sou · GOB311d4 · 2001-01-01 00:00:00 — För att kunna säga att skillnaden är statistiskt signifikant2 krävs det att skillnaden mellan branscherna är 0.5 eller större. 2.3Vad är ett bra respektive dåligt betyg? Även om svarsskalorna går från 1 till 5, med en mittpunkt på 3, är inte 3 ett godkänt betyg i denna typ av undersökningar. Dels är betyget 3 samma sak som att säga att det varken är bra eller dåligt. Ett godkänt betyg är snarare en 4, vilket gör att ett medelbetyg av 4.0 (2.0 om påståendet är negativt) kan räknas som ett bra betyg. Dels visar det sig att svarsmönstren, rent allmänt, i denna typ av studier har en dragning åt det positiva hållet. Man är snäll i sin bedömning. Erfarenhetsmässigt brukar man därför utgå från att medel- värdet skall vara minst 3.8. När man räknar om detta till index av den typ som används i vår analys motsvarar 3.8 index 70. 1Alla attitydfrågorna F29 till F91 har en standardavvikelse som inte avviker mycket från 1, vilket gör att vi utgår från att det är samma konfidensintervall för alla frågor. 2Precis som vi nämnt i fotnot 1 utgår vi från vissa antaganden. Å andra sidan kan man förvänta sig att vissa aspekter, så som beskattningsfrågorna, i grunden är negativ, vilket gör att man inte kan förvänta sig höga betyg. Vad som är bra och mindre bra blir därför upp till varje läsare av resultaten att bedöma. Volym C:296 Bilaga 22 3.1Sveriges konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv På frågan I ett internationellt perspektiv, hur bra är förutsättningarna i för att bedriva finansiell verksamhet (frågan som vi använt för vår totalbedömning, se 2.1 modellen, se även fråga 31 i appendix 1), svarar den genomsnittliga aktören Hmmm, varken bra eller dåliga, jo kanske lite bättre än varken/eller men det är inte med mycket. Svaret är påhittat men beskriver bra det genomsnittliga betyget på 2.6 (där 1 är högsta betyg). Vad är det då som gör att de finansiella aktörerna inte upplever förutsättningarna som goda? Med modellen finner vi att de finns åtta olika aspekter av förutsättningarna som tillsammans påverkar aktörernas totala bedömning av konkurrenskraft. Med hjälp av modellen kan vi räkna fram en helhetsbedömning av hur väl respektive aspekt fungerar (Aspektens index). Hur väl de olika aspekterna bedöms fungera presenteras i form av ett index. Indexeringen används eftersom det finns såväl negativa som positivt ställda frågor inom vissa aspekter. Med ett negativt påstående menar vi att om respondenten instämmer helt i påståendet så innebär det att han/hon ger ett dåligt betyg, de negativa påståendena är markerade med en stjärna i rapporten (se bilagorna 1 och 3-5). Med ett positivt påstående menar vi precis tvärtom, dvs. svaret instämmer helt är mycket positivt. Index kan röra sig på en skala mellan 0 och 100, där 0 motsvaras av absolut lägsta möjliga betyg och 100 av absolut högsta betyg. Aspekterna och dess bedömning är: Lagar, regler och myndigheter Marknadsstrukturen är den enda aspekten som får klart godkänt av aktörerna. Det politiska klimatet, beskattningsstrukturen samt arbets- marknaden bedöms fungera sämst. Att beskriva hur väl de olika aspekterna fungerar ger endast halva bilden. För att få en komplett bild bör vi komplettera med vilken påverkan dessa aspekter har på svensk konkurrenskraft. Vikterna räk- nas fram genom en sambandsanalys mellan aspekterna och den totala bedömningen (se appendix 2). Volym C:298 Bilaga 22 Förutsättningar för finansiell verksamhet i Prisbildning och genom- lysning Lagar, regler och : Matriserna bygger på betyg (vertikalt) och påverkan på övergripande förutsättningar (horisontellt). Gränserna för viktighet och hur det fungerar är subjektivt satta utifrån vad som belyses och tidigare erfarenheter. Genom att studera hur dessa aspekter anses fungera tillsammans med hur viktiga de är får vi en matris som hjälper oss i att prioritera vad som bör åtgärdas enligt marknadens aktörer (figur 2). I matrisen kan vi se att de aspekter som