sou · GOB317 · 2001-01-01 00:00:00 — Enkätsvar hänförliga till den första svarsgruppen har avgetts av; kommun, , , för utbildningsvetenskap vid , Medicinska fakulteten vid , Matematisk – naturvetenskapliga fakulteten vid , , Kemikalie- inspektionen, kommun, , , för Regelgranskning, Post & , , , , , (Västra ) och , . De som har lämnat enkätsvar i enlighet med den andra gruppen är följande. , , vid , , och kommun. Svar på enkäten som är hänförliga till den tredje svarsgruppen har lämnats av Uppgifterna används i mycket stor utsträckning. I första hand gäller det befolkningsuppgifter – total befolkning, uppdelning män - kvinnor, befolkning i åldersklasser, födda och avlidna, in- och utflyttade. Dessa uppgifter efterfrågas mycket ofta externt. I andra hand kan det gälla övriga statistiska uppgifter, t.ex. sysselsättning, bostäder, fritidshus osv. Om de församlingsrelaterade uppgifterna försvinner från folkbok- föringen skulle det bli stora bekymmer. Koduppgifter på församlingsnivå är mycket viktiga för kommunen. Varifrån uppgifterna kommer är ganska ointressant, huvudsaken är att de kan erhållas. I verksamheten används folkbokföringsuppgifter i produktionen av officiella rättsstatistik och i forsknings- och utredningsprojekt. I BRÅ:s statistikdatabas lagras uppgifter om folkbokföring för personer som är misstänkta för brott och personer som är lagförda för brott. Uppgifterna om folkbokföring lagras både per kommun och församling. Folkbokföring per kommun används huvudsakligen i produktionen av den officiella statistiken. Uppgifterna om folkbokföring per församling används inte i officiella rättsstatistik och påverkas därmed inte av att församlings- indelningen försvinner. Däremot används uppgifter om folkbokföring i församling i olika forskningsstudier av brottsligheten. Uppgifter om folkbokföring per kommun och församling för personer misstänkta för brott och personer lagförda för brott köps in från aviseringsregister. Uppgifterna lagras i BRÅ:s statistikdatabas. Folkbokföringsuppgifter per församling kan dock oftast ersättas av någon annan lokal indelning såsom stadsdel, storstadsområde etc. Däremot är uppgifter om folkbokföring per kommun i många fall en för grov indelning och folkbokföring per fastighet en för detaljerad indelning. Folkbokföringsuppgifter per fastighet kan leda till att enskilda personer kan identifieras. Detta innebär att forskningsstudier, som kräver uppgifter om folkbokföring uppdelat på annan lokal indelning än kommun, måste köpa in dessa uppgifter från annat håll. Omfattningen av de extra kostnader detta medför är svåra att beräkna eftersom antalet forskningsstudier som har behov av dessa uppgifter varierar kraftigt år . Det är oklart vilka konsekvenser det skulle få för verksamheten om uppgifterna försvinner från folkbokföringen. Den dagliga avisering kommunen får från RSV uppdaterar befolknings- register och verksamhetssystem (SOTIS) för socialtjänst och barn- omsorg. Församlingsbegreppet eller församlingsrelaterade uppgifter används inte inom verksamheter som sådana. Uppgiften är likväl viktig av följande skäl. ·Uppgift om församling ingår i aviseringen från RSV och redovisas, tillsammans med övriga folkbokföringsregister, i befolkningsregistret . Här är uppgiften viktig –som hänvisning till lokalt skattekontor, –som geografiskt riktmärke i de fall nyckelkod inte kan härledas ur fastighetsbeteckningen och –vid folkbokföring under . ·Nyckelkodsförsörjningen i SOTIS baseras på definierade kopplingar församling - fastighet - nyckelkod. och fastighet som nyckel utläses nyckelkod ur kopplingarna. Församlingskoden är värdefull som geografiskt riktmärke i de fall nyckelkod inte kan härledas ur fastighetsbeteckningen. Detta förhållande råder för fastigheter som är under ny- eller ombildning. Detta gäller inte minst då den enskilde har s.k. särskild postadress och folkbok- föringsadressen inte är tillgänglig för handläggaren/användaren. Det föreligger ett relativt stort behov av kontakt med