sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — // Efter moget övervägande har makarna be- slutat sig för att söka tillstånd för steriliserande operation. När p-pillren och spiralen introducerades bjöds alter- nativ till sterilisering i fall som ovan. dokumenterar ansök- ningar från kvinnors otaliga problem med de nya metoderna: har provat p-piller men fick småblödningar, avråds använda p-piller av medicinska skäl, inte tål p-piller, vågar ej an- vända p-piller och så vidare 32 . I sådana ansökningar finner vi kvinnor som söker sterilisering med hänvisning till att de inte kan använda de nya preventivmetoderna och, givetvis, att de ej önskar fler barn. I den me- ningen ger akterna uttryck för att kvinnor i högre grad än tidigare ställde krav på fungerande prevention. Förändringar inom familjeinstitutionen, kvinnans ökade delaktighet på arbetsmarknaden och även generella atti- tydförändringar till sexualitet i allmänhet och kvinnlig sådan i synnerhet är faktorer som säkerligen påverkade denna process. De specifika omständigheterna kring enskilda fall uppvisar givetvis variationer i fråga om motivbild. Kvinnor som är hänvisar till åldern och att befintliga barn börjar bli vuxna. De orkar inte börja om, och en oönskad graviditet leder till abort- och steriliseringsansökan. Anser sig för gammal och svag för att kunna föda barn . Är rädd för att få ett skadat barn. Vill bli steriliserad samti- digt för att kunna leva ett normalt sexualliv. I andra fall kan upprepade missfall ligga bakom ansökan eller att kvin- nan vill undvika eventuella framtida aborter34 . Många kvinnor hänvisar till en allmän oro för att bli gravida mot sin vilja. Steriliseringen fram- står då som en befrielse från både oro och krånglande preventivmetoder, det vore skönt att slippa tänka på preventiva åtgärder i fortsättning- 35 I andra fall motiveras ansökan med att preventivmedlen inverkar störande på sexuallivet. Följande exempel är från 195236 dvs. innan spi- ral och p-piller fanns att tillgå. 311965, akt ss 1184. 32Exemplen hämtade ur akter . 331971, akt ss 4646. 34Sådana motiv uttrycks t.ex. 1962, akt ss 1852, 1965 akt ss 644. 351967, akt ss 1052. 1954, akt ss 1226. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Makarnas egendomliga problem ligger dock på sexualområdet. Om mannen använder preventiv, får kvinnan ingen orgasm, och därest hustrun har pessar, får mannen impotenskänningar. Hur allvarligt kontrahenterna ser på detta problem, belyses kanske bäst av, att även mannen för sin del varit inne på steriliseringstanken. Vi har ovan sett att kvinnans graviditetsrädsla uppfattades hota mannens sexuella behov och därmed också äktenskapets fortlevnad. Vid 1960- talets början bär akterna spår av att kvinnans egen sexualitet ges ett an- nat värde, både av kvinnorna själv och utredarna. Kvinnor argumenterar för att de inte vill få sitt sexualliv förstört p.g.a. rädsla för graviditeter och preventivmedelsbesvär. I en akt 36 valde utredaren att di- rekt citera kvinnans argument. Jag ska väl inte behöva gå i kloster för återstoden av mitt liv bara för att jag är kvinna. Överhuvudtaget antyder aktmaterialet från 1960- och 70-talet på att relationen mellan individ och samhälle höll på att förändras. Vi finner i akterna ett annat språkbruk, annat ordval och kanske viktigast, en annan attityd till den enskilde individen än i ansökningar. Det betyder inte att föklenande och moraliserande omdömen helt rensats bort men att de i allt högre grad kom att brytas mot förändrade normer och moraluppfattningar. Så kan vi t.ex. successivt s könja en liberalare och mindre fördömande attityd till sexualitet utanför äktenskapets hägn. En ansökan 38 rör en 24-årig ogift, ensamstående kvinna som väntar sitt femte barn. Till barnen finns tre olika fäder. På kuratorn gör kvinnan ett gott intryck och beskrivs i termer av vederhäftig, sympatisk, intelligent och känslomässigt välutrustad: Hon är själv enträgen om sterilisering, säger, att hon aldrig kom- mer att bryta med b.f., kommer aldrig