sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — SR anser att detta utgör en garanti för att olika landsdelar får komma till tals och får sätta sin prägel och ge sitt perspektiv på den samlade programproduktionen. SR anser detta vara en naturlig ordning och menar att det skulle vara en självklarhet även om ett fastställt krav på inte fanns. SR redovisar vidare att nya produktionssystem med gemensamma pro- gramdatabaser kommer att öka idé- och programsamarbetet, vilket också kommer att resultera i att landet som helhet i allt större utsträckning kan speglas i programverksamheten. För SR är det viktigt att det råder balans i utbudet mellan det som produceras i respektive i övriga landet. Denna balans måste relateras till händelser och skeenden värderade från ett journalistiskt och kulturpolitiskt perspektiv snarare än ekonomiskt. En heltäckande produktionsapparat på varje ort från norr till söder anser SR inte vore försvarbart. SR anser att ett fastställt krav på omfattningen av produktion av riksprogram utanför är legitimt, men att kravet uttryckt i en procentandel är trubbigt och kan leda till ett mindre effektivt resurs- utnyttjande och i vissa fall även ge avkall på det journalistiska och kulturpolitiska uppdraget. SR anser därför att en omformulering av uppdraget bör övervägas. En alternativ formulering bör, enligt SR, ge uttryck för att en balans skall råda mellan den allmänproduktion i SR:s rikssändningar som sker i och utanför . 7.2.3Utomståendes medverkan, utläggningar av produktionsuppdrag m.m. har regering och riksdag ansett det viktigt att skapa förut- sättningar för en vidsträckt yttrandefrihet och mångfald i public service- företagens verksamhet. Utöver att detta är en grundläggande del av programföretagens allmänna uppdrag har det också resulterat i särskilda krav på verksamheten. Dels skall utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag i samtliga tre företag vara omfattande, dels skall produktionen, särskilt inom SVT, i ökad utsträckning ske även utanför programföretagen. Bakgrunden till de särskilda villkor som än ställs på verksam- heten skall ses i relation till public service-företagens ställning. var public service-företagen ensamma i om att bedriva sändningar av radio och TV i stor omfattning och med hela landets befolkning som sin publik. Det ansågs därför naturligt att public service- företagens verksamhet skulle bedrivas med en omfattande medverkan av personer utanför företagen. Bland motiven för särskilda villkor på detta område har också framförts public service-företagens kulturpolitiska ansvar, bl.a. som uppdragsgivare för frilansmedverkande och kulturarbetare m.fl. års avtal infördes ökad frilansmedverkan som ett särskilt mål för verksamheten. Under tidigare avtalsperioder hade det dåvarande moderbolaget ett samlat ansvar för att verka för att omfattningen av frilansmedverkan höll en hög och jämn nivå i programproduktionen. Någon kvotering ansågs inte nödvändig eller önskvärd då det skulle kunna uppfattas som en för omfattande styrning (prop. 1977/78:91, prop. 1985/86:99). Även i det uppdrag som gällde för tiden stadgades i både SR:s och SVT:s avtal att omfattningen av utomståen- des medverkan i programproduktionen skulle vara hög och jämn. Inför nuvarande tillståndsperiod skärptes kravet och är nu formulerat som att omfattningen av utomståendes medverkan i programproduktionen skall öka jämfört med . Sålunda har en form av kvotering införts i nuvarande uppdrag. I propositionen som föregick beslut konstaterades att andelen utomståendes medverkan i programföretagens programverksamhet hade sjunkit . Någon ytterligare motivering gjordes inte (prop. 1995/96:161). Vad som är att betrakta som utomståendes medverkan är inte helt entydigt. Någon närmare definition ges inte i förarbeten och motiv- uttalanden; där hänvisas till företagens egna siffror. Programföretagen har valt något olika sätt att redovisa omfattningen av utomståendes medverkan. Direkta jämförelser mellan företagen är därför