behöver förbättras är: lagar, regler och myndigheter Dessa aspekter upplevs fungera mindre bra och är dessutom viktiga för att aktörerna ska känna att det finns goda förutsättningar att driva finansiell verksamhet i . I appendix 3 kan ni se vilka enskilda frågor som varje aspekt byggs upp av. Aspekterna är presenterade i prioritetsordning, dvs. den viktigaste aspekten först. Dessutom presenteras varje fråga i prioritets- ordning inom aspekten, dvs. den fråga som presenteras överst inom varje aspekt är viktigast för att aktören ska tycka att den fungerar. Vi har valt att dela in de olika aspekterna i tre huvudområden: Infra- struktur, Offentligt stöd och Affärsklimat. Det infrastrukturella stöd som aktörerna erbjuds i upplevs fungera bra. Det är främst det viktiga stödet i form av teknisk, juridisk och ekonomisk infrastruktur som underlättar för de svenska aktörerna (4.1). Det enda problem som aktörerna ser är det geografiska läget (3.2), något som torde vara svårt att åtgärda. Prisbildningen och genomlysningen av marknaderna fungerar relativt väl, speciellt med tanke på att aktörerna tycker att aspekten är minst viktig. Här finns de stora problemen enligt aktörerna. Det offentliga stödet upplevs som mycket viktigt och det finns många synpunkter på hur det fungerar. Ett antal citat från de öppna svaren belyser aktörernas attityder: Problem med att driva finansiell verksamhet: viss regleringsiver som ofta går utöver EU-regler administrationen blir betungande pga begränsade resurser från myndighetshåll ett systematiskt missgynnande av inhemska finansiella företag – jfr. politisk attityd till finansmarknaden Om de själva hade politisk makt skulle aktörerna: uttrycka mig positivt om finansiell verksamhet som en möjlig tillväxtbransch som är positiv för , dvs. skicka en politisk signal till folket att finansiell verksamhet inte är paria Volym C:300 Bilaga 22 avsluta politikernas negativa retorik kring finansmarknaden och istället förmedla en objektiv bild av marknadens betydelse för en effektiviserad real ekonomi ansöka om inträde i EMU 4.2.1Lagar, regler och myndigheter Genom att återigen tillämpa matrisen ser vi vad aktörerna tycker fungerar och vad de tycker är viktigt inom aspekten lagar, regler och myndigheter (figur 3). Lagar, regler och myndigheter Främst är det tillsyn (3.1) och den svenska byrå- kratin (3.0) som behöver förbättras. Lagar och regelverk kan även de blir bättre. Här är det framför allt oförutsägbarheten i framtida regler- ingar som genererar viss kritik. Detta är dock inte ett lika prioriterat förbättringsområde enligt aktörerna. Exempel på förbättringsåtgärder från aktörerna är: tillsätta en avbyråkratimyndighet som fick till uppgift att jaga varje onödig kontrollmekanism, rapportkrav etc underlätta för företagen, dvs. behålla alla duktiga entreprenörer ge resurser att bedriva en effektiv verksamhet I matrisen ser vi vad aktörerna tycker fungerar och vad de prioriterar inom beskattningsaspekten (se figur 4). I matrisen ser vi att det främst är Kapitalinkomstskatten (4.2*), Reavinstskatten (4.1*), Inkomstskatten (4.3*) och Förmögenhetsskatten (4.4*) som fungerar dåligt och är viktiga för konkurrenskraft ur ett internationell perspektiv. (Frågorna är negativa påståenden, se avsnitt 3.2 för förklaring.) Förbättringsåtgärder är exempelvis: reavinstskatterna leder till inlåsningseffekter hos bankerna = de facto-oligopol inkonsistenta skattesystem gynnar t.ex. dyra försäkringslösningar framför vanligt fondsparande harmonisering av kapitalbeskattningen med andra länder i EU (sänkning av svensk skatt) borttagandet av reavinstbeskattningen vid fondbyte I matrisen ser vi vad aktörerna tycker fungerar och vad de prioriterar inom aspekten det Politiska klimatet (se figur 5). Volym C:302 Bilaga 22 Mindre viktigt Mer viktigt I matrisen ser vi att det främst är politikernas upplevda stöd (1.9) och deras retorik (4.3*) som behöver förbättras. De fungerar dåligt och är mycket viktiga för att aktörerna