att bli intresserad av någon annan man, för resten är det väl ingen, som vill ha mig med 5 barn. Kuratorn föreslår henne att försöka använda pessar istället för sterilise- ring, men den sökande framhåller sin önskan om sterilisering och att hon varken orkar eller vill ha flera barn. Läkaren beskriver kvinnan som en intelligent och på alla sätt fin flicka som alltid trasslat till det för sig med karlar. Hon uppges vara oroad för framtiden, bostadsfrågan är inte löst och, skriver läkaren, hon känner sig usel och misslyckad på alla sätt med ständiga självförebråelser. Dessutom går hon i ständig skräck för att bli gravid. Läkaren tillstyrker ansökan men finner 1963, akt ss 396. 1960, akt ss 356. 112 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet SOU 2000:20 inget motiv förenligt med lagens indikationer. I detta fall finns yttre om- ständigheter som pekar på att kvinnan kan ha pressats till ingreppet. Så var t.ex. två av hennes barn bortadopterade. Å andra sidan bedöms hon var en god mor och kuratorn argumenterar för pessar istället för sterili- sering. Den press kvinnan var satt under, bör nog förläggas till själva situationen och inte till de utredande funktionärerna. Akten ger intryck av att vara formulerad nära kvinnans egen syn på sin situation, och utre- darna avhåller sig från fördömanden och moraliserande. Vi ser i denna akt att kuratorn närmast intog en bromsande hållning till kvinnans steriliseringsönskan, något vi kan se allt fler exempel på i akter . När utredarna intar en tveksam hållning måste det tolkas som att initiativet till ansökan inte togs av sociala eller medicinska myndighetsutövare, utan av den sökande själv. I fall där kvinnan var , var det vanligt att utredarna presenterade alter- nativ, vanligtvis rekommenderades försök med preventivmedel. Ett så- dant fall 39 rör en 27-årig kvinna med sex barn, som sa sig ab- solut övertygad om att inte vilja ha fler barn. Läkaren avstyrkte ansökan med motivering att sterilisering av denna unga, friska människa synes mig motbjudande trots barnantalet. I stället rekommenderades preventi- va åtgärder. Ett annat fall 40 rör en 25-årig, gift kvinna med tre barn. Hon uppger att hon länge funderat över sterilisering. Hon tycker pessar är be- svärlig och vill inte ha spiral p.g.a. rädsla för underlivsinfektioner, hon är överhuvudtaget ovillig att höra på andra möjligheter till barnbegräns- ning än ster. Både läkare och kurator ställer sig tveksamma till att till- styrka ansökan, dels då hon inte har prövat alla preventivmöjligheter, dels p.g.a. hennes låga ålder. Kvinnan vidhåller önskan till ingreppet och säger att hon icke kan klara av pessar eller p-tablett då hon är för slar- vig. Slarv med preventivmedel är ett argument som känns igen från 1940- och 50-talets akter. Slarvet identifierades då av läkare eller kura- torer och användes som motiv för en sterilisering. I detta fall ser vi hur den sökande har gjort argumentet till sitt. Ansökningar bromsades och avstyrktes också för att utredarna helt enkelt inte kunde finna några indikationer i lagens mening: . har en stark steriliseringsönskan, men man kan inte finna några skäl för sterili- sering enl. steriliseringslagen. 41 I en akt 196342 , omtalar en 26-årig fy- rabarnsmor att hon länge planerat ansöka om sterilisering, varför hon menar, att det är väl övertänkt. Hon ville inte ha fler barn och uppgavs inte känna sig trygg med preventivmedel. 391961, akt sa 1095. 401966, akt ss 1531. 411965, akt ss 164. 421963, akt ss 1684. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Hon kan liksom inte acceptera, att hennes mö jligheter att få sterili- sering är ytterst små. Anser att det är hennes ensak att avgöra det- ta. Hon förklarar även , att hon inte kommer att ångra sig. Kuratorn liksom läkaren avstyrkte sterilisering i detta fall. Vi ser dock att kvinnan hävdade sin suveränitet, rätten att själv bestämma över sin kropp. Sådana exempel finner vi fler av . De sökande ifrågasätter helt enkelt lagens ordning att samhället och inte de själva äger beslutanderätt i frågan. I ett fall ber kuratorn den sökande att själv läsa lagen för att med egna ögon se att det kan vara vissa svårigheter att finna indikationer. Kvinnan hävdar då att det är samhällets skyl- dighet att villfara hennes mycket bestämda önskan om sterilisering så hon ska slippa ständig rädsla att bli gravid 43 . Vi finner också exempel på att ansökningar tillstyrktes trots att for- mella indikationer saknades. Vi kan närmast tala om en praxis som i vis- sa avseenden föregriper en friare lagstiftning. Ett sådant exempel från 196844 rör ansökan från en 31-årig gift kvinna med fyra barn. Hon har använt pessar och alla barn har varit planerade. anser hon dock att hon gjort nog beträffande barnafödande och vill inom en ganska snar framtid återupptaga sitt yrke. Hon söker därför en absolut tillförlitlig pr eventivmetod för att inte riskera fler graviditeter och en spolierad yrkeskarriär. P-tabletter anser hon sig absolut inte kunna tänka sig, hänvisar till sin farmaceutiska utbild- ning, vill inte äta hormoner. Med spiral uppgav sig kvinnan inte känna sig tr ygg och ansåg att sterili- sering var den enda metoden. Ursprungligen avsåg paret att mannen skulle steriliseras. Då inte det gick, beslöt man ansöka för kvinnans del. Kuratorn var dock tveksam till huruvida indikation förelåg; sök. är up- penbarligen svår att få in under bilden utsläpad mor. Maken fann det anmärkningsvärt att de inte själva ska få bestämma i en sådan här sak. Inte heller läkaren fann stöd för ansökan i gällande lagstiftning, men makarna vill få ärendet prövat. framhåller, att de av för- nuftsskäl och med hänsyn till att båda makarna efter moget övervä- gande kommit fram till sterilisering som bästa utvägen, borde kun- 431968, akt ss 1532. 441968, akt ss 1103. 114 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet na få ett tillstånd. Med hänsyn till makarnas inställning är jag när- mast benägen att tillstyrka. Framförallt under lagstiftningens sista årtionde tycks de utredande funk- tionärerna tagit allt större hänsyn till de kvinnor som eftersträvade att få sterilisering utförd, trots att lagliga indikationer saknades. Inarbetade begrepp som svaghet och utsläpad mor kom nu att användas i nya sammanhang. 1974 kunde en gift kvinna med fyra barn, som hade be- svär av p-piller och absolut inte ville ha fler barn utan ville komma från hemmet och ut på arbetsmarknaden benämnas utsläpad mor 45 . I ett an- nat fall där kvinnan bestämt hävdar att sterilisering är den enda lösning hon godtar på preventivfrågan, tillstyrker läkaren ansökan med motiver- ing svaghet. De motiv och omständigheter för sterilisering som enskilda personer åberopar i akterna skiljer sig givetvis från fall till fall. Några huvudten- denser och förändringar kan dock iakttas. I akter från slutet av 1940- och är det påfallande ofta kvi nnor med många barn, täta barnsbörder och inte sällan knappa ekonomiska förhållanden som söker sterilisering. Kvinnorna uppger sig ha gjort sitt, inte orka mer etc. I vissa fall redovisar akten att kvinnan levde under synnerligen pressande omständigheter och såg sterilisering som en sista utväg. Dessa kvinnor såg själva sitt handlingsutrymme som begränsat, och de- ras steriliseringsönskan måste förstås utifrån den svåra situation de levde under. Akterna talar emellertid inte alltid om social problematik. I fa- miljer som av undersökningen att döma levde under goda förhållanden kunde sterilisering uppfattas som en mö jlighet att hejda en redan stor barnaskara från att växa ytterligare. Inte sällan hänvisar akterna till pro- blem och osäkerhet med pessar och kondom. Kopplingen till prevention blir ännu tydligare under 1960- och 70- talen parallellt med att medelklassens närvaro i akterna blir allt vanliga- re. Vi kan också se en tendens till att ansökningar också tillkommer ur andra omständigheter och som svar på andra situationer . Vi läser akter där man motiverar sin steriliseringsvilja, inte med att man har för många barn, utan att man har så många som man önskar. I sådana fall var inte steriliseringen en sista utväg, utan ett medel för en aktiv och medveten familjeplanering. 