inte möjliga. Inom SVT medverkar ett stort antal personer inom konstnärlig, publi- cistisk och opinionsbildande verksamhet, dels som gäster i programmen, dels som medverkande på olika nivåer i produktionsprocessen. En särskild kategori av utomstående är kulturarbetare. Till den kategorin hänförs i SVT:s redovisning personer som erhållit ersättning enligt avtal med organisationer inom teater-, musik-, dramatiker-, författar- och bildkonstnärsområdena. Bland utomstående i övrigt finns journalister, programledare, forskare, debattdeltagare, statister och en mängd specialister av olika slag. Utöver antal medverkande redovisas också omfattningen av resurser till utomstående uttryckt i storleken på utbetalade arvoden/gager. Utomståendes medverkan i SVT, utbetalda arvoden, mkr prisnivå. Källa: SVT:s public service-redovisning 1999. Det totala antalet medverkande har sjunkit , från 14 400 personer till 12 800 personer , varav var kulturarbetare. SVT skriver i sin public service-redovisning för att de stora förändringarna i antalet medverkande kan vara skenbara på grund av redovisningsskäl, t.ex. beroende på att allt fler kulturarbetare engageras utan tillämpning av ovannämnda avtal, och i stället har egna bolag. En annan förklaring till variationerna kan, enligt SVT, vara att när vissa större produktioner görs av andra produktionsbolag så står produktionsbolaget i fråga för engagemang och ersättningar till med- verkande. Därmed syns inte alla medverkande i SVT:s redovisning. Av det totala antalet utomstående medverkande stod Stockholms- redaktionerna för och regionerna således för . För kategorin kulturarbetare var fördelningen . Utbetalningarna till utomstående medverkande ökar dock. uppgick de till . har utbetalnings- nivån ökat . Engagemang av utomståendes medverkan i enheterna utanför har ökat . Jag har också ställt frågan till SVT om de medverkandes hemvist. Enligt uppgift från SVT kommer av de medverkande i programmen från , från övriga landet och från utlandet. SVT betalar också ut ersättningar för musikrättigheter till upphovs- rättighetsorganisationerna , , NCB och , ersättningar som kommer kompositörer, textförfattare, musikförläggare och artister tillgodo. uppgick ersättningarna till , vilket inte ingår i ersättningarna i tabellen ovan. Jämfört med har ersättningar av detta slag ökat med ca . Utöver fast anställd personal arbetar ett snabbt växande antal perso- ner inom SVT som visstidsanställda, såväl inom programverksamheten som inom produktionsteknik och administration. Enligt SVT är syftet med projektanställningsformen bl.a. att vidga mångfalden i produktio- nen. Lönekostnaderna för visstidsanställda har ökat med , från ca till , en ökning som avser drygt 600 personer. I främst nyhets- och faktaprogram förekommer dessutom medverkan av utomstående som inte arvoderas, och som därför inte syns i redovisningen ovan. SVT uppskattar att det rör sig om 2–3 000 i nyhetsprogrammen och ca 1 000 i egenproducerade faktaprogram. Av den information jag fått från SVT framgår att företaget intensifierat arbetet med att minska egenproduktionen (självförsörj- ningsgraden), vilket enligt företaget leder till att samarbetet med externa parter kommer att öka. SVT ställer sig därför helt bakom de ambitioner som uttrycks i riktlinjerna om ökat anlitande av utomstående, ökade utläggningar av produktion, samproduktioner, inköp m.m. framhåller SVT att specificerade riktlinjer bör undvikas. SR har redovisat svårigheter att uppfylla kravet på att öka utomståendes medverkan i programproduktionen jämfört med . Enligt SR är det problematiskt att ha som utgångspunkt för jämförelser, beroende på att beslut om minskning av medelstilldelningen för 1995-98 ännu inte slagit igenom fullt ut, dvs. SR hade genom sitt sätt att genomföra besparingsarbetet mer pengar 1996 än 1997 och framåt. Med utomståendes medverkan avses i SR:s redovisning arbetsinsatser av ej vidareanställd personal, t.ex. skådespelare, musiker, journalister, författare och produktionsbolag. Även