skall uppleva att det finns goda förutsättningar att driva finansiell verksamhet i . Några exempel på förbättringsåtgärder: förändrad syn hos politikerna så att man verkar för att stärka sektorns möjligheter istället för det omvända vilket är fallet uttala tydligt att skall gå med i få politiker att inse att den finansiella sektorn är lika viktig som att t.ex. producera dammsugare Det sista huvudområdet är affärsklimatet. Aktörerna anser att affärs- klimatet i är ganska bra, men att det inte oväntat finns förbättringsmöjligheter. De aspekter som tillsammans utgör det vi kallar affärsklimat är: Om vi går tillbaka till matrisen ser vi att marknadsstrukturen och det innovativa klimatet är det som fungerar bäst. De aspekter som fungerar mindre bra är Arbetsmarknaden, Framtidstron och Kompetensförsörj- ningen (se figur 6). långt framskjutna position inom IT-utvecklingen internationellt ser aktörerna som mycket positivt och viktigt. Även om anses vara långt framme vad gäller IT-mognad, finns det en rädsla för att försprånget ska minska. Satsa på IT är ett vanligt svar på frågan där aktören får ange vad han/hon skulle göra om de hade all politisk makt i . Det enda problem aktörerna hade med marknadsstrukturen var kreditriskmarknaden (2.6). Övriga delar av marknadsstrukturen anses fungera väl. När det gäller arbetsmarknaden är det framförallt arbetsgivarav- gifterna (3.5*) och arbetsmarknadslagstiftningen (3.4*) som försämrar förutsättningarna att driva finansiell verksamhet i . Det stora problemet med framtidstron är att aktörerna är rädda för att den svenska finansiella sektorn kommer att hamna efter utländska. stora problem inom kompetensförsörjningen är attraktionskraft för kvalificerad kompetens (2.2). Något som aktörerna anser vara viktigt för att den finansiella marknadens förutsättningar i skall anses vara goda. Volym C:304 Bilaga 22 5 Brytningar av resultaten Utöver attityder och värderingar samlade undersökningen in en hel del bakgrundsinformation från de institutioner som ingick. Det var information såsom: vilka produkter/tjänster som ingår i verksamheten Ur den bakgrundsinformation som samlats in om aktörerna fann vi att den mest intressanta brytningen av materialet (som gick att genom- föra) är aktörens branschtillhörighet. I appendix 4 beskrivs skillnaderna mellan branscherna när det gäller alla kvantitativa frågor som ställts i undersökningen. I appendix 3 redovisas skillnaderna mellan de branscher som modellen har kunnat tillämpas på. Skälet till att vi inte har tillämpat modellen på alla branscher är att det saknas tillräckligt med antal svar från kategorin Treasury och från försäkringsbranschen. Olika aspekter av att driva finansiell verksamhet i Lagar, regler o myndigheter* Prisbildning o genomlysning* Anm.: * Ett index från 0-100, där 100 innebär att den aspekten av förutsättningarna för att driva finansiell verksamhet i är perfekt. ** Det saknas tillräckligt med svar för att genomföra den här analysen på övriga branscher. Genom att studera skillnader mellan branscher kan vi se att det generellt är Fondkommissionärerna och Fondbolagen som är minst nöjda med förutsättningarna att driva finansiell verksamhet i . Övriga skillnader är: Fondkommissionärerna tycker att det främst är inkomstskatten som behöver ses över, men också att det generella skattetrycket behöver sänkas. Fondkommissionärerna har ett något bättre innovationsklimat än övriga branscher. Fondkommissionärerna tycker att den svenska arbetsmarknaden fungerar sämre än vad övriga branscher anser. Framförallt är det synen på arbetsgivaravgifter och arbetsmarknadslagstiftning som utmärker sig. Fondkommissionärerna och Fondbolagen är extremt missnöjda med det politiska stödet i . Fondbolagen är extremt missnöjda med existerande modell för kapitalinkomstskatt och reavinstskatt. Finansbolagen ger (relativt sätt) högst betyg på den generella beskattningsmodellen och det politiska stödet. Volym C:306 Bilaga 22 Även om synpunkterna på