45Ett exempel är 1974, akt ss 278. 46Ett exempel är 1972, akt ss 119. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 116 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Syftet med undersökningen har varit att granska hur tvång respektive frivillighet kommer till uttryck i 1074 steriliseringsärenden –1975. Detta har inbegripit en kvantifiering av hur många som steriliserades un- der olika former av tvång samt hur många ingrepp som var resultat av den steriliserades eget, frivilliga beslut. Våra bedömningar bygger endast på de granskade ansökningshandlingarna. Vi kan med andra ord inte vara säkra på att vi uttalar oss om de faktiska förhållandena såsom de ägde rum i verkligheten utan bara om de förhållanden som den enskilda ansökningen ger uttryck för. Över hela perioden har vi funnit att av de undersökta an- sökningarna kan betecknas som rena tvångssteriliseringar. har ägt rum under olika former av indirekt tvång eller villkor. Lägger vi samman dessa två kategorier har alltså av ingreppen genom- förts genom att någon form av myndighetstvång utövats mot den enskil- de individen. I av akterna har vi funnit att steriliseringsansö- kan tillkommit som en följd av påverkan och aktiv övertalning eller att felaktig eller selektiv information lämnats. I av de granskade akterna har vi avstått att göra någon bedömning, huvudsakligen p.g.a. för lite eller alltför motstridig information. I hälften, dvs. av akterna, har vi funnit uttryck för att den sökande själv, frivilligt, efter- strävat sterilisering. Tabell över fördelning i kategorier över hela perioden –75, relati- va och absoluta tal. Av aktmaterialet kan slutsatsen dras att steriliseringspraktiken förändra- des påtagligt . I termer av tvång och frivillighet visar för- ändringen en rörelse där akterna under periodens första decennier präg- las av ett tvång som successivt ger vika för en ökad förekomst av frivil- liga ansökningar. För att få en uppfattning om förändringarna har vi delat in åren 1935–75 i fyra perioder. Den första, 1935–41, motsvaras av åren då lag gällde. Ste- riliseringarna under denna lag har vi kategoriserat som tvångssterilise- Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Period 2 avser åren 1942–55 och uppvisar en kraftig ökning av antalet ingrepp. Enligt vår bedömning ägde rum un- der någon form av tvång eller påtryckning, med en tydlig minskning un- der periodens senare del. Den tredje perioden avser åren 1956–65. Under dessa år ökade andelen frivilliga ingrepp till medan tvång/påtryckning ägde rum i . Den sista perioden –75 domineras av frivilliga ansökningar, . Tabell över fördelning i kategorier uppdelat i fyra perioder, absoluta tal. Parallellt med att steriliseringspraktiken förändrades i termer av tvång och frivillighet förändrades också verksamhetens motiv och inriktning. steriliseringar riktades i hög grad mot människor som redan befann sig i en utsatt position. Initiativet till ansökan togs vanligen av kommunala och medicinska funktionärer eller anstaltsföre- ståndare. Den steriliserades egen röst och vilja är sällan synlig i akten, motiven för steriliseringen är formulerad av de utredande funktionärerna, inte av personen som ansökan gällde. Det är väl bekant att omständigheten att den sökande själv i formell mening stod bakom ansökan eller lämnade skriftligt medgivande till ste- rilisering inte är liktydigt med frivillighet eller frånvaro av tvång. Hit hör steriliseringar utförda på personer intagna på anstalter av olika slag, i första hand sinnessjukhus, skolhem och sinnesslöanstalter. På dessa in- stitutioner var den enskildes handlingsutrymme och personliga frihet in- skränkt och vi finner här exempel hur steriliseringslagstiftningens prak- tik kopplades till det legala tvång andra lagar, t.ex. sinnessjuklagen (SFS 1929:321) mö jliggjorde. Också i fråga om abort är det väl känt att lagstiftning och det kon- kreta