folkbok- föringshandläggare vid de lokala skattekontoren (). Församlings- koden ger information om vid vilket folkbokföringsfrågor avseende viss person handläggs. Den kompletterande information som införskaffas vid direktkontakt med en folkbokföringshandläggare är ofta av avgörande betydelse för bl.a. kommunikationen med den enskilde och för att få korrekta underlag för avgiftsbeslut och vid biståndsbedömning. Ett annat viktigt sammanhang är fastställandet av betalningsansvaret mellan stadsdelsnämnderna i enskilda ärenden. Om församlingsbegreppet utgår ur folkbokföringen försvåras kontakterna med skatteförvaltningen. Om begreppet utmönstras bör det ersättas med LOK-kod. Sådan aviseras endast för personer som tilldelats personnummer av annan anledning än för folkbokförings- ändamål, vilket är särlösningsuppgifter. Genom att även införa LOK-kod i aviseringar som inte innefattar särlösningsuppgifter, får mottagaren en viktig hänvisning till rätt skattekontor. I inomkommunala ersättnings-/betalningsfrågor är den enskildes folkbokföring av avgörande betydelse för vilken stadsdelsnämnd som har betalningsansvaret. Om församlingsbegreppet utgår, och folkbokföring av kategorin På församlingen skrivna i stället läggs på kommunnivå, försvåras detta arbete väsentligt. Det är av stor vikt att detta beaktas när kategorin På församlingen skrivna diskuteras i det fortsatta utredningsarbetet. Att anpassa kommunens databas och program till det förhållandet att församlingsbegreppet utgår ur folkbokföringen är ett relativt omfattande arbete. En preliminär bedömning av kostnaden torde vara . Det är emellertid angeläget att aviseringsmottagarna ges rimlig tid att genomföra nödvändiga ombyggnader, inte minst med tanke på det resursläge som har uppkommit 2000-omställningen. genom Svensk Samhälls- vetenskaplig Datatjänst Den församlingsrelaterade statistiken har i vårt land en mycket lång tradition och inom vissa grenar av den historisk samhällsvetenskapliga forskningen har det varit möjligt att med jämförelsevis enkla medel skapa långa tidsserier på kommunnivå tack vare att församlings- indelningen varit relativt opåverkad av de stora indelningsreformerna . Historiska databaser rörande befolkning, yrken, valdeltagande, folkrörelseanknytning m.m. skapade inom forskningsprojekt i , , m.fl. orter finns fortfarande i livet, delvis uppdaterade och delvis anpassade till modern . De utnyttjas fortfarande i såväl undervisning som i nya forskningsprojekt. Det är alltså inom området historisk statistik som församlingsrelaterade uppgifter används. pågår uppläggning av mera dagsaktuella statistikdatabaser med utnyttjande av andra geografiska markörer än de administrativa gränserna. GIS-tekniken utnyttjas för kartering i kilometerrutor och inom kulturgeografiska kretsar finns uttryckta behov av statistik- produkter som så nära som möjligt knyter uppgifter till individens omedelbara rumsliga belägenhet, typ fastigheter. Sammanfattningsvis kan sägas att det från vissa utgångspunkter är olyckligt att församlingsrelaterad statistik försvinner ur den allmänna och officiella statistikproduktionen. Dess ersättning i uppgifter om lägre nivåer av typen fastighet eller liknande förefaller ur vissa synvinklar vara att föredra, men det omöjliggör att utan antagligen mycket stora kostnader uppdatera äldre men fortfarande tillgängliga undervisnings- och forskningsdatabaser. KI är ett medicinskt universitet som bedriver en omfattande forskning. KI:s förteckning av personregister och behandlingar enligt person- uppgiftslagen omfattar cirka 400 olika behandlingar av personuppgifter. I flera fall förekommer uppdatering eller samkörning med olika befolkningsregister. Det förekommer framför allt i epidemiologisk, men även i miljö- eller samhällsmedicinsk forskning, att man är intresserad av en befolknings- grupp utifrån ett geografiskt område, såsom en eller flera församlingar. Församlingsbegreppet har haft en säker beständighet över förfluten och kommande tid när