sou · GOB37d2 · 2001-01-01 00:00:00 — De disponibla inkomsterna beräknas, som framgår av tabell 5.4, öka något snabbare än lönesumman, dels på grund av att pensionsbeloppen efter hand kommer att växa snabbare, dels eftersom det uppkommer ett visst utrymme för sänkning av de direkta inkomstskatterna. Den kraftiga tillväxten i hushållens inkomster är också avhängig antagandet att det inte sker någon nämnvärd minskning i medelarbets- tiderna. Effekterna av en större arbetstidsförkortning analyseras i ett sidoalternativ. Diagram 5.3 Hushållens sparkvot 1950-2015 Procent av disponibel inkomst 1950 1955 1960 1965 Anm. Sparkvoten avser nettosparande, vilket betyder att hushållens reala investeringar (dvs. i fastigheter m.m.) räknats efter avdrag av beräknad kapitalförslitning. Den har beräknats enligt den som gällde 88 Efterfrågan och försörjningsbalansen Bilaga 1 till LU 1999/2000 Den privata konsumtionen har i volym beräknats växa fram . T illväxten blir således något lägre än för hushållens disponibla inkomster. Detta betyder att hushållens sparkvot antas öka något från den låga nivå den befunnit sig på 1997 och 1998. Mot slutet av kalkylperioden antas den vara , ett tal som relativt väl ansluter sig till genomsnittet för en lång historisk period. Diskussionen i detta kapitel har handlat om tillväxt och struk- turomvandling i den svenska ekonomin fram . Här skall utvecklingsförloppet, uppdelat på delperioder, be- skrivas mer översiktligt med hjälp av konjunkturprognosmodellen . Den modellen används inom bl.a. för att bygga upp scenarier med ett ungefär femårigt tidsperspektiv. De senast genomförda kalkylerna av det slaget presenterades och avser tiden fram , och de ligger till grund för vår bild av förloppet under denna första delperiod i samtliga tre alternativ. Tillväxtförutsättningarna karakteriseras i vårt scenario som mycket goda. Det totala antalet sysselsatta beräknas fram kunna öka med en procent . Till stor del beror detta på ökat arbetsutbud, men en minskning av den öppna arbetslös- heten bedöms också vara möjlig, trots ökande matchningsproblem på arbetsmarknaden. Antalet arbetade timmar antas dock öka något mindre än en procent beroende på minskad medelarbetstid. Den första delperioden präglas i viktiga avseenden av fortsatt åter- hämtning efter den djupa krisen . BNP beräknas kunna öka i genomsnitt , och den genomsnittliga köpkraftsökningen för hushållen kan karakteri- seras som exceptionellt snabb (3,). Fortsatt låg infla- tionstakt och låga nominella räntor är andra gynnsamma inslag i bilden. Den här skisserade utvecklingen torde innebära att den svenska ekonomin omkring kommer att befinna sig nära kapacitetstaket. Möjligheterna att ytterligare reducera arbetslösheten blir beroende av att arbetsmarknadens funktionssätt kan förbättras med avseende på utbildningsgrad och matchning (faktorer som behandlas i samband med högalternativet). I basscenariot antas emellertid denna anpassning ta , och åren närmast efter 2004 antas ingen ytterligare minskning av arbetslösheten komma till stånd. avtar tillväxten i arbetsutbudet markant, och under den andra delperioden, 2004-2008, stannar den vid i personer räknat. Denna ökning äts upp av en fortsatt minskning av medelarbetstiden, och i basalternativet Bilaga 1 till LU 1999/2000 Efterfrågan och försörjningsbalansen 89 minskar sysselsättningen i timmar något. Trots en fortsatt god produktivitetstillväxt bromsas därmed BNP-tillväxten till . Ett dominerande drag hos den sista delperioden, 2008-2015, är den tilltagande bristen på arbetskraft. I basalternativet beräknas den förut (i kapitel 3) beskrivna befolkningsutvecklingen medföra, att arbetskraft- utbudet minskar med några tiondels procent . Medelarbetstiden fortsätter nedåt, och trots en viss ytterligare reducering av arbetslösheten beräknas sysselsättningen i timmar minska med ungefär en halv procent . BNP:s ökningstakt avtar till . I det följande skall utvecklingen, uppdelad på de tre delperioderna, beskrivas i första hand vad gäller försörjningsbalans