ansöknings- och undersökningsförfarandet gav rum för indirekt tvång där sterilisering ställdes som villkor för abort. De fall där detta villkor direkt anknöt till abortlagens villkorsparagraf ingår ej i vår un- dersökning. I dessa fall skrevs inte heller någon steriliseringsansökan utan aborthandlingarna gällde för båda ingreppen. Vi kan dock se exem- pel där enskilda funktionärer mer eller mindre explicit ställde krav på att 118 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet kvinnan själv i samband med att hon ansökte om abort också lämnade in en steriliseringsansökan. Denna typ av tvångs- och villkorsförfarande minskade i kvantitativ mening under steriliseringslagens sista decennier. Det tål dock påpekas att myndighetsutövare fortsatte utnyttja lagens tvångsmöjligheter in , om än i långt färre fall jämfört med i periodens början. Lik- som riktades tvånget under lagens sista decennier mot de svagaste i samhället, mot människor med små eller inga möjlig- heter att göra sin röst hörd. Påfallande ofta rörde det sig om människor intagna på institutioner eller fall där de sociala myndigheterna hade en väl etablerad kontakt med personen i fråga. Trots att det vore fel att säga att frivilligheten fullt ut ersätter tvånget framstår åren kring 1950-talets mitt som en brytpunkt. Förekomsten av tvång minskar påtagligt och kvinnodominansen blir än starkare. Från att tidigare varit ett redskap som i allt väsentligt riktades mot svaga, marginaliserade människor, pekar akterna mot att sterilise- ring från också framstår som en möjlighet för den enskilde in- dividen att lösa problem av skilda slag. Från slutet av 1940- och framförallt var begreppet ut- släpad moder välfrekvent i steriliserings- och abortundersökningarna. I empirisk mening omfattade begreppet dock ingen enhetlig grupp kvinnor. Utsläpad moder var en tänjbar term brukad i vitt skilda situationer, un- der olika omständigheter och med olika avsikter. som diagnos, ibland som motivering för en tillstyrkt ansökan. I andra fall anspelades på kvinnans sociala belägenhet alternativt kroppsliga tillstånd. Om än vi knappast kan tala om utsläpade mödrar som en empiriskt kategori sig- nalerar begreppets flitiga förekomst i aktmaterial en förskjutning inom steriliseringspraktiken. En sådan rör den sociala breddningen av den grupp som i sin helhet representeras i steriliserings- akterna. Ansökningarna avsåg inte längre enbart människor som på olika grunder definierats som missanpassade eller socialt problematiska. Pa- rallellt gjorde kuratorerna entré på bred front och övertog i de flesta fall ansvaret för den sociala utredningen vilken tidigare ombesörjts av fattig- och barnavårdsfunktionärer. Vi kan också se förändringar av själva undersökningspraxis. Där det tidigare i allt väsentligt handlat om att bekräfta en redan etablerad bild, ställdes utredarna inför sökanden där utfallet inte var lika givet på för- hand och där uppgifter om personen inte självklart fanns i nämndernas rullor. De sociala utredningarna tycks därför, och i takt med att de pro- fessionaliserades, blivit mer omfattande och inneburit ett mer aktivt kun- skapsinhämtande i syfte att skapa underlag för den sökandes sociala bio- grafi. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 1950-talets alltmer omfattande kuratorsutredningar finner vi jämsides med åtminstone tre andra tendenser. En första är den närmast totala kvinnodominansen andra hälft och framåt. En andra rör det faktum att vi i akterna finner allt färre belägg för tvång och ett ökat inslag av frivillighet i jämförelse med föregående årtionden. En tredje tendens är att steriliseringspraktiken inte längre enbart fokuserade rela- tionen mellan den steriliserade och samhället utan också – och efterhand alltmer – problematiserade privata relationer inom den sökandes egen familj. När vi säger att tvånget minskade till förmån för ökad frivillighet måste vi uppmärksamma att den bedömande, kliniska blicken svepte aktivare än någonsin över den sökande, dennes familj, umgänge