sou · GOB328d2 · 2001-01-01 00:00:00 — De yngre inom vuxenutbildning gick vidare till högre studier medan de äldre fortsatte på samma nivå. Bland deltagarna var det färre som hade hemmavarande barn än i gruppen utanför vuxenutbildning. Andelen med gymna- sieutbildning var högre bland de arbetslösa deltagarna än bland icke- deltagarna. Detta ger intrycket av att man inledningsvis rekryterade ur den starkare delen av målgruppen. Man lyckades dock att rekrytera arbetslösa invandrare vilka utgjorde en större andel bland deltagarna än bland de arbetslösa generellt. De arbetslösa som deltog i vuxenutbildning använde olika slags bidrag. använde SVUX/SVUXA medan använde andra former av studiestöd eller enbart bidragsdelen. SVUX utgjorde ett större inslag av studiefinansieringen högre upp i åldrarna. De arbetslösa som ej deltog i satsningen tillfrågades om deras ar- gument för att inte studera. De vanligaste svaren var att man inte ville skuldsätta sig genom lån, att man inte hade råd att studera eller att man ville vara tillgänglig på arbetsmarknaden. Det första argumentet indike- rar att bidragsdelen i de aktuella studiestöden uppfattades som för låg. Om den vore högre skulle lånedelen bli mindre skrämmande. Det andra svaret antyder att nivån i antal kronor var för låg för att man ska klara att försörja sig på studiestödet. Vad gäller det tredje svaret angav fler män än kvinnor att de ville vara tillgängliga på arbetsmarknaden. En intressant uppgift från dessa enkäter är att totalt drygt en fjärde- del av svaren indikerade att de arbetslösa inte kände till vilka utbild- ningar som fanns, vilka villkoren för studier var eller vad man kunde utbilda sig till. Här fanns uppenbarligen en informationslucka hos stora grupper. Av vilka skäl skulle de arbetslösa kunna tänka sig att studera ? Nästan hälften kunde tänka sig att studera för att få ett ar- bete och en tredjedel för att förbättra yrkeskompetensen. I den grupp av arbetslösa som inte såg någon anledning att studera alls var medelål- dern och nästan tre fjärdedelar kortutbildade. Här finns många av de svårrekryterade som i många avseenden har ett stort behov av ut- bildning. De som var arbetslösa, men avstod plats i vuxenutbildning sedan de antagits kan delas in i tre kategorier. Den första kategorin uppgår till och innehåller sökande som valde annan sys- selsättning än de studier som man antagits till. som övervägande positiva avhopp. Gruppen består av fler kvinnor, fler yngre och fler med längre utbildningsbakgrund. En annan kategori var sökande som avstod eller tvingades avstå platsen på grund av problem relaterade till antingen lärare, pedagogik, kursval m .m. Denna grupp utgjorde totalt , varav problem med finansieringen utgjorde en mindre del. Den tredje kategorin av avbrotts-/avhoppsskäl var t.ex. sjukdom, flyttning m.m. Denna grupp utgjorde . De två senare kategorierna betecknas som mer negativa avhopp. I denna grupp finns fler män, fler äldre och fler med kort utbildning. För många av dem som hoppat av utan att gå till annan sysselsätt- ning tillhör studieekonomin de viktigaste och avgörande frågorna. För de arbetslösa är problemen med studieekonomin helt dominerande. Bland dem som endast angivit en orsak till avbrotten fanns dock studie - finansiering inte med bland de viktigaste orsakerna. Totalt sett spelar inte heller problem i samband med finansieringen någon särskilt stor roll. För dem som är lite yngre är vuxenutbildning en väntplats till högskolan. Så fort man kommer in på högskolan hoppar man av studierna i vuxenutbildning. Andelen studieavbrott avtar med stigande ålder. Män anger i högre utsträckning ekonomiska motiv för sitt avbrott än kvinnorna som i högre utsträckning anger sociala motiv (t.ex. måste ta hand om familjen). Undersökningen visar också att så länge finansieringen är ordnad fullföljer kortutbildade sina studier i lika hög utsträckning som de med längre utbildning eller annorlunda uttryckt – utbildningsbakgrund har liten betydelse för studiernas fullföljande så länge de ekonomiska behoven är tillgodosedda. 