och arbetsmarknad. Utvecklingen av olika poster i försörjningsbalansen beskrivs i dia- gram 5.4. Diagram 5.4 Försörjningsbalans. Tillväxttakter för tre delperioder Några karakteristiska drag i utvecklingen är: Den privata konsumtionens höga ökningstakt – markant över BNP- tillväxten under samtliga tre delperioder, även om ökningstakten avtar successivt. Bakgrunden är den mycket starka köpkraftstill- växten för hushållen. Ännu under den sista delperioden, efter 2008, beräknas hushållens disponibla realinkomster öka med nära 90 Efterfrågan och försörjningsbalansen Bilaga 1 till LU 1999/2000 Till detta bidrar den sänkning av mervärdeskatten, som förutsätts ske , och som håller tillbaka konsumentprisernas ökningstakt. En jämn ökningstakt för offentlig konsumtion, klart lägre än BNP- tillväxten. Givet schablonantagandet om nolltillväxt för den offentliga sektorns produktivitet innebär det ändå att det är denna sektor som svarar för sysselsättningsökningen i ekonomin. Det bör dock observeras att offentlig konsumtion här definieras som all sådan konsumtion som är skattefinansierad. I den mån andelen avgiftsfinansiering ökas, t.ex. i sjukvården, sker en förskjutning från offentlig mot privat konsumtion. Och om produktion av sådana tjänster privatiseras, förskjuts sysselsättningen mot privat sektor. En tillväxttakt för den totala konsumtionen (privat plus offentlig) som innebär att den ligger är den totala konsumtionen högre än 1998. En till en början hög, men markant avtagande, tillväxt för de fasta investeringarna. är investeringstillväxten betydligt högre än ökningstakten för BNP, till stor del beroende på en återhämtning i bostadsbyggandet. Men ökar de totala investeringarna med , dvs. betydligt långsammare än BNP. Lagerinvesteringarna antas ligga kvar på låg nivå , vilket implicerar en fortsatt reducering av lagerkvoterna i industrin och andra delar av näringslivet. Avtagande tillväxttakt också för utrikeshandeln, på såväl export- som importsidan. Som förut framhållits kommer exportens andel av BNP i löpande priser ändå att ha ökat till , att jäm- föras 1998 och 1980. I tabell 5.5 illustreras den nominella pris-, löne- och ränteutvecklingen i basalternativet med hjälp av några nyckeltal. Tabell 5.5 Konsumentpriser, timlön och ränta Nivå, procent, vid slutet av Bilaga 1 till LU 1999/2000 Efterfrågan och försörjningsbalansen 91 Konsumentprisernas årliga ökningstakt beräknas således under den första delperioden i genomsnitt ligga klart under två- procentsmål. Därefter ligger dock ökningstakten . Under de två sista delperioderna förutses successivt ökande tendenser till efterfrågeöverskott på (delar av) arbetsmarknaden. Visserligen ligger den öppna arbetslösheten ännu vid , men en bristsituation antas ändå råda på en betydande del av arbetsmarknaden. Det bedöms medföra en högre löneökningstakt, vilket i sin tur tenderar att leda till snabbare prisstegringar. Effekten på konsumentpriserna motverkas delvis av att mervärdeskatten sänks successivt . styrränta anpassas också uppåt, så att inflationstakten vid slutet av perioden inte avviker från målet . Liknande tendenser beträffande ökningstakten för löner och priser antas uppkomma i andra EU-länder, och ränteuppgången i antas inte innebära en räntedifferens gentemot dessa länder. Förutsättningarna i våra två alternativa scenarier har beskrivits i kapi- tel 4. Avvikelserna från basscenariot gäller i båda fallen tiden . I lågalternativet genomförs en arbetstidsförkortning, som innebär att medelarbetstiden är lägre än i basalter- nativet. Räknat innebär det en minskning av medelarbetstiden att jämföras i bas- alternativet. Sysselsättningen i timmar minskar i snabb takt, särskilt , och BNP-t illväxten reduceras till en halv procent 2004- 2015. I högalternativet antas ett förbättrat funktionssätt hos arbetsmark- naden medföra att arbetsutbudet ökar och att arbetslösheten kan redu- ceras till av arbetskraften . Sysselsättningen i timmar kan därmed fortsätta stiga , och produktionstillväxten blir nära en procent- enhet högre än i basalternativet. I digram 5.5 jämförs de tre alternativen vad gäller försörjnings- balansens utveckling . Skillnaderna i BNP-tillväxt mellan låg- och basalternativ, liksom mellan bas- och högalternativ, uppgår alltså till cirka en procent . Effekterna på försörjningsbalansens användningssida dämpas något av att bytesförhållandet i utrikeshandeln (terms of trade) utvecklas mer gynnsamt vid låg tillväxt i . 