de institutionella förutsättningarna varierar och är kritiska har emellertid aktörerna generellt positiva framtids- förväntningar. Frågan om den framtida utvecklingen av såväl den egna affärsvolymen som antalet anställda, visar att aktörerna är positiva, även om det finns stora skillnader mellan branscherna. Studier av affärsvolymens utveckling indelat på , övriga och utanför (se figur 7 och 8) visar en intressant bild. De flesta aktörer tror att kommer att stå för en mindre del av deras affärsvolym . Endast fondbolagen tror att affärsvolymen kommer att öka mer i än i andra länder. Mindre del av intäktsbasen förväntas komma från Förväntad förändring i affärsvolym närmaste 3 åren - per kategori : Genomsnittlig utveckling av affärsvolym uttryckt i procentuell förändring, uppdelat på olika geografiska områden. Treasury är den enda bransch som inte tror att den egna affärsvolymen i kommer att öka markant . Det kan bero på att Treasuryfunktionen är den lättaste att flytta av praktiska skäl och att de dessutom har få anställda. 6.2Förändringar i antalet anställda Vi har också studerat hur de olika aktörerna på marknaden förväntar sig att antalet anställda kommer att förändras (se figur 9). Här är bilden inte lika ljus som när vi studerade förväntad förändring av affärsvolym. De branscher som är minst positiva är Bank, som är en mycket personalintensiv bransch, och Treasury. Volym C:308 Bilaga 22 Förväntad förändring av antalet anställda närmaste 3 åren - per Genomsnittlig utveckling av antalet anställda uttryckt i procentuell förändring uppdelat på olika geografiska områden. När det gäller Treasury så förväntas ej heller volymen att öka. Bankerna förväntas dock öka sin affärsvolym medan personalsyrkan endast förväntas öka . En trolig förklaring till detta kan vara att det finns en allmän trend att genom t.ex. ny teknik kunna minska antalet anställda. 7 Slutsatser och rekommendationer De svenska finansiella aktörerna är inte nöjda med de förutsättningar som finns för att driva finansiell verksamhet i . Omdömena är på sina håll starka och en relativ enhetlig bild av förbättringsområden framträder. Aktörerna upplever att det framförallt är det offentliga stödet som behöver bli bättre. Byråkratin, skattereglerna, skattetrycket – men framförallt det politiska stödet – behöver förbättras. Aktörerna upplever att den finansiella sektorn har en ljus framtid. Den stora faran ur ett svenskt perspektiv är att delar av verksamheten lätt kan flytta utomlands om inte förutsättningarna i blir bättre. I undersökningen indikerar många aktörer att stora delar av invester- ingarna kommer att ske utanför gränser. Studien har lett till ett i många delar unikt material. Engagemanget från respondenterna har dessutom varit stort. är emellertid för övergripande för att mer konkret peka på förbättrings- åtgärder. Vi (Askus K-W) anser därför att följande områden bör studeras närmare för att öka träffsäkerheten i framtida åtgärder: Attitydbildning hos politiker och media. Politikernas syn på finansiell verksamhet ur ett europeiskt kontra svenskt perspektiv. Pågående lagförslag och utredningar som påverkar beskattning och regelverk för finansiell verksamhet. Beskattning och regelverk som sammanhänger med pensionssparande får hög prioritet då detta är ett område där aktörerna har starka åsikter som det är ett viktigt tillväxtområde. Fondsparande och aktiehandel blir alltmer global varför de inhemska konkurrensförhållandena blir än mer betydelsefulla. Treasuryfunktionerna centraliseras alltmer. Med teknikens hjälp blir den fysiska lokaliseringen alltmer flexibel. Finansmarknaden blir alltmer lättrörlig och därmed utgör attityderna, regelverket och beskattningen avgörande faktorer för hur man kan komma att välja var och hur man är lokaliserad. Volym C:310 Bilaga 22 1.Vilken typ av institut/verksamhetsform representerar det bolag/ den enhet du är verksam inom? Försäkringsbolag (liv/pension) Treasuryverksamhet inom större företag Annan