10 .2 .3 Undersökningar med fokus på det särskilda utbildningsbidraget, UBS Siffror från forskare vid om deltagarna i vuxenutbildning, inklusive , visar att totalt 56 000 personer uppbar det särskilda utbildningsbidraget, UBS (, 1999). Den grupp som rekryterades till via UBS kan be- skrivas enligt följande. Andelen kvinnor är högre i gruppen med UBS än den utan UBS. De som uppbar UBS var totalt sett något äldre än de utan. De med UBS verkar generellt sett ha längre arbetslöshetserfaren- het är de utan. De med längst arbetslöshetserfarenhet var män inom grundläggande Kunskapslyft med UBS. Vad gäller arbetsinkomst visar det sig att de med UBS generellt hade en lägre inkomst än de utan UBS. Andelen utländska medborgare var betydligt lägre bland dem inom med UBS än dem utan. Kraven på kvalificering till ar- betslöshetskassan och antal år i arbete kan här spela en stor roll. På många sätt har det särskilda utbildningsbidraget rekryterat effek- tivt i så motto att det i huvudsak fångat den grupp som avsågs. Dock finns det vissa grupper som inte fick UBS, men som kanske ändå kan anses tillhöra målgruppen. Främst gäller det invandrare och andra po- tentiellt marginaliserade grupper. Forskare från som jämfört Kunskapslyftsdel- tagare med UBS med olika jämförelsegrupper (arbetslösa och övrig befolkning) visar upp en liknande bild (, 1999a). Bland de studerande i med UBS var andelen kvinnor större än för jämförelsegrupperna. Kunskapslyftsdeltagare med UBS har större relativ anslutning från vården och omsorgen vilket hänger samman med den stora andelen kvinnor. UBS-deltagarna har viss erfarenhet av upprepad arbetslöshet, men inte i lika hög utsträckning som gruppen arbetslösa. Människor i den övriga befolkningen tjänar mer än UBS-deltagarna och de arbetslösa. Män har kommit ned i betydligt lägre inkomst än den normala innan de låter sig rekryteras till med UBS. Göteborgforskarnas uppföljningsenkät visar att när det gäller sambandet mellan studiefinansieringsformen och avbrottsfre- kvensen hade SVUX den lägsta avbrottsfrekvensen och Annan (för registret okänd form) den högsta. Här får UBS en mellanposition. Genomgående inslag i dessa uppgifter om deltagarna i Kunskaps- lyftet med UBS: -Det är främst kvinnorna som utnyttjar UBS. -UBS-deltagare är i genomsnitt äldre än de utan. -Deltagare med UBS har i större utsträckning en kortare utbildnings- bakgrund. -UBS-deltagare har längre erfarenhet av arbetslöshet än deltagare med annat statligt studiestöd. -UBS-deltagarna ligger inkomstmässigt mellan å ena sidan de ar- betslösa och å andra sidan den övriga befolkningen och de med an- nan finansieringsform. Ett avsnitt i redovisningen av resultaten från den riksrepresentativa enkäten behandlar frågan om deltagarna upplever tillfredsställelse med studierna eller om man gjort ett avbrott (Lander&Larsson, 2000). Analyser av enkätsvaren i detta avsnitt ger en bredare bild av hur ekonomiska villkor påverkar studiegenomförandet. En fråga i enkäten till deltagarna gällde orsaken till eventuella studieavbrott och svaren visar på följande exempel. En fjär- dedel angav att ekonomin var orsak till avbrottet, nästan lika många uppgav egen sjukdom som avbrottsfaktor och en femtedel att de fick ett arbete som de hellre ville ha än att börja studera. Även andra anled- ningar angavs. En analys av vilka faktorer som ligger bakom att man angivit eko- nomin som orsak till avbrott visar att ekonomiska motiv inte har särskilt stor påverkan på avbrotten trots att de i enkätsvaren anges vara bland de viktigaste. Ekonomiska faktorer, som om man haft UBS eller ej eller vilken inkomst man hade före studierna (1996), spelar ingen roll. Som starka negativa faktorer framstår i stället följande tre: att ha låg tillit till sin prestationsförmåga, att ha låg studiemotivation och att känna sig föga angelägen att alls börja studera. De som anger att ekonomin är en avbrottsorsak har betydligt lägre prestationstillit än de som inte gör det. Resultaten av dessa analyser visar att de anförda ekonomiska motiven för avbrott mer liknar svepskäl än reella anledningar till studieavbrott. 