sou · GOB365d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Inom många förbund ligger avgifterna på samma storleksnivå som den som går till SAF. Merparten av avgifterna hänförs till serviceavgifter. Variationerna är dock betydande. Det beror, enligt arbetsgivarsidans uppfattning, helt på att verksamheten i förbundens servicebolag i ännu högre grad än är företagsanknuten samt att vissa förbunds servicebolag även hanterar branschfrågor, dvs. frågor som inte är relaterade till arbetsgivarfunktionen. Servicenivåerna skiljer sig åt i betydande omfattning mellan de olika förbunden. Det skall också nämnas att serviceavgifterna i flertalet servicebolag inrymmer ersättning för rena konsulttjänster gentemot medlemsföretagen. En del av avgifterna kan därmed betecknas som abonnemangsavgifter. har nivåerna på avgifterna till SAF och dess servicebolag kontinuerligt sänkts. Den totala avgiften som tas ut är som nämnts ovan av respektive företags lönesumma. För t.ex. en metallarbetare på som har en årslön på betalar således företaget till SAF. Av detta belopp avser eller en icke avdragsgill medlemsavgift i SAF, medan återstoden om avser en avdragsgill serviceavgift till . SAF omsätter i sin verksamhet . För utgjorde intäkter från delägar- och serviceavgifter för SAF totalt och övriga rörelseintäkter , dvs. en omsättning på . Delägaravgifterna till SAF uppgick till , medan serviceavgifterna till uppgick till . Uttryckt i procent avsåg av medlemsavgiften delägaravgifter (föreningsavgift) och serviceavgifter. Procenttalen 0,036 och 0,084 utgör tillsammans avgiftsuttaget från SAF av föregående års lönesumma. Motsvarande siffror för var respektive . Avgiften till arbetsgivarorganisationer 119 Av SAF:s 39 förbund har åtta valt att inte medverka i utredningens enkät. Från nio av medlemsförbunden som besvarat enkäten har inte lämnats några uppgifter om avgifternas konstruktion, storlek eller förhållandet mellan föreningsavgift och serviceavgift. De förhållanden om SAF-förbunden som utredningen fått fram genom enkäterna kan beskrivas på följande sätt. A)Verksamheten i respektive arbetsgivarförbund inom SAF-sfären kan i grova drag benämnas föreningsangelägenheter. Den verksam- heten utgörs i första hand av kontakter med förbundens valda företrädare i olika beslutande organ, såsom styrelser för förbund och branscher samt årliga förbundsmöten. Vidare rör föreningsdelen frågor om avgifter och medlemskap, valfrågor, kapitalfrågor samt frågor som rör kollektivavtal. I de större förbunden ingår i föreningsverksamheten i stor utsträckning påverkansarbete i förhållande till riksdag och regering, departement och myndigheter. B)har bildat servicebolag antingen i egen regi eller gemensamt med ett eller flera andra förbund inom samma intressesfär (jfr kapitel 5 ovan). Det som kallas serviceåtgärder, dvs. de tjänster som tillhandahålls av förbundens servicebolag, varierar mellan olika förbund och förbundsgrupper. Det kan konstateras att en varierande del av förbundsverksamheten har lagts över på servicebolagen och någon enhetlig bild kan inte presenteras. Servicebolagen tillhandahåller i allmänhet olika typer av förhandlingsservice, dvs. hjälp vid förhandlingar om kollektivavtal och om medbestämmande. Vidare ges information och utbildning om lagar och avtal, om personalfrågor, hjälp med statstik och annan utrednings- verksamhet, utbildning och kursverksamhet. Bland servicetjänsterna ingår också rådgivning i rena arbetsgivarfrågor samt i tekniska och kommersiella frågor. I servicen ingår i många fall även opinions- bildande verksamhet för att stärka företagens konkurrenskraft och för att utveckla branschens villkor. Några av förbunden har uppgett att servicebolagen även tillhandahåller medlemmarna särskilda servicetjänster mot direkta avgifter. Dessa tjänster kan beskrivas som en typ av abonne- mangstjänster på t.ex. juridisk hjälp eller bistånd med branschspecifika frågor. I begränsad utsträckning förekommer det också att icke medlemsföretag ges viss service mot erläggande av en särskild avgift. Inom flera av förbunden är all förbundets personal anställd i servicebolaget. 