det gäller att följa en viss kohort. Vårdinrättningar har dessutom i regel en eller flera församlingar som sitt upptagningsområde, vilket ytterligare har underlättat forskningen på olika patientgrupper. För forskningen är det viktigt att den mot församlingen svarande geografiska informationen om individen finns tillgänglig på annat sätt. KI ställer sig tveksamt till om folkbokföring på fastighet eller kommun kommer att förse forskningen med samma välpreciserade uppgifter som med nuvarande ordning. KI:s behov är att på ett enkelt sätt få uppgifter om boende i viss kommun, stad, stadsdel eller samhälle. Uppgifterna bör finnas tillgängliga utan att kostsamma samkörningar med andra befolkningsregister behöver göras. En stor del av de förfrågningar som kommer från olika delar av verksamheten avseende statistikuttag sorteras och/eller selekteras på begreppet församlingskod. Tillsammans med länskod och kommunkod bildar församlingskoden ett unikt begrepp. De möjligheter till verksamhetsuppföljningar och planering som sker blir omöjliga att genomföra om församlingsuppgifterna försvinner från folkbokföringen. Ett alternativ till församlingskod är nyckelkoder. I vissa IT- system används dessa nyckelkoder för att gruppera primärvårdsområden där församlingsgränsen inte är möjlig att använda. Om församlingsbegreppet försvinner och ersätts med t.ex. nyckelkoder eller koordinatbegrepp innebär det stora anpassningar i nuvarande IT-system. Vissa landsting behöver i sin verksamhet kunna utnyttja uppgifter som är församlingsrelaterade. Förbundet har inhämtat att det finns landsting som överhuvudtaget inte har sådana behov. Mot bakgrund av att vissa landsting är beroende av församlingsindelningen vill förbundet poängtera nödvändigheten av att utredningen i sitt fortsatta arbete analyserar konsekvenserna för berörda landsting om folkbokföring på församling slopas. För ytterligare underlag hänvisar förbundet till de enskilda landstingens enkätsvar. I valdistrikts- och valkretsindelningen används församlingsbegreppet. Kommunen har uppgifter av olika slag; demografiska, lägenhets- uppgifter, m.fl. uppgifter som är kopplade till person på församlings- nivå. Efterfrågan på församlingsstatistik har ökat och med anledning av denna efterfrågan har kommunen för avsikt att utöka med flera typer av statistikuppgifter. Inom kommunens verksamhet på lands-/glesbygd är grupper ofta bildade utifrån församlingsbegreppet. Det är svårt att överblicka konsekvenserna för kommunen om församlingsuppgifterna försvinner från folkbokföringen. Utifrån arbetet med landsbygdsutveckling kan man konstatera att många människor på olika sätt identifierar sig med det egna församlingsområdet. använder församlingsrelaterade uppgifter vad gäller befolknings- och sysselsättningsutveckling. Kommuner ingår ibland inte i sin helhet i nationella stödområden. Förhållandet är likartat vad gäller EU:s olika målområden. Om uppgifterna försvinner från folkbokföringen blir det svårare att redovisa befolkningsutvecklingen och sysselsättningen för berörda stöd- och målområden. Stödområdesindelningen för det regionalpolitiska stödet bygger på församling som minsta byggsten. De svenska stödområdena ligger också till grund för indelningen i målområden för stöd från EU:s struktur- fonder. Statistik om befolkning och sysselsättning behövs både som grund för ändringar i stödområdesindelningen och för att följa utvecklingen per område. Behovet är inte i första hand kopplat till handläggningen av enskilda ärenden utan vid uppföljningen av stödets effekter och som underlag för utredningar. Stödområdesindelningen för vissa jordbruksstöd är också gjord med församling som minsta indelningsgrund liksom gränsdragningen för jordförvärvslagens tillämpningsområden. Det är angeläget att det även i fortsättningen går att relatera befolkningsstatistiska uppgifter till stöd- områdesindelningen för jordbruket för att kunna följa effekterna av stöd och befolkningsutvecklingen på landsbygden och på