kostnader för musikrättigheter är inkluderat (vilket inte gäller för SVT). Utomståendes medverkan i SR 1996-1999, Kostnad i mkr prisnivå. Källa: SR:s public service-redovisning 1999. Även SR betalar ut betydande summor för utomståendes medverkan, totalt betalades ut . Kostnaderna för utomstående medverkan har dock minskat kontinuerligt med sammanlagt mellan 1996 och 1999.1 Minskningen gäller även den lokala produktio- nen där kostnaderna för utomstående sjunkit från 1996 till 1999. Dock har den lokala produktionens andel i rikskanalerna vad gäller utomståendes medverkan ökat något, dvs. minskningen har inte varit lika utbredd där som totalt inom SR. Resurserna för utomståendes medverkan utgör av SR:s totala omslutning. Ersättning till musikerna i symfoniorkester, som är fast anställd personal, utgår därutöver till . Värt att notera är att det därutöver förekommer ett mycket stort antal deltagare i programmen, där ingen ersättning utgår, t.ex. expert- och intervjumedverkan (se också kap. 6). Inom radiobranschen finns, enligt SR, inte tillgång till fristående pro- duktionsbolag på samma sätt som på TV-området. Däremot har SR bland sina anställda åtskilliga personer som använder radion som konstnärligt uttrycksmedel, t.ex. dramaturger, musiker, körsångare, regissörer och vissa producenter samt tekniker med specialkunskaper. Någon arbetsmarknad utanför för personer med denna speciella radioinriktning finns enligt SR inte. SR redovisar en ambition att ytter- ligare öka såväl omfattningen av utomståendes medverkan som andelen 1 Om kostnaderna för musikrättigheter undantas från utomståendes medverkan (vilket gäller för SVT) blir minskningen av resurserna för utomståendes medverkan . inköp och produktionsutläggningar, men konstaterar att sådana ambi- tioner inte kan mötas inom nuvarande medelsram. SR anför att en ökad prioritering av utomstående medverkan inom ramen för nuvarande resurser i realiteten skulle få negativa effekter på andra prioriterade programområden som nyhets-, aktualitets- och samhällsprogram. SR hävdar att det också har varit särskilt svårt att genomföra den 11- procentiga besparingen 1995-1998 med företagets organisationsform, präglad av småskalighet med många geografiskt spridda resultatenheter. SR anser att den nuvarande modellen med ett krav relaterat till ett visst årtal ger uttryck för en brist på tillit till att SR självt är kapabelt att ta sitt kulturpolitiska ansvar. SR anser därför att det i ett nytt sändningstillstånd vore bättre att betona vikten av utomståendes medverkan i mer generella termer, utan att kvantifiera nivån på omfattningen. Inom UR ges utomstående medverkan en mycket vid definition, här ingår alla externa intag i företaget, inkl. administrativ personal, vikarier m.fl. I detta avsnitt redovisas utomstående medverkan i den avgiftsfinansierade delen, dvs. inte den del som avser UR:s affärsdrivande verksamhet. Utomståendes medverkan i UR 1996-1999, mkr prisnivå. Källa: UR:s public service-redovisning 1999, bearbetning Kostnaderna för utomstående medverkan inom UR har under till- ståndsperioden ökat med . Detta innebär en ökning av andelen utomstående i programverksamheten –99. Förklaringen till den kraftiga ökningen, som främst skett , är bl.a. att programverksamheten tillförts ökade resurser, vilket lett till en ökning av framför allt TV-produktion som till stor del skett med utomståendes medverkan. Resursförstärkningen sam- manhänger, enligt UR, med att resurser kunnat frigöras när bespa- ringskravet för perioden –1998 upphörde. UR bedömer inte att kravet på en ökad utomståendes medverkan hindrar företaget från att bedriva en effektiv verksamhet. 