verksamhet (redovisas i appendix 6) 2.Hur stor aktör (inom er typ av verksamhet) är ditt bolag/din enhet på den svenska marknaden? Bland de tio största På 11-49 plats 50+ D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. Kryssa för de produkter/tjänster som ingår i er verksamhet -Arbetar med i stor omfattning -Arbetar med i mindre omfattning -Arbetar inte alls med 7.Betalning/Clearing/Cash-management (redovisas i appendix 7) Ingår ditt bolag/din enhet i en större koncern? Nej (till fråga 17) 15.Var finns ert moderbolag lokaliserat? I annat nordiskt land 16.Bedriver din koncern huvudsakligen annan verksamhet än finansiell verksamhet? D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. Volym C:312 Bilaga 22 I fortsättningen gäller frågorna genomgående enbart det bolag/den enhet du är verksam inom. Ej hela koncernen! Finns er finansverksamhet lokaliserad i andra länder? Ja, nämligen i 19.Vilken/vilka typer av kunder vänder sig er verksamhet t ill? a. Internkunder (inom den egna koncernen) Den egna koncernens kunder (slutkunder) c. Annan grupp/kombination av grupper (redovisas i appendix 8) 20.För 3 år sedan. Hur var ert bolags/er enhets finansiella affärsvolym (intäktsbas) fördelad geografiskt – gör en grov uppskattning fördelat i procent? I övriga nordiska länder Utanför 21.Hur är er finansiella affärsvolym (intäktsbas) fördelad geografiskt – gör en grov uppskattning fördelat i procent? I övriga nordiska länder Utanför 22.Hur tror du att er finansiella affärsvolym (intäktsbas) kommer att fördelas geografiskt – gör en grov uppskattning fördelat i procent? I övriga nordiska länder Utanför D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. SOU 2000:11 Volym C:313 Hur tror du att ditt bolags/din enhets affärsvolym (intäktsbas) kommer att utvecklas ? - Minska med mer än ------ Öka med mer än +20% 24.I övriga nordiska länder Hur tror du antalet anställda kommer att förändras för ditt bolag/din enhet ? - Minska med mer än ------ Öka med mer än +20% 27.I övriga nordiska länder 29.Hur troligt är det att ditt bolag/din enhet kommer att etablera ny verksamhet och/eller expandera i ? Helt säkert Mycket troligt Ganska troligt Inte särskilt troligt Helt uteslutet 30.Hur troligt är det att ditt bolag/din enhet kommer att etablera ny verksamhet och/eller expandera utomlands ? Helt säkert Mycket troligt Ganska troligt Inte särskilt troligt Helt uteslutet D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. Volym C:314 Bilaga 22 I ett internationellt perspektiv, hur bra är förutsättningarna i för att bedriva finansiell verksamhet? Mycket bra Ganska bra Varken eller Ganska dåliga Mycket dåliga Vet ej Finns det några faktorer som begränsar efterfrågan av finansiella tjänster i ? Vänligen rangordna dessa. (redovisas i appendix 9) Vilka är de tre största nackdelarna med att driva finansiell verksamhet i ? Vänligen rangordna dessa. (redovisas i appendix 10) Vilka är de tre största fördelarna med att driva finansiell verksamhet i ? Vänligen rangordna dessa. (redovisas i appendix 11) D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. kommer ett antal påståenden om villkoren att bedriva finansiell verksamhet i och internationellt. Du svarar på en 5-gradig skala där 1 = instämmer inte alls och 5 = instämmer helt. 41.Sveriges geografiska läge utgör inget problem för den svenska finansiella sektorns konkurrenskraft. 42.Sverige har bra flygkommunikationer med omvärlden. 43.Sverige erbjuder en väl utvecklad teknisk, ekonomisk och juridisk infrastruktur som underlättar finansiell verksamhet. 44.Den höga Internet-täckningen i skapar fler affärsmöjligheter för vår verksamhet. 45.I ett internationellt perspektiv är svenska myndigheter obyråkratiska. 46.Vår finansiella verksamhet i skulle definitivt öka om ansluter sig till EMU. 47.De svenska politikerna är i sin retorik alltför skeptiska och kritiska till finansiell verksamhet. 48.Internationellt sett är svenska fackföreningar inom den finansiella sektorn konstruktiva. 