10 .2 .4 En CSN-undersökning av studiestödets användare Utifrån utgångspunkten att UBS är det mest generösa studiestödet är en viktig fråga om studiestödet ger den rekryteringseffekt, med avseende på de mest prioriterade målgrupperna; kortutbildade, äldre, män, långtidsarbetslösa och invandrare, som man är ute efter. En viktig och grundläggande ansats är att jämföra nybörjare och fortsättare. Nybörjare definieras här som studerande som registreras på en utbildning aktuell termin. Fortsättare kan definieras på olika sätt, men här gäller det dem som fortsatt sina studier en andra termin. När det gäller dem som fortsätter sina studier, kan man se några skillnader mellan denna grupp och de som inte väljer att fortsätta och på vilket sätt kan dessa skillnader härledas till skillnader hos de olika studiestöden? Allt detta kan mätas på flera olika sätt, men i huvudsak är det det särskilda utbildningsbidraget, UBS, som ska ställas mot andra, mindre fördelaktiga studiestöd som t.ex. SVUX och SVUXA. Ovanstående frågeställningar är svåra att hitta svar på, men för att i någon mån få lite mer information om dessa förhållanden har Kun- skapslyftskommittén låtit CSN göra en specialbearbetning av sitt re- gister över studerande med olika studiestöd (CSN, 2000). Nedan redo- visas resultaten av denna bearbetning, som sträcker sig mellan och . Nybörjare och fortsättare med studiestöd – hur ser grupperna ut? Undersökningen visar att nybörjarnas bakgrundskaraktäristiska varierar över tiden. Detta gäller dock inte könsfördelningen bland nybörjarna med studiestöd. I och med att männen i högre grad väljer att studera med annan studiefinansiering än statliga studiestöd (se även avsnitt 10.2.5), är andelen kvinnor bland dessa studiestödstagare högre än an- delen kvinnor i vuxenutbildningen totalt sett. Bland dessa studie - stödstagare ligger den mellan . Tabell 10.1 visar att andelen med enbart grundskola som högsta ut- bildning av de med UBS ökar mot slutet av perioden, dvs. Andelen med tvåårig gymnasienivå med UBS minskar på motsvarande sätt. Hos SVUX, SVUXA ökar denna grupp . Tabell 10.1 Andel fortsättare, , 1998 och 1999, uppdelat på utbildningsbakgrund och studiestöd, procent Anm. Annat innebär SVUX eller SVUXA. Källa: CSN, 2000, Specialbearbetning av register över studerande med olika studiestöd. Dnr 13/2000. Den äldre åldersgruppen bland dem med UBS ökar också i andel mot slutet av perioden. De som läser på grundskolenivå med UBS ökar i andel. Andelen invandrare med något av studiestöden UBS och SVUX, SVUXA går däremot ner över tiden. Vad gäller de s.k. fortsättarnas fördelning visar det sig att ökar andelen kvinnor i alla tre studiestöden (UBS, SVUX och SVUXA). Andelen med utländsk bakgrund minskar under samma pe- riod i SVUX och SVUXA. För UBS är andelsförändringarna mycket små. Av de fortsättare vars andel ökar hos SVUX eller SVUXA som UBS tar slut verkar många som läser på gymnasial nivå i stället återfinnas hos gruppen med SVUXA (se tabell 10.2). Där ökar andelen som läser på gymnasial nivå markant . På grundläg- gande nivå minskar andelen i motsvarande grad. Tabell 10.2 Andel nybörjare, , och , uppdelat på nivå aktuella studier och studiestöd, procent Anm. Annat stöd innebär SVUX eller SVUXA. Källa: CSN, 2000, Specialbearbetning av register över studerande med olika studiestöd. Dnr 13/2000. Fortsättarna med UBS med tvåårig gymnasial nivå som högsta utbild- ning minskar i andel som andelen med enbart grund- skola hos SVUX ökar. De ungas andel med SVUX minskar , möjligen som ett re- sultat av att de äldre, som tidigare hade UBS, återfinns i denna grupp. Inom gruppen studerande med UBS är förändringarna däremot betydligt mindre. Vad händer när UBS tar slut? Studieavbrott eller övergång till annat stöd? I syfte att studera avbrottsfrekvensen kan man jämföra de som tidigare