och bostad. Undersökningarna trängde djupare in under huden när den sökandens liv ställdes till betraktande. De undersökningspraktiker kura- torer och läkare gjorde bruk av behövde i sig inte vara tvingande, men lämnade ett uppenbart utrymme för ena partens beskrivningsrätt och tolkningsföreträde och former av inflytande över individen som inte igenkänns och uppfattas just i termer av tvång. ser vi en ökad strävan från de utredande funktionärerna att låta den sökandes egen de- finition av problematiken komma till uttryck. förändrades utredningarnas fokus. I allt fler akter kan avläsas hur kvinnor själva söker sterilisering som hjälp för sociala pro- blem knutna till familjeförhållanden av olika slag. Ingreppet framstår också som ett alternativ till bristfällig prevention; för kvinnor med många och täta barnsbörder trots bruk av pessar och kondom var sterili- sering en lösning. förstärks denna tendens och ste- rilisering kom i allt större utsträckning att uppfattas och nyttjas som prevention i fall då inte andra medel fungerade. Paradoxalt nog tycks tillgängligheten och utbudet av 1960-talets effektivare preventivmedel i form av p-piller och spiral bidragit till att fler kvinnor sökte sterilisering i preventivt syfte. I ansökningar hänvisas till besvär – blödningar, prop- par, depressioner etc – i samband med 60-talets nya p-medel. Kunde kvinnan av olika skäl inte nyttja något av dessa, och ej önskade fler barn, framstod sterilisering som alternativ metod. Överhuvudtaget antyder aktmaterialet att relationen mellan individ och samhälle var satt under förändring. Vi fin- ner i akterna ett annat språkbruk, ett annat ordval och kanske viktigast, en annan attityd till den enskilde individen än i an- sökningar. Det betyder inte att förklenande och moraliserande omdömen helt rensats bort men att de i allt högre grad kom att brytas mot föränd- rade normer och moraluppfattningar. Så kan vi t.ex. successivt s könja en liberalare och mindre fördömande attityd till sexualitet utanför äktenska- pets hägn. Framförallt under lagstiftningens sista årtionden tycks de ut- 120 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet redande funktionärerna tagit allt större hänsyn till den sökandes egna motiv och bifallit ansökningar trots att lagliga indikationer saknades. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 122 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet SOU 2000:20 5 Reflexioner, nya frågor Huvudfrågan i denna undersökning har rört förekomsten av och uttryck- en för tvång respektive frivillighet i 1935–1975. När vi påbörjade vår unders ökning närde vi en uppfattning om vad vi skulle finna, en uppfattning som delvis hade präglats av den massmediala debatten i frågan men som framförallt var formad av den forskning som direkt eller indirekt berört den svenska steriliseringspoliti- kens historia. Det vore fel att påstå att den samlade forskningen entydigt beskriver och analyserar steriliseringspolitiken som ett tvångsprojekt. Men sammantaget framträder dock en bild där samhällets intressen i allt väsentligt kom att sättas framför den enskilda individens 47 . Det är rim- ligt att verksamhetens repressiva sida har kommit att dominera bilden. Det är i tvånget och övergreppen mot enskilda individer frågans djupa etiska, moraliska och politiska problematik ligger, inte i det faktum att många lät sig steriliseras av fri vilja. Det senare är emellertid en del av den svenska steriliseringspolitiken och dess praktik. Det är en aspekt som antyder frågans komplexitet och som inte lika lätt låter sig inordnas i uppfattningen om folkhemmets cyniska skuggsida. Vi menar att vi under lagstiftningens första två decennier i huvudsak möter en verksamhet präglad av samhällets intresse att se vissa individer steriliserade. Under lagens två sista decennier ger en majoritet akter ut- tryck för att individen själv önskade sterilisering. Hur stämmer denna beskrivning med tidigare forskningsresultat? Hur kan den relateras till vad som sagts i själva tvångsfrågan?