näringarnas utveckling. Att församling används som indelningsgrund beror till stor del på att församlingarna i norra geografiskt är förhållandevis stora enheter. De stöd- och regleringssystem som redovisats ovan är några exempel från arbetsområde. Det finns därutöver ett flertal andra system inom länsstyrelsernas verksamhetsområde som bygger på församling som indelningsgrund. Verksamheten skulle påverkas om församlingsindelningen försvinner från folkbokföringen. Eftersom behovet av uppgifterna beror på en riksomfattande indelning i stödområden kan det knappast läggas på den enskilda att göra egen statistikinsamling. Det är också viktigt att befolkningsuppgifterna finns som en del i den officiella befolkningsstatistiken. Om man t.ex. skall göra befolkningspyramider per stödområde och sedan justera dem skall man inte behöva göra ett underlag på kommunnivå för varje stödområde för att sedan justera dem med separata församlingstabeller ur en annan källa. Kostnaden för ett alternativ är mycket svår att uppskatta. Församlingsindelningen är en grundbult i all samhällsplanering. Olika verksamheter utgår ofta från indelningen, allt från skola, vård och omsorg till nu senast upphandling av taxitransporter. Kommunens tre församlingar var före kommunsammanslagningen även egna borgerliga kommuner och har därmed en lång historia, faktiskt och i folkmedvetandet. Statistiska uppgifter, från t.ex. SCB och , anger ofta församlingsnivån som komplement till kommunuppgifterna. I kommunens egen statistik- och nyko-områdes- indelning är församlingarna den första nivån, som sedan följs av delområden inom församlingarna. Områdesbeteckningarna för dessa utgår från församlingskoderna enligt Rikets indelningar. Kommunen är också ytstor, från syd till norr, där församlingarna är en naturlig delområdesnivå under kommunnivån. GIS-tekniken med digitala kartor och digitaliserade fastighetsgränser ger tekniska möjligheter att välja dagens församlingsgränser också i fortsättningen, även utan en folkbokföring på territoriell församling, men det vore fattigt, främmande och svårhanterligt att få fastighetslistor utan församlingsindelning. Främlingsskapet ökar, tillhörigheten minskar. använder uppgift om församling inom verksamheten regional- politiska stöd. Stöden klassas i olika stödområden i vilka församling är minsta beståndsdel/indelningsområde. Om församlingsbegreppet försvinner helt betyder det utifrån nu gällande regelverk att någon annan indelningsgrund måste introduceras eftersom kommunindelningen inte möjliggör tillräckligt små områden och därför inte kan användas. Ett nytt sätt att dela in stödområden skulle medföra att det s.k. STINS-systemet, den databas/det IT-verktyg som används för stödadministration, måste byggas om. Hur mycket det skulle kosta är mycket svårt att avgöra utan att ha någon bild av hur en ny indelningsmodell kommer att se ut. Om SCB fortsätter att leverera generella uppgifter om församlingarna och hur de förändras och de stödsökande även fortsättningsvis kommer att kunna förse stödansökan med uppgift om församling, ser inte att någon förändring av dagens hantering och IT-verktyg skall behövas. Verksamheten skulle inte påverkas direkt om församlingsindelningen försvinner från folkbokföringen. Dock skall framhållas vikten av att uppgift om födelseförsamling, i de fall sådan finns, även i fortsättningen skall framgå av personbevis, registerutdrag och liknande utdrag från folkbokföringen. Orsaken till detta är att vår verksamhet till stor del bygger på släktutredningar och att vi därför måste ha uppgift om födelseförsamling för att kunna rekvirera utdrag ur kyrkobokföringen från berörd församling eller landsarkiv. Församlingsbegreppets stora betydelse genom tiderna har medfört att arkivbestånden hos och landsarkiven till största delen är direkt eller indirekt relaterade till församlingar. Det gäller naturligtvis såväl församlingsarkiven med däri ingående folkbokföringshandlingar, som andra kyrkliga arkiv. Det gäller