120 Avgiften till arbetsgivarorganisationer C)Hos den övervägande delen av tas medlemsavgiften ut i en viss procentuell andel av medlemsföretagens totala lönesumma under föregående år. I något fall tas avgiften ut med en viss procent av basbeloppet för december föregående år. Särskilda grunder för avgiftsuttaget förekommer inom vissa förbund. Beräkningsgrunderna har i dessa fall knutits till innehav av fartyg eller liknande, kombinerat med en fast årsavgift. I vissa fall är en minimiavgift knuten till prisbasbeloppet och i andra fall bestämd till ett visst fast belopp. D)Den andel av avgiften som avser serviceåtgärder kan inte anges till något fixt procenttal. Variationen mellan olika förbund är dessutom betydande. Det är vidare svårt att dra en gräns mellan fackliga frågor och samhällsfrågor. Föreningsangelägenheter är allmänt sett en liten del av avgiften medan servicedelen är den större delen. Ju längre ned i organisationsstrukturen man kommer, desto större andel av avgiften utgörs av ersättning för olika former av service. Inom samtliga förbund går dock huvuddelen av den totala avgiften till servicebolaget medan föreningsavgiften till förbundet täcker själva föreningsverksamheten. I de flesta fall utgörs den del av avgiften som avser föreningsverksamheten av en procentandel och serviceavgiften till det särskilt bildade servicebolaget en annan och högre procentandel. Inom en grupp om sex medlemsförbund är förhållandet exempelvis av lönesumman i föreningsavgift och i serviceavgift. I fem av förbunden, som lämnat uppgift om storleken av uttagna avgifter, kombineras den procentuella avgiften med en till beloppet fast avgift eller ett minimibelopp för den procentuellt räknade avgiftssumman. I en samverkande grupp om fem förbund tas ut en procentuell andel i total avgift, varav – som det uttrycks – huvuddelen går till bolaget i serviceavgift. I ett annat av förbunden finns en liknande konstruktion. Där tas ut en avgift med dels ett fast belopp, dels en procentandel av total lönesumma. Av denna totala avgift går i det här fallet av beloppet till servicebolaget som serviceavgift. I en grupp arbetsgivarförbund med tillsammans drygt 600 medlems- företag betalar ett av medlemsförbunden av lönesumman i företagen i förbundsavgift. Övriga två förbund har beslutat att förbundens kostnader skall täckas av kapitalavkastningen. betalades till dessa förbund i förbunds- eller föreningsavgift av lönesumman. I många fall kombineras det procentuella avgiftsuttaget med en viss minimiavgift. Det finns rena arbetsgivarförbund som samarbetar med förbund som är både . I dessa fall skiljer sig Avgiften till arbetsgivarorganisationer 121 årsavgifterna åt mellan de två typerna av förbund. Det procentuella avgiftsuttaget är generellt sett högre hos de förbund som även spelar rollen som branschförbund. Inom en sådan förbundsgrupp med både rena arbetsgivarförbund och kombinerade uppgår avgiften i ett av de rena arbetsgivarförbunden till av företagens totala lönesumma, varav går till föreningen och till servicebolaget. I ett kombinerat är motsvarande siffror av lönesumman, varav faller på föreningen och 0,43 på servicebolaget. E) Liksom på arbetstagarsidan varierar förhållandena som rör konfliktfonderna och i vilken mån dessa tillförs medel från inbetalade medlemsavgifter eller endast ackumulerad fondavkastning. Det förekommer också förbund som över huvud taget inte har någon särskild konfliktfond. I