7.2.4Utläggningar av produktionsuppdrag m.m. När det gäller frågan om SVT:s utläggningar av produktionsuppdrag, samproduktioner och inköp av färdiga program från filmare i tillämpades kvoteringsinstrumentet avtal. Moderbolaget gavs då rätt att försöksvis pröva kvotering av medelstilldelningen till SVT. Omfattningen av produktionssamarbeten med producenter utanför SVT skulle ligga på minst den nivå som gällt för /83, dvs. års avtal anfördes att med tanke på den centrala ställning som public service-företagen har på produktionsmarknaden är det angeläget att man stimulerar uppbyggnaden av den fria produktions- marknad som har etablerats. Det skulle ankomma på styrelser och företagsledningar att vidta sådana åtgärder att syftet med villkoret upp- fylldes (att omfattningen av frilansmedverkan skulle hålla en jämn och hög nivå). Uttryckliga kvoteringsvillkor ansågs därmed inte längre vara nödvändigt. I SVT:s nuvarande sändningstillstånd framgår att SVT under till- ståndsperioden skall öka antalet utläggningar av produktionsuppdrag, samproduktioner och inköp av färdiga program producerade av perso- ner bosatta i I propositionen anförs att SVT har en central ställning när det gäller att som uppdragsgivare utveckla en bred kom- petens och en mångfald av kreativa insatser inom den fristående pro- duktionsindustrin, bl.a. beroende på storleken av företagets resurser och kraven på bredd och djup i programverksamheten. Varken SR eller UR har motsvarande krav i sitt sändningstillstånd. SVT har också tilldelats särskilda medel för kvalificerad produktion av TV-program. Medlen, som avser pro- gramproduktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och unga, har utgått med och därefter med . Syftet med satsningen har enligt regering och riksdag varit att SVT:s ambitionsnivå för produktion av kvalitetsprogram skall höjas. I regeringens beslut om tilldelning av medlen framgår att de till sina 2 EU:s TV-direktiv föreskriver att av sändningstiden eller programbudgeten skall utgöras av program av europeiskt ursprung som har framställts av självständiga producenter. I vissa länder är kraven högre ställda, t.ex. i och där BBC och NOS förväntas lägga av produktionen på utomstående producenter. väsentligaste delar skall användas till att ytterligare skapa förutsätt- ningar för utläggningar av produktionsuppdrag samt för samarbetspro- jekt med fria filmare och producenter. Omfattningen av fristående producenters och produktionsbolags insatser i SVT:s programverksamhet redovisas med företagets betalningar för utläggningar, samproduktioner och köp av svenska visningsrätter. Gränsen mellan de tre kategorierna är inte absolut, varför den totala volymen är avgörande. SVT:s samarbete med utomstående svenska producenter, mkr prisnivå. Källa: SVT:s public service-redovisning 1999. ökade utbetalade ersättningar kraftigt, till . innebär detta en ökning . Ökningen har varit störst i regionerna . Även räknat i antal sända timmar har ökningen varit stor, . Den största delen av ökningen på detta område kan hänföras till de särskilda kvalitetsmedel om som SVT fått . Även här kan stora förändringar mellan åren, enligt SVT, förklaras av att enskilda större kostsamma dramaproduktioner lagts på utom- stående producenter. Av den information jag fått från SVT framgår att av SVT:s samarbetspartners finns i och i övriga landet. Av de produktionsbolag som levererade tjänster för mer än 1999 kommer dock den absoluta merparten, , från . Kvalitetsmedlen har fördelats i särskild ordning till olika program- projekt. Ungefär två tredjedelar av medlen har använts till produk- tionsutläggningar och samproduktioner, vilket får stort genomslag i de siffror som redovisas ovan. Hälften av programmen produceras, enligt SVT, i och hälften i regionerna, främst regionerna Syd och Väst. Hälften av medlen har använts till dokumentärer av olika slag, en tredjedel har gått till drama/långfilm och resterande medel till program för barn och unga. Som framgår ovan har kvalitetsmedlen lett till en kraftig ökning av samarbeten med utomstående producenter och förvärv av program. SVT:s synpunkter när det gäller produktionsutläggningar sammanfaller med vad jag redovisat tidigare om utomståendes medverkan. SVT:s strävan är att minska graden av egenproduktion, vilket, enligt företaget, kommer att leda till att en större del av