49.Den finansiella sektorn kommer att växa snabbare i än i utlandet . 50.Även i en global aktiemarknad kommer betydande organiserad aktiehandel att bedrivas i . 51.Även i en global räntemarknad kommer det att bedrivas en betydande räntehandel i . 52.Prisbildning och genomlysning på den svenska aktiemarknaden fungerar väl. 53.Prisbildning och genomlysning på den svenska penningmarknaden fungerar väl. 54.Prisbildning och genomlysning på den svenska obligationsmarknaden fungerar väl. 55.Prisbildning och genomlysning på den svenska derivatmarknaden fungerar väl. D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. Volym C:316 Bilaga 22 56.Sverige har ett väl fungerande clearing och avvecklingssystem för värdepappershandel. 57.Justeringar i företagens riskprofil uppnås bättre via de svenska derivatmarknadena än via OTC. 58.Det finns både produkter och en väl fungerande marknad i för handel med kreditrisker. 59.Sverige har ett väl fungerande betalningssystem. 60.Sveriges utveckling som finansiell marknadsplats är främst beroende av hur näringslivet i stort utvecklas. 61.Tillgången till riskkapital i är god. 62.Det är viktigt att finnas geografiskt nära kunderna. 63.En fortsatt utflyttning av storföretagens huvudkontor kan bli ett stort problem för den finansiella sektorn. 64.Lönekostnaderna i är ett hinder för att bedriva finansiell verksamhet. 65.Arbetsgivaravgifterna påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 66.Lönsamheten för aktörerna på de svenska finansiella marknaderna är totalt sett mycket god. Skatter på utförda tjänster Det räcker inte med att justera vissa skatter – det krävs en påtaglig sänkning av det generella. skattetrycket om man ska få några tydliga positiva effekter för finanssektorn. 68.Företagsbeskattningen påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 69.Inkomstskatten påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 70.Förmögenhetskatten påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 71.Fastighetsskatten påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. 72.Kapitalinkomstbeskattningen påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 73.Dubbelbeskattningen påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 74.Reavinstbeskattningen påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. 75.Momsen påverkar finansiell verksamhet i starkt negativt. Vilka skatteförändringar skulle påverka er verksamhet mest positivt? Vänligen rangordna de tre viktigaste skatterna. 79.Den finansiella sektorns behov tillgodoses väl av det svenska utbildningsväsendet. 80.Det är god tillgång på kvalificerad IT-kompetens i . 81.Det är god tillgång på kvalificerad finansiell kompetens i . 82.Det är god tillgång på kvalificerad juridisk kompetens i . 83.I ett internationellt perspektiv kan attrahera och behålla kvalificerad kompetens. 84.Den finansiella forskningen i är relevant för sektorns utveckling. 85.Svenska finansföretag ligger väl framme när det gäller IT-utveckling. 86.Den svenska finansiella sektorn är innovativ. 87.Det finns ett väl utbyggt nätverk och kollegialt umgänge inom den finansiella sektorn för att tillvarata och utveckla nya idéer och trender. 88.Etiken bland aktörerna inom de svenska finansiella sektorn är god. Lagstiftning, reglering och tillsyn 89.Svensk lagstiftning och regelverk som påverkar den finansiella sektorn står sig bra i en internationell jämförelse. 90.Arbetsmarknadslagstiftningen försvårar möjligheterna att bedriva finansiell verksamhet i . D Redovisas även i diagramform, se appendix 3. * Ett högt värde är negativt. Volym C:318 Bilaga 22 91.Finansinspektionens tillsyn över den svenska finansiella sektorn sker effektivt. 92.Finansiell verksamhet i stöds av de svenska politikern. 93.Sverige har inte en tillräckligt liberal lagstiftning för banker m.fl. när det gäller rätten att bedriva icke-finansiell verksamhet. 94.Konsumentskyddet avhåller oss från att utveckla verksamheter som i andra länder varit framgångsrika.