallen. På detta sätt blev alternativen: -2250, -1750, -1250, -750, -250, 0, +250, +750, +1250, +1750, +2250. Första och sista intervallen utgjordes av öppna klasser. Här valdes att gå lika långt in i de två klasserna som behövts för att hitta klassmitten i de övriga intervallen. Den månadshyra som uppgiftslämnarna angivit i enkäten samt alternativet man angivit i fråga 13 beräknades om till årshyra per kvm och 208 Bilaga 3 SOU 2000:33 adderades. För att kunna få fram ett värde på betalningsviljan krävdes alltså att man besvarat både frågan om nuvarande hyra och fråga 13. Betalningsviljan är alltså den hyra som hyresgästerna är beredda att betala för en likvärdig bostad i de olika bostadsområdena. 9 Sekretess I detta uppdrag ansvarade SCB för databeredning och tabellkörning. Uppdragsgivaren skulle erhålla tabeller. I informationsbrevet till de utvalda personerna beskrevs frivilligheten och att enskilda personer inte skulle kunna identifieras. SCB levererade även avidentifierade datafiler till () vid för vidare analys. I samband med detta gjordes en sekretessprövning internt på SCB och en sekretessöverenskommelse om handhavandet av materialet upprättades med IBF. 10 Övrigt Boprogrammet vid SCB har ansvarat för genomförandet av undersökningen. ansvarade för arbetet med datainsamling. Urvalsdragning och registerbearbetningar har gjorts av . har varit undersökningsansvarig och har skrivit rapporten. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 209 Resultatrapport I denna del redovisas resultaten från undersökningen om bruksvärdessystemet. Redovisningen bygger dels på den enkätundersökning som genomförts och dels på de registerbearbetningar som gjorts. 1 Nordvästra första lokala bostadsmarknaden har vi kallat Nordvästra . Den består av , nordvästra delen av samt kommunerna . 210 Bilaga 3 SOU 2000:33 1.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva hushållen boende i hyresrätt i de utvalda bostadsområdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Nordvästra utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genomsnittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan (%) 1 728 118,6 31 32 65 100 2 705 135,4 18 12 22 97 Centrala 3 810 143,3 13 7 17 24 4 890 179,7 14 5 14 18 5 716 137,6 21 12 38 57 Hallonbergen 6 772 141,9 25 13 39 100 Huvudsta 7 720 155,0 15 7 25 16 8 708 135,3 23 16 28 77 9 757 133,5 30 26 40 92 10 804 146,7 39 28 32 75 11 780 153,6 41 24 49 7 12 820 177,2 9 6 14 18 13 784 172,3 13 8 18 25 14 731 110,6 35 41 78 59 15 700 152,3 10 6 15 13 16 816 151,7 15 8 15 35 17 661 116,9 37 42 77 72 18 729 166,9 12 7 14 25 19 810 165,1 12 7 16 18 20 729 132,6 23 13 26 83 21 754 204,7 10 5 18 15 Det går att se tydliga samband mellan höga disponibla inkomster och låg andel hushåll med bostads- och socialbidrag. I dessa områden finns även en låg andel hushåll med utrikes födda. Höga genomsnittliga disponibla inkomster finner vi bl.a. på , , och . De lägsta genomsnittliga disponibla inkomsterna har , och . SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 211 1.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden Nordvästra består av en något större andel kvinnor än män. Födelseår Drygt hälften av individerna i populationen är födda . Antal personer i hushållet Det är som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. 414 117651 44 519 147489 56 933 265140 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 224 63656 24 250 71045 27 254 72182 27 205 58257 22 933 265140 100 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 323 91790 35 327 92927 35 128 36375 14 96 27281 10 56 15914 6 930 264287 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 212 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 1.5. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta bor i en lägenhet som är mellan 50 och . Antalet rum i bostaden tabellen framgår att av individerna i populationen bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). 281 79855 30 650 184717 70 931 264572 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 242 68772 26 265 75308 28 285 80991 31 141 40069 15 933 265140 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75-99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 187 53142 20 255 72466 27 272 77297 29 142 40354 15 52 14777 6 20 5684 2 928 263719 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 213 Tabell 1.8. Fastighetsägare Samtliga individer i populationen bor i hyresrätt. Av dessa är det som hyr av en privat ägare. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna anger att de bor i ett hushåll som har en sammanlagd inkomst lägre än . Månadshyra Den största andelen har en månadshyra .