haft UBS och som när UBS tar slut antingen avbryter sina studier helt eller byter till annat studiestöd. Dessa båda grupper jämförs sedan med avseende på de utvalda bakgrundsvariablerna. Det som CSN:s register kan ge i detta fall är uppgifter om huruvida de som haft UBS då maxi- malt antal dagar var uppnått sökte annat studiestöd (SVUX eller SVUXA) eller inte. Avbrott i detta fall räknas på följande sätt: antal dagar har beräknats per person som har studerat med UBS , och/eller . Man har sedan räknat av det maximala antal da- gar med UBS som gäller för respektive grupp. De som påbörjade sin utbildning hade möjlighet att få UBS i totalt . som påbörjade sina studier hade endast maximalt 300 da- gar. Här har vi också antagit att den grupp som inte sökte något studie - stöd efter att UBS tog slut därmed avbröt sina studier. De kan emellertid ha fortsatt sina studier med annan finansiering, t.ex. privata medel. Om detta säger dock CSN:s studiestödsregister inget. Det var ca en tredjedel (ca 10 000) av dem med UBS som under vå- ren 1999 bytte till annat studiestöd när det särskilda utbildningsbidraget tog slut. För två tredjedelar (ca 20 000) saknas det alltså någon re- gistrering om nytt sökt studiestöd. I detta avseende finns ingen skillnad mellan kön eller medborgarskap. Varken nivå på tidigare utbildning eller studieomfattning uppvisar någon förändring i avbrottsfrekvensen. Däremot var det jämförelsevis fler avbrott bland dem som läste på gymnasienivå än på grundläggande nivå, vilket är lite förvånande med tanke på att variabeln utbildningsbakgrund inte i sig uppvisade någon skillnad i avbrottsfrekvens. De som avbröt sina studier då UBS tog slut kom till en större andel från längre arbetslöshet än från kortare. Tabell 10.3 visar också att de som avbröt sina studier i högre grad kom ur gruppen arbetslösa än ur gruppen anställda. Tabell 10.3 Fördelning mellan avbrott och sökning om annat stöd, , uppdelat på arbetslösa och anställda, procent Anm. Annat stöd innebär SVUX eller SVUXA. Källa: CSN, 2000, Specialbearbetning av register över studerande med olika studiestöd. Dnr 13/2000. Uppdelat på ålder visar det sig att ju äldre den studerande var i desto högre grad avbröt personen sina studier när UBS:en tog slut. De som använde sina fyra terminer med UBS och de som inte gjorde det En intressant grupp är de som påbörjade sina studier med UBS och som hade möjlighet att fortsätta upp till fyra terminer. Vis- serligen visste de inte om att så var fallet vid kursernas början, men redan under det första läsåret blev detta känt. Finns det någon skillnad mellan dem som använde alla fyra terminerna och dem som inte gjorde det? Uppgifter från CSN:s register visar att de med UBS som läste alla fyra möjliga terminerna till viss del skiljer sig från dem som valde att läsa . Gruppen utgörs av fler kvinnor. De läser mer på grundläggande nivå och mindre på gymnasial nivå, men de har ändå en något längre utbildningsbakgrund än de som studerade . Det var färre av de yngre som tog möjligheten att studera med UBS alla fyra terminerna. De äldre gruppens andel ökar ju fler terminer som UBS användes. Däremot finns ingen skillnad med avseende på medborgarskap och arbetslöshetserfarenhet. 10 .2 .5 Beskrivande statistik avseende deltagare med statligt studiestöd i gymnasial vuxenutbildning I detta avsnitt redovisas uppgifter utifrån halvårsvisa rapporter (1999l). Dessa redovisningar utifrån olika variabler, som t.ex. kön och utbildnings- bakgrund ger endast översiktliga avspeglingar av läget en viss tidpunkt och kan inte i någon större utsträckning ge svar på statistiska samband eller förhållanden mellan olika variabler. Däremot kan de uppmärk- samma på var t.ex. obalanser kan finnas och var det krävs mer och djupare undersökningar. Inledningsvis beskrivs läget för den totala fördelningen av deltagare utifrån studiefinansieringsform. Antal deltagare per studiefinansieringsform Tabell 10.4 visar hur deltagarnas studiefinansiering fördelade sig . I dessa