också en mängd administrativa och judiciella arkiv, vari materialet i stor utsträckning är strukturerat på grundval av församlingsindelningen. Även i register, förteckningar och databaser som upprättats för att underlätta det författningsmässigt föreskrivna tillhandahållandet av bestånden är uppgiften om församling av grundläggande betydelse. Församlingen (socken) har utgjort en geografisk basenhet som länk mellan förfluten tid och nutid, vilket varit av grundläggande betydelse för den forsknings- och utredningsverksamhet som bedrivits med arkivmyndigheternas bestånd som källmaterial. och landsarkivens uppgifter, som finns reglerade i arkivlag (SFS 1990:782), arkivförordning (1991:446) och instruktion (1995:679), kan utföras oberoende av om församlingsindelningen bibehålls eller inte. Den del av arkivmyndighetens verksamhet som omfattar tillhandahållande av förvarade handlingsbestånd kommer dock att påverkas. Församlingsbegreppet har genom lång kontinuitet, relativ stabilitet och mångsidig användning blivit ett användbart och värdefullt hjälpmedel när det gäller att tillhandahålla, tolka och använda information ur arkiv. Om församlingsbegreppet försvinner uppkommer behovet av att skapa relationer mellan det äldre församlingsrelaterade materialet och det nyare, registrerat enligt andra principer. Detta är en förutsättning för att arkivlagens grundkrav om allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättsskipningen och förvaltning samt forskningens behov skall kunna tillgodoses. Vad som behövs är en nyckel, som klargör kopplingarna mellan den upphörda församlingsindelningen och den nya indelningen. Om dessutom folkbokföring på fastighet ersätts av folkbokföring på lägenhet måste även denna övergång redovisas, så att enheter i det gamla systemet utan onödig tidsutdräkt kan spåras i den form det har i det nya systemet. Omvänt bör naturligtvis även återsökningar bakåt i tiden, från det nya systemets enheter till det gamla systemet, vara möjliga. Formerna för denna nyckel kräver en utredning. Någon form av historiskgeografisk databas kan vara ett alternativ. Arkivmyndigheterna kan förutses få utökade arbetsuppgifter om en sådan nyckel skall framställas där. Att framställa nycklar av sådant slag i form av olika typer av register och förteckningar är inte någon främmande uppgift för arkivmyndigheterna, då administrativa för- ändringar tidigare gjort sådant arbete nödvändigt. Församlings- indelningens eventuella slopande är dock en förändring av en annan omfattning. En nyckel för beskrivet ändamål kan för övrigt vara till nytta även för andra myndigheter. Det är därför inte nödvändigtvis inom ramen för arkivmyndigheternas verksamhet som en sådan nyckel skall utarbetas. Alternativt skulle arbetet kunna utföras på centralt uppdrag i något särskilt för ändamålet inrättat organ. Kostnaden för att upprätta sökrelationer mellan äldre och nyare material kan omöjligt beräknas , men kommer med all säkerhet att bli hög. Kraven på kunskap hos den personal som svarar för tillhandahållandet hos arkivmyndigheterna kommer att öka, vilket i sin tur medför kostnader för kompetenshöjande åtgärder. Kontinuerlig bevakning och analys av exempelvis indelningsändringar och fastighets- regleringar m.m. kommer att krävas och vara förenade med ökade kostnader. Ett slopande av församlingsbegreppet innebär onekligen ett kontinuitetsbrott som försvårar långtidsmotiverad forskning, där haft ett försteg genom de långa kontinuerliga källserierna. Innan ett beslut i frågan tas bör en genomlysning av förslagets konsekvenser för humanistisk/samhällsvetenskaplig forskning därför göras. För att lindra följderna av ett kontinuitetsbrott måste kvalitetskravet på de hjälpmedel som måste skapas för att skapa relationer mellan yngre och äldre indelningsförhållanden även för forskningens skull sättas högt och kostnaden torde som ovan sagts få beräknas därefter. Det bör betonas att församlingsnamnen är en del av det svenska kulturarvet. Anknytningen