92 Efterfrågan och försörjningsbalansen Bilaga 1 till LU 1999/2000 Diagram 5.5 Försörjningsbalansen i de tre scenarierna Förändring i procent 2004-2015 Den svaga tillväxten i lågalternativet drabbar i relativt begränsad ut- sträckning den privata konsumtionen, som här beräknas stiga med drygt en procent . Hushållens i nkomster före skatt påverkas negativt av den kortare arbetstiden. För att kompensera skattebasernas svaga utveckling i detta alternativ framtvingas dessutom en höjning av de direkta skatterna (jfr. diskussionen i kapitel 6). Till- sammans medför detta att ökningstakten för hushållens reala disponibla inkomster reduceras till , att jämföras i basalternativet. Hushållen förutses dock, i betydande ut- sträckning, anpassa sig till den lägre inkomsttillväxten genom minskat sparande. Sparandet i lågalternativet skiljer sig påtagligt från mönstret i de två övriga alternativen, se diagram 5.6. Sparkvoten sänks till , d.v.s. till ungefär samma nivå som . Hushållen finansierar således förkortningen av sin arbetstid inte bara med lägre konsumtion utan också, i betydande utsträckning, med minskat sparande. Den offentliga konsumtionens ökningstakt reduceras till nära noll i lågalternativet. Den främsta orsaken är skattebasernas svaga utveckling, som starkt begränsar utrymmet för att öka de offentliga konsumtionsutgifterna (se nästa kapitel). Det betyder att ingen ytterligare kvalitetshöjning inom sektorer som utbildning och Bilaga 1 till LU 1999/2000 Efterfrågan och försörjningsbalansen 93 Räknat per capita, och justerat för befolkningens ålderssammansättning, rör det sig i stället om en viss minskning. Diagram 5.6 Hushållens sparkvot Också investeringsutvecklingen påverkas markant av den lägre tillväxten i ekonomin. Det lägre arbetsutbudet gör det mindre lönsamt att investera i . Tillväxten för fasta investeringar blir negativ mot slutet av perioden, och det innebär givetvis också att investeringskvoten, dvs. investeringarnas andel av BNP, faller successivt. Skillnaden jämfört med de övriga alternativen i fråga om kapitalkvot (kapitalstock som andel av BNP) går emellertid i motsatt riktning. Kapital kvoten är således högst i lågalternativet, där knappheten på arbetskraft driver fram en mer kapitalintensiv produktion. Arbetstidsförkortningens inverkan på utrikeshandelns volymtillväxt är relativt sett av samma storleksordning som dess inverkan på BNP- tillväxten. I ett historiskt perspektiv framstår såväl export- som import- tillväxten här som s ynnerligen låg. Den gynnsamma utvecklingen av sysselsättning och produktivitet i högalternativet innebär, att produktionen kan fortsätta att växa i nästan samma takt som under den första delperioden, dvs. Hushållens reala köpkraft ökar ännu något snabbare. Den gynnsamma köpkraftsutvecklingen jämfört med basalternativet förklaras till största delen av högre sysselsättning. 94 Efterfrågan och försörjningsbalansen Bilaga 1 till LU 1999/2000 skattetrycket kan sänkas beroende på en starkare utveckling av skatte- baserna. Den privata konsumtionens årliga ökningstakt uppgår till i det närmaste . Den sammanlagda ökningen för privat konsumtion uppgår i högalternativet till , att jäm- föras i basalternativet och i det lägre alter- nativet. Den högre sysselsättnings- och produktionstillväxten ger också ut- rymme för en relativt snabb ökning av den offentliga konsumtionen. Det handlar här om en markant ökning av utbyggnadstakten för framför allt konsumtion . Investeringarna växer i högalternativet snabbare än BNP också , dvs. investeringskvoten fortsätter att stiga. En väl fungerande arbetsmarknad