produktionen görs av fristående producenter och produktionsbolag. SVT påpekar emellertid att förutsättningarna för att bygga program- utbudet på extern medverkan i form av samproduktioner, utläggningar och inköp varierar mellan olika programkategorier. För programområden som Nyheter, Sport och Fakta anses det nödvändigt att ha en hög självförsörjningsgrad, dvs. För programområden som Fiktion och Nöje är däremot samarbete med fristående producenter naturligt. Radio och TV i allmänhetens tjänst har en viktig roll i det svenska medielandskapet på alla nivåer. Även om den nationella nivån är den enskilt mest uppmärksammade och konkurrensen där är mest omfat- tande, så är public service-företagens bidrag till mångfalden, relativt andra medieföretag, ofrånkomligen störst genom att hela landet kan speglas och representeras och att människor från hela landet deltar i programverksamheten på lokal och regional nivå. Public service-före- tagens decentraliserade organisation utgör en förutsättning för detta. Det moderna är inte en centralistisk enhetsstat. Tvärtom är ett allt mera mångkulturellt samhälle med ett påtagligt, och i viss utsträckning växande, lokalt och regionalt självstyre. Public service- företagen bör ges en god förmåga att kunna upphäva lokala och regionala mediemonopol på en marknad som i allt större utsträckning domineras av ett fåtal aktörer. Detta gäller inte minst på de lokala marknaderna, där situationen på tidningsmarknaden slår hårt. Endast på ett par utgivningsorter i landet kan konkurrensläget sägas vara jämt mellan olika tidningsägare. Bara på femton utgivningsorter i landets 289 kommuner är det fler än en ägare som utger tidningar. Tendensen är att andratidningarna får det allt svårare. De lokala radionyheter som förekommer i den kommersiella lokalradion är i många fall av blygsam omfattning och sker i flera fall i samverkan med tidningen på orten. Det är viktigt att den regionala och lokala organisationen har till- räckliga resurser för att mångfalden, både vad gäller lokal representation i riksutbudet och mångfalden i bevakning m.m. på den regionala och lokala nivån, skall främjas. En decentralisering av viktiga besluts- funktioner runt om i landet för ett reellt medbestämmande i pro- gramproduktionen. Dessutom bör public service-verksamhetens omfattande resurser och uppdrag kunna stimulera den fria produk- tionsmarknaden i olika delar av landet. Bl.a. därför skall även produk- tion på regional och lokal nivå ske genom ökat anlitande av fria produ- center. Jag kan konstatera att de särskilda krav som statsmakterna ställt på programföretagen i stor utsträckning efterlevs. ·Kravet att av allmänproduktionen skall ske utanför uppfylls –1999 av både SR och SVT. ·Kravet att öka utomståendes medverkan uppfylls av SVT och UR, medan SR:s resurser för detta minskar. ·Kravet på SVT att öka utläggningar av produktion, samproduktioner och inköp av svenska program uppfylls genom en kraftig ökning av resurser, till stor del beroende på de särskilda kvalitetsmedlen. Att SR ännu inte lyckats öka andelen utomståendes medverkan förklaras enligt företaget av för lite resurser totalt sett. Jag har förståelse för SR:s förklaring att den elvaprocentiga besparingen på företaget –1998 fått negativa konsekvenser, men företaget har varit medvetet om den prioritering som regering och riksdag har gjort. Andelen utomståendes medverkan har sjunkit under samtliga av nuvarande tillståndsperiod. SR förklarade tidigt för regering och riksdag att företaget skulle få problem med utomstående medverkan, särskilt mot bakgrund av att jäm- förelseåret kom att bli . Jag kan dock konstatera att företaget i sitt budgetunderlag för (lämnades ) uttalade att man avsåg öka utomståendes medverkan fram . SR är ensamt bland de tre företagen om att hävda att en ytterligare ökning inte går att genomföra med nuvarande resursnivå. Jag konstaterar att SR har möjlighet att öka andelen utomståendes medverkan för att nå upp till villkoren i sänd- ningstillståndet. Generellt