tabelluppgifter om deltagarnas studie - finansiering ingår och även deltagare som avbröt eller aldrig ens påbörjade sina studier före tredje kursveckan. handlade denna typ av avbrott enligt om av kursdeltagarna. Tabell 10.4 Deltagares studiefinansiering inom gymnasial vuxenutbildning , antal deltagare, procent Andel av samtliga deltagare, % Källa: , 1999, med i den kommunala vuxenutbild- ningen, , Delrapport 5, Dnr 97:1646. De som inte uppbar något av de statliga studiestöden har registrerats i gruppen annan finansiering. Exempel på sådan annan finansiering kan vara utbildningsbidrag för arbetshandikappade, socialbidrag samt fi- nansiering genom lån eller med egna medel. Av samtliga deltagare finansierar sina studier med det särskilda utbildningsbidraget, UBS. I jämförelse med är det främst inom finansieringsformerna Studiemedel och Annan finansiering som större förändringar skett. Studiemedel har minskat och Annan finansiering har ökat med . UBS, liksom SVUXA, är tillbaka på i stort sett samma nivå som . Mäns och kvinnors studiefinansiering Skillnaden mellan mäns och kvinnors studiefinansiering framgår av tabell 10.5. Tabell 10.5 Mäns och kvinnors studiefinansiering inom gymnasial vuxenutbildning, , procent Källa: , 1999, med i den kommunala vuxenutbild- ningen, , Delrapport 5, Dnr 97:1646. Kvinnor finansierar i högre grad än män sina studier med UBS, 31 pro- cent mot . Männen i sin tur finansierar i betydligt högre grad sina studier med studiemedel, mot för kvinnorna. I huvudsak är fördelningen lika utom för finansierings- formen Annan finansiering där männen ökat sin andel över tiden medan kvinnorna i stort sett ligger kvar på samma nivå som . Deltagarnas studiefinansiering i förhållande till utbildningsbakgrund Av samtliga som studerar minst en kurs i gymnasial vuxenutbildning och som finansierar sina studier med UBS har en utbildningsnivå lägre än eller högst motsvarande 2-årig gymnasie - utbildning, se tabell 10.6. har en gymnasieutbildning som är och har eftergymnasial utbildning. Denna fördel- ning bland dem som har UBS skiljer sig en hel del från dem som har annat studiestöd. Både SVUX och SVUXA har betydligt fler med längre utbildning än tvåårig gymnasial nivå. Över hälften med annan finansiering har en utbildning som är högst tvåårig gymnasial nivå. Här spelar naturligtvis de olika studiestödens urvalsregler in. Urvalsreglerna för det särskilda utbildningsbidraget, UBS, prioriterar kortutbildade tydligare än de andra stöden. Alla studiefinansieringsformer utom studiemedel har ett flertal deltagare med högst 2-årig gymnasial nivå. Tabell 10.6 Studiefinansiering inom gymnasial vuxenutbildning , studiestödens fördelning för deltagare med olika ut- bildningsbakgrund, procent Mer än 2 åk. Källa: , 1999, med i den kommunala vux- enutbildningen, , Delrapport 5, Dnr 97:1646. En annan typ av jämförelse som också fokuserar på deltagarens utbild- ningsbakgrund men som till skillnad från tabell 10.6 redovisar hur stor andel av deltagarna inom varje utbildningsnivå som finansierar sina studier med respektive finansieringsform visar att deltagare med högst 2-årigt gymnasium har högst andel UBS, av dessa deltagare finansierar sina studier med UBS. Ju högre utbildning desto högre andel som finansierar studierna med andra medel än statliga studiestöd. För studerande med eftergymnasial utbildning finansierar cirka två tredjedelar sina studier med annan finansieringsform än statligt studie - stöd. Studiernas längd för deltagare i förhållande till studiestöd Merparten av dem som deltog i gymnasial vuxenutbildning hade studerat även tidigare sedan star- tade. Av männen var en knapp tredjedel nyinskrivna , vilket var en något större andel än för kvinnorna. Vad gäller deltagarnas studiestöd för olika utbildningsomfattning kan man uttrycka det som att ju längre en deltagare har studerat desto troligare är det att hon eller han har UBS. Av dem som är nyinskrivna är det endast hälften så stor andel som har UBS i förhål- lande till dem