med stigande sysselsättning och hög produktivitetstillväxt innebär också att investeringsklimatet utvecklas gynnsamt. Effekterna på företagens ekonomi kan illustreras med ut- vecklingen av bruttovinsternas andel av förädlingsvärdet. Skillnaderna i det avseendet mellan de tre alternativen framgår av diagram 5.7. Den större investeringsbenägenheten betyder att det finansiella sparandet i det svenska näringslivet blir lägre (underskottet blir större) än i de övriga alternativen. Man får också räkna med att incitamenten till kapitalimport ökar, då investeringar i ter sig mer attraktiva för såväl utländska som svenska företag. Med hänsyn till detta beräknas den Bilaga 1 till LU 1999/2000 Efterfrågan och försörjningsbalansen 95 svenska bytesbalansen slå om till ett underskott mot slutet av perioden (se vidare kapitel 6). Summan av investeringar inom landet och bytesbalansens saldo – dvs. av realt och finansiellt sparande – utgör den svenska ekonomins totala bruttosparande. Dess andel av bruttonationalinkomsten, BNI, låg i allmänhet mellan . Där- efter inträffade en snabb nedgång i sparandeandelen, till unge- fär . Bruttosparandets utveckling , och med sär- redovisning av de olika scenarierna efter 2004, beskrivs i diagram 5.8. Diagram 5.8 Totalt bruttosparande Procent av BNI, löpande priser Vi kan konstatera att denna sparkvot för ekonomin som helhet sjönk ytterligare , men att en återhämtning sker fram . Därefter sjunker kvoten åter något för att hamna vid i basalternativet. Skillnaden mellan de tre scenarierna är här ganska små, även om bruttosparandets andel av BNI blir klart högst i högalternativet. 96 Efterfrågan och försörjningsbalansen Bilaga 1 till LU 1999/2000 Tabell 5.6 Försörjningsbalans. Tabell 5.7 Försörjningsbalans i tre alternativ -0,2 -0,6 Bilaga 1 till LU 1999/2000 6Inkomster, utgifter och finansiellt sparande I detta kapitel diskuteras den finansiella utvecklingen för ekonomins olika sektorer. Skillnaden mellan inkomster och utgifter i de inhemska sektorerna (hushåll, företag och offentliga sektorer) utgör sektorns finansiella sparande. Detta sparande motsvarar förändringen i den finansiella nettoställningen, dvs. tillgångarna minus skulderna. Summan av offentligt och privat finansiellt sparande är lika med bytes- balansen, som alltså utgör landets totala finansiella sparande. Beräkningarna har utförts med hjälp av prog- nos- och simuleringsmodell FIMO. I diagrammen i detta avsnitt används genomgående måttet andel av BNP. Detta avser löpande priser, om inte annat anges. I beräkningarna har vissa finanspolitiska restriktioner lagts in. Dessa restriktioner påverkar även den reala utvecklingen för hushåll och företag. Restriktionerna antas vara tydligt formulerade och väl kända i förväg, när aktörerna i ekonomin fattar beslut om deltagande i arbets- kraften, konsumtion och investeringar. har fastställt ett mål om överskott i de offentliga finan- serna (det finansiella sparandet i den konsoliderade offentliga sektorn) motsvarande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel . Motivet för detta överskott är att den offentliga skulden ska amorteras. Detta är ett mer ambitiöst mål än det som gene- rellt gäller för länderna i EU, där den undre gränsen satts vid ett under- skott motsvarande av BNP. Tvåprocentsmålet för sparandet har antagits gälla . är överskottet ännu något högre, vilket beror på att tillväxten är något starkare än den trendmässiga under dessa år. 98 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande Bilaga 1 till LU 1999/2000 har det finansiella sparandet hå llits på en procent av BNP, vilket kan anses som en mer rimlig nivå för den längre beslutshorisonten. Motiven för att hålla kvar ett offentligt överskott hänger främst samman med den förutsedda demografiska utvecklingen , då antalet pensionärer ökar och befolkningen åldras, vilket ställer stora krav på såväl offentlig konsumtion som pensionssystemet. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn innefattar premie- Den uppgår till omkring en procent av av hushållens (disponibla) inkomster. individuellt anknutet, om än inte individuellt tillgängligt förrän vid pensioneringen. Antagandet om att det offentliga överskottet skall vara en procent av BNP innebär – frånräknat denna individuella premiereserv – att de offentliga finanserna är i balans. Den andra förutsättningen för kalkylerna är att de kommunala finanserna ska visa ett visst överskott. Detta följer av det krav på balans som lagts fast för kommunerna. Översatt till finansiellt sparande innebär detta ett visst överskott, motsvarande förändringen i pensionsskuld. Det statliga utgiftstaket förutsätts inte inverka bindande på utveck- lingen på , utan antas på ett rimligt sätt följa den makroeko- nomiska utvecklingen och den demografiska sammansättningen. När det gäller offentliga transfereringar har belopp som formellt är bestämda i nominella tal skrivits upp med minst inflationen. Vissa transfereringar har ökats något mer, i syfte att åstadkomma en real värdeökning i linje med reallöner m.m. 6.2 Sysselsättningens betydelse för de offentliga finanserna Utvecklingen på arbetsmarknaden har stor betydelse för de offentliga finanserna. Både inkomster och utgifter är starkt beroende av arbets- marknaden och sysselsättningsläget. Den offentliga sektorns utgifter består till knappt hälften av kon- sumtion och investeringar och till en tredjedel av överföringar till hushåll i form av socialförsäkringsersättningar, bidrag, m.m. Återstoden utgörs av bidrag till företag och till utlandet samt räntor. Det är framför allt en del av de offentliga transfereringsutgifterna som påverkas starkt av läget på arbetsmarknaden. De öppet arbetslösa erhåller ersättningar från arbetslöshetskassorna. Olika arbetsmarknads- politiska åtgärder finansieras också via den offentliga sektorn. Dels betalas stöd ut direkt till personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder (exempelvis arbetsmarknadsutbildning), dels erhåller arbetsgivare stöd i Bilaga 1 till LU 1999/2000 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande 99 form av subventioner vid anställning. Även en del andra offentliga utgifter varierar med arbetsmarknadsläget, utan att vara direkt kopplade till arbetslöshet. Hit hör t.ex. utgifterna för socialbidrag och bostads- bidrag. Sjukpenningkostnaderna utmärks av att de brukar minska när arbetsmarknadsläget försämras och omvänt. Det övergripande samban- det är emellertid att de offentliga utgifterna blir höga när läget på arbetsmarknaden är dåligt och tvärtom. Detta illustreras av diagram 6.1. Diagram 6.1 Offentliga utgifter som andel av BNP och privat sysselsättning Procent av BNP resp. tusental personer procent av BNP (vänster axel) (höger axel) Den offentliga sektorns inkomster är också i hög grad beroende av arbetsmarknadsläget. Huvuddelen av hushållens inkomstskatter samt de sociala avgifterna följer lönesummans och därmed även sysselsätt- ningens utveckling. Dessa skatter svarar för mer än hälften av de offentliga inkomsterna. Även övriga inkomster, däribland moms och andra skatter på konsumtion samt företagsskatterna, har koppling, om än mer indirekt, till läget på arbetsmarknaden. I diagram 6.2 illustreras samvariationen mellan sysselsättningen och den offentliga sektorns inkomster. Avvikelser mellan de två kurvorna står främst i samband med diskretionära åtgärder, dvs. förändring av skatte- och avgiftssatserna. Exempelvis höjdes skatterna som ett led i konsolideringen av de offentliga finanserna . 