till församling/socken är en viktig del av mångas identitet. Det finns i användandet av församlingsnamn en kulturpolitisk dimension, varför frågan bör utredas grundligare ur just den aspekten. Slutligen kan ifrågasättas om församlingsbegreppet inte skulle kunna slopas som reell grund för folkbokföringen utan att därför helt försvinna. Om man i framtida folkbokföringsregister, som ligger till grund för det mesta vad gäller officiell registrering i samhället, låter församlings- begreppet frysas, då begreppet församling officiellt upphör, får man ett sökfält till gagn för såväl framtida forskning som för kulturarvsändamål. Kanske skapar man på det sättet även de relationer som kan bilda en grund för framställning av den nyckel mellan gammalt och nytt som ovan har beskrivits. Det frysta historiska församlingsbegreppet skall sedan vara och inte påverkas av de senare, förmodligen omfattande, förändringar av församlingsindelningen som kan komma att äga rum inom ramen för den fristående ram efter församlingsbegreppets eventuella slopande i folkbokföringen. Verket och försäkringskassorna har ett totalt befolkningsregister som används i administrationen av socialförsäkringsfrågor. I detta register använder verket de flesta uppgifterna som finns i folkbok- föringens aviseringsregister. Uppgifterna underhålls med dagliga aviseringar från registret. Skulle uppgifterna försvinna och verket skulle hämta motsvarande uppgifter från annat håll skulle detta innebära en icke acceptabel eftersläpning av uppdateringen i våra register och vara osäkert om uppgifterna blir riktiga vid nya typer av samkörningar. Impulsen till skulle försenas, vilket kan innebära att den enskilda personen drabbas av förseningar och i värsta fall skulle nekas till vissa socialförsäkringsförmåner. Verket använder sig av län, kommun och församlingsnummer för att avgöra vilken försäkringskassa personen skall tillhöra. Verket använder även begreppen Utan känt hemvist och På församlingen skrivna. Dessa uppgifter är av stor betydelse för att avgöra vem som skall omfattas av svensk socialförsäkring, impulser till prövning av olika socialförsäkringsförmåner och vilket lokalkontor personen skall tillhöra. Eftersom verket har mer än ett lokalkontor i ett flertal kommuner, ur servicesynpunkt, avgör församlingsnumret det för av befolkningen till vilket lokalkontor personen skall höra och vem som har rätt att fatta beslut i ärendet. Om uppgifterna om församlingsindelningen skulle försvinna från folkbokföringen skulle verkets verksamhet drabbas hårt. Någon kostnadsberäkning går inte att göra eftersom verket inte vet varifrån det skulle kunna få motsvarande uppgifter som verket får från folkbok- Folkbokföringen har ingen motsvarande uppgift som verket skulle kunna använda i stället. Verket får aviseringar från folkbok- föringen om flyttning och utvandring. Med hjälp av dessa uppgifter avgörs om personen har rätt att tillhöra svensk försäkring och rätten till socialförsäkringsförmåner. Inom polisen används församlingsbegreppet som underlag för urval av befolkning inom t.ex. ett närpolisområde. Församlingsbegreppet är ett lagom stort geografiskt område för att passa närpolisområdena både för urval i fråga om verksamhetsfrågor och som underlag för planering och organisation av polis/närpolisområden. Polisen får med författningsstöd uppgifter från aviseringsregistret () och med stöd av tillstånd från Datainspektionen från via . Församlingsindelningen utgör ofta ett storleksmässigt bra avgränsat geografiskt område. Kommunindelningen blir väsentligt mycket större områden. Möjlighet till kombination med CFD:s koordinatsystem vore kanske tänkbart. Verket har delat upp sitt svar på verksamhetsområdena folkbokföring, beskattning, exekution och val. Församling används som grundläggande registerbegrepp i folkbok- föringen och församlingars område används i flera fall för att bilda verksamhetsområden för skattekontor och därmed omfattningen för ett lokalt folkbokföringsregister.