som studerat flera terminer. Högst andel UBS har de kvinnor som studerat mer än , . Deltagares studieomfattning uttryckt som andel av heltidsstudier varie - rar med studiestöd, men även i förhållande till hur sammanhängande studierna bedrivs. De allra flesta av deltagarna i vuxenutbildning som läser fler terminer gör det i en följd utan uppehåll. Endast av deltagarna har studerat med terminsuppehåll. Hög studieomfattning har framför allt de som studerat sammanhängande de senaste terminerna, högre än för dem som gjort studieuppehåll och de nyinskrivna. Nybörjarna, uttryckt som de nyinskrivna , hade totalt sett låg studieomfattning och särskilt låg studieomfattning har de nyinskrivna med Annan finansiering. Det är inte orimligt att anta att det i denna grupp finns många av dem som kompletteringsläser ett par kurser med betydligt mindre omfattning än de med större utbildningsbehov och att de därför saknar behov av statliga studiestöd. Fortsättningsstuderande däremot som läser utan uppehåll mellan terminerna har hög studieomfattning. Särskilt hög studieomfattning har de som studerar med UBS, oavsett hur sammanhängande man studerar över terminerna. Ett annat sätt att mäta studiernas omfattning i förhållande till studie - stöd är att utgå från antal studerade verksamhetspoäng uppdelat i olika poängintervall. En jämförelse mellan deltagare utan statligt studiestöd och samtliga deltagare visar att bland deltagare utan studiestöd studerar endast knappt var fjärde mer än 200 verksamhetspoäng. Här jämförs poäng per halvår. Motsvarande andel av samtliga deltagare är 56 pro- cent. Bland deltagare som finansierar sina studier med UBS studerar mindre än 200 verksamhetspoäng (där 378 poäng är heltid per halvår). För att ge en viss relief åt denna av presenterade och återkommande statistik kan vi även helt kort redovisa några resultat utifrån den enkätundersökning som genomfört under som- maren och (, 2000c). Projektet som kallas eller Bredd? och som överlämnades till , har genom några enkätfrågor lyckats samla in vissa uppgifter med bäring på studiestödssystemet som inte funnits tillgängliga. Bland annat ges en bild av den bredd och variation av olika finansieringsformer som de studerande i vuxenutbildning utnyttjar . En fråga gällde hur man finansierade sina studier /98. Förutom de huvudsakliga statliga studiestöden, UBS, SVUXA, SVUX och Studiemedel har deltagarna uppgivit ett femtontal olika finansie - ringskällor som i olika grad utnyttjats ensamt eller tillsammans med andra medel. De viktigare bland dessa är inkomst av arbete, hel eller deltid (), närstående familjemedlem (), a- kassa (6,), socialbidrag (5,) och egna sparade medel (). Nästan två tredjedelar uppger att de i någon utsträckning utnyttjat de fyra större statliga studiestöden. En annan enkätfråga avsåg frågan vilket av dessa finansieringssätt som var det viktigaste. Här anger huvuddelen av de svarande att någon av följande finansieringssätt betytt mest: UBS (), Studiemedel (), arbete, hel eller deltid, (), SVUXA (6,), SVUX (4,) och a-kassa (3,). Övriga mindre finansieringssätt var, var för sig, den viktigaste finansieringen för ytterst få deltagare, men utgjorde ändå sammantaget . De viktigare formerna av statliga studiestöd var tillsammans den viktigaste finansieringskällan för drygt hälften av deltagarna. En tredje fråga med bäring på finansieringsfrågorna handlade om huruvida ekonomin under studierna var bättre eller sämre än tiden strax före. Majoriteten av de svarande menade att ekonomin var i stort sett lika medan uppgav att ekonomin var bättre eller be- tydligt bättre än före studierna. svarade att ekonomin var sämre eller betydligt sämre . Att bearbeta informationen om studiestödsfrågorna tillhörde dock inte detta skolverksprojekts huvudfokus varför en analys av dessa frå- gor inte kan redovisas här. I en sådan analys skulle t.ex. både regres- sions- och korrelationsanalyser kunna användas för att visa hur de olika frågornas resultat förhåller sig till varandra.