100 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande Bilaga 1 till LU 1999/2000 från sådana åtgärder är sambandet starkt, vilket också förklarar den offentliga sektorns känslighet för konjunkturella variationer. Sammantaget finns således en betydande samvariation mellan ar- betsmarknaden och de offentliga finanserna. Diagram 6.2 Offentliga inkomster som andel av BNP och sysselsättning 1970- Procent av BNP resp. tusental personer (vänster axel) (höger axel) Källa: Konjunkturins titutet Basscenariot kännetecknas av stabilitet i ekonomin och ett successivt förbättrat läge på arbetsmarknaden. Gapet mellan faktisk och potentiell BNP sluts under första delen av perioden, och ekonomin växer därefter i en takt som inte äventyrar prisstabiliteten. En del av tillväxten tas ut i form av minskad medelarbetstid, men den samlade lönesumman växer ändå i relativt snabb takt. Med god tillväxt i de viktigaste skattebaserna och successivt minskade utgifter för arbetslösheten, förbättras de of- fentliga finanserna starkt. Även hushållens finanser stärks under perio- den , med en kraftig ökning av realinkomsterna som tillåter en uppgång i såväl konsumtion som sparande. Företagen investerar och sparar realt snarare än finansiellt. Bytesbalansen visar överskott , även om det gradvis sjunker. Bilaga 1 till LU 1999/2000 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande 101 Inkomster, utgifter och sparande har det offentliga finansiella sparandet målsatts till ett överskott motsvarande av BNP. Därefter sjunker det och är av BNP, se diagram 6.3. Diagram 6.3 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn 1970-2015 Av tabell 6.1 framgår att den successivt minskande utgiftskvoten – ut- gifterna som andel av BNP i löpande pris – antas svara för förbättringen i de offentliga finanserna fram . medför den demografiska utvecklingen och lägre BNP-tillväxten att utgiftskvoten åter stiger, och vissa skattehöjningar krävs för att hålla det offentliga sparandet på den målsatta nivån. Genom det finansiella överskottet minskar gradvis skuldbördan, och handlingsfriheten och beredskapen för kommande påfrestningar i demografiskt hänseende ökar. Den finansiella ställningen omvandlas från nettoskuld till netto- förmögenhet. Huvuddelen av denna nettoförmögenhet består av den s.k. premiereserven i pensionssystemet. 102 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande Bilaga 1 till LU 1999/2000 Tabell 6.1 Den offentliga sektorns inkomster, utgifter och finansiella sparande -4,0 -16,0 Förändringarna i inkomstkvoten – de offentliga inkomsterna som andel av BNP i löpande priser – är för kalkylperioden hänförliga till ändrade skattesatser och ändrad sammansättning av BNP. Med basscenariots allmänna makroekonomiska utveckling och med målsättningen att hålla det offentliga sparandet på av BNP uppkommer ett utrymme för sänkt inkomstskatt för hushållen. Sänk- ningen är störst och uppgår till sammanlagt av BNP. sänks vidare momsen något, vilket är ett uttryck för anpassning till internationell nivå på konsumtionsskat- terna. Mot slutet av perioden krävs vissa höjningar av inkomstskatten för att hålla det offentliga sparandet på den målsatta nivån om en procent av BNP, men skattesatserna är ändå lägre än . – skatter och avgifter i relation till BNP – sjunker därför inledningsvis under , men ökar åter till av BNP mot slutet av kalkylperioden. Huvuddelen av förändringen i skattekvoten är hänförlig till förändringar av skattesatserna, men särskilt i början av perioden stiger skattekvoten till följd av att de viktigaste skattebaserna – löner och konsumtion – växer snabbare än BNP. Förändringen i finansiellt sparande och värdet av skattesatsförändringarna visas i diagram 6.4. Linjen i diagrammet motsvarar förändringen i sparande, medan stap- larna anger den del av skattekvotens förändring som beror av de ändrade nivåerna på skattesatserna. Bilaga 1 till LU 1999/2000 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande 103 Diagram 6.4 Förändring av offentligt sparande och skattesatser 2000-2015 Förändring av finansiellt sparande, jämfört med föregående år E ffekt a v ändrade skattesatser jä mfört med föregående år Utgifterna minskar kontinuerligt som andel av BNP , och därefter sker en måttlig ökning . Därefter sta- biliseras utgifterna på en nivå motsvarande av BNP. De första årens minskning förklaras dels av den successivt fallande ar- betslösheten dessa år, dels av de gradvis minskande ränteutgifterna. Pensioner utgör en stor del – omkring hälften – av de samlade över- föringarna till hushållen.