kan jag konstatera att public service-företagen framgångsrikt har lyckats fördela produktion från till dist- rikten. Public service-verksamheten är en decentraliserad organisation, även om stora andelar av resurserna fortfarande finns i . Public service-företagen är också några av landets absolut största arbets- och uppdragsgivare inom kulturområdet och radio- och TV- området i stort. Ett av argumenten för att programföretagen i huvudsak skall ha fri bestämmanderätt i organisationen av verksamheten har varit att den praktiska ledningsfunktionen inte bör föras upp på regerings- och riks- dagsnivå. För att formulera precisa krav som skall gälla för en hel till- ståndsperiod krävs god kännedom om de praktiska förutsättningarna inom respektive företag. Den principiella inställningen har varit att det är styrelsernas och företagsledningarnas sak att utifrån de allmänna riktlinjer som anges i villkor och i förhållande till övrigt utbud på radio- och TV-områdena bestämma den närmare inriktningen av pro- gramverksamheten. Kvotering är en trubbig metod. Programformer och programpro- duktion utvecklas och förändras ständigt. Det är svårt att formulera en rimlig nivå på kvoteringen av den verksamhet man vill förändra. För hårt drivna krav på exempelvis utläggningar kan riskera att leda till att det blir svårt att i praktiken tillämpa eller leva upp till andra delar av public service-uppdraget. De villkor som formuleras beträffande företagens inre organisation bör vara så utformade att organisatoriska förändringar som motiveras av utvecklingen på medieområdet och ett effektivt resursutnyttjande inte hindras. visar genomgången ovan att det i mångt och mycket handlar om att utarbeta bra system att redovisa resultat som belyser relevanta frågeställningar om verksamhetens organisation. Företagen bör därför även fortsatt redovisa såväl hur resurser och personal som andel av den totala produktionen fördelas mellan olika delar av landet. En sådan redovisning kan med fördel också innefatta uppgifter som beskriver fördelningen av produktionsresurser generellt inom företagen och vad som kännetecknar exempelvis de utomstående medverkande som deltar i programföretagens verksamhet. Företagens redovisning i övrigt avseende de frågor som jag behandlar här bör kunna förbättras och förtydligas. Frågan om hur redovisningen kan ges den mest ända- målsenliga utformningen bör kunna hanteras i samförstånd mellan regeringen och programföretagen i arbetet med att formulera de närmare riktlinjerna i sändningstillstånd och anslagsvillkor inför kommande tillståndsperiod. Att välja just i en tillståndsperiod som jämförelsepunkt för en ökning av en viss verksamhet har sina sidor. Å ena sidan krävs någon referenspunkt och då kan vara ett naturligt val. Å andra sidan bör det jämförelseår man väljer representera ett normalår. Om man inte vill knyta jämförelsen till ett specifikt år kan man välja att jämföra med ett genomsnitt under hela föregående tillståndsperiod. Min uppfattning är att regering och riksdag bör vara uppmärksamma på det faktum att valet av utgångspunkt för ett krav på ökade insatser får olika betydelse för de tre företagen beroende på varje företags förutsättningar. I den mån särskilda krav skall ställas kan det därför behöva tas hänsyn till företagens olika förutsättningar. Vid samtal med företrädare för programföretagen på regional och lokal nivå framstår det som klart att kravet på att en viss andel av all- mänproduktionen skall ske utanför har betydelse. Även om mitt underlag inte bygger på ett omfattande intervjumaterial är min bestämda uppfattning att statsmakterna även fortsatt behöver markera vikten av en fortsatt hög andel lokal och regional närvaro i public ser- vice-företagens verksamhet. Jag har inte prövat att föreslå radikalt ändrade villkor. Som jag ser det finns dock anledning att markera att den nuvarande decentraliserade organisationen, både vad gäller dess andel av produktionen och företagens resurser, minst bör upprätthållas.