det följande redovisas fakta om de övriga arbetsgivarförbunden som har beretts tillfälle att medverka i utredningens kartläggning. Dessa sju arbetsgivarförbund har sammanlagt cirka 8 300 medlemsföretag med totalt cirka 142 000 anställda. Av de sju tillfrågade organisationerna och förbunden utanför SAF- sfären har sex förbund kommit in med uppgifter till utredningen. A)Den verksamhet som dessa bedriver motsvarar i allt väsentligt den som bedrivs inom SAF-förbunden. Ett av de förbund som inte bildat servicebolag har beskrivit att verksamheten består av bl.a. juridisk och annan rådgivning, förhand- lingsassistans, skriftliga avtalskommentarer, lönestatistik, information och utbildning. B)Av de övriga arbetsgivarförbunden har fem av förbunden bildat servicebolag. Dessa bolag biträder medlemsföretagen i arbetsgivar- relaterade frågor och tillhandahåller service i form av förhandlingsstöd, intressebevakning och lobbying, utbildning, utvecklingsfrågor m.m. I förekommande fall ger bolagen även service i branschspecifika frågor. C och D) Hos de fristående arbetstagarförbund som har bildat servicebolag utgör serviceavgiften den övervägande delen av den totala avgiften till förening och servicebolag. Två av förbunden tar ut en viss andel av den totala avgiften i serviceavgift, i det ena fallet av avgiften, i det andra fallet huvuddelen av avgiften. 122 Avgiften till arbetsgivarorganisationer Två av förbunden använder sig av en kombination av fast avgift och viss procentandel av ett visst underlag. Detta underlag utgörs i det ena fallet av den årliga lönesumman i respektive medlemsföretag och i det andra av företagens sammanlagda semesterlönesumma. I ett förbund uppgår själva medlemsavgiften till förbundet till av föregående års bruttolönesumma. I ett annat utgör årsavgiften samt av företagets lönesumma (avser ). Företag som beviljas delägarskap under andra halvan av ett kalenderår erlägger halv årsavgift. Inträdesavgiften till förbundet erläggs i det här fallet i form av en extra årsavgift. E) I fråga om avsättning till konfliktfond varierar förhållanden på motsvarande sätt som inom SAF-förbunden. I vissa fall sker kontinuerliga fondavsättningar och i andra fall tillförs medel endast från fondavkastningen. Några förbund saknar särskild konfliktfond. Av det totala antalet förbund på arbetsgivarsidan utgör SAF:s 39 medlemsförbund . Antalet delägare (företag) inom SAF uppgick /2000 till cirka 45 000 och antalet arbetstagare i dessa företag var totalt 1 361 000. För de sju arbetsgivarförbund, som inte är medlemmar i och som besvarat utredningens enkät, var motsvarande siffror /1999 sammanlagt cirka 8 300 medlemsföretag med totalt cirka 142 000 anställda. Medlemsavgiften till arbetsgivarförbunden tas i allmänhet ut med en viss procentuell andel av medlemsföretagens totala lönesumma från föregående år, i vissa fall kombinerad med en fast avgiftsdel. De inbördes variationerna vad gäller procenttal och fasta avgiftssummor är relativt små. Den övervägande delen förbund på arbetsgivarsidan har bildat ett eller flera servicebolag som är knutna till verksamheten. Huvuddelen av den totala medlemsavgiften betalas till servicebolaget och utgörs därmed av avdragsgilla driftkostnader i rörelsen. Resterande icke avdragsgilla del av avgiften täcker själva föreningsverksamheten. 10 Närmare om servicebolagen I utredningsdirektiven konstateras att arbetsgivarorganisationerna har möjlighet att genom bildandet av särskilda servicebolag erbjuda sina medlemmar tjänster av olika slag. Arbetsgivare som tar dessa tjänster i anspråk har rätt till avdrag för sina utgifter till servicebolaget som driftkostnader i näringsverksamheten. Arbetsgivaren har också möjlighet att lyfta av den ingående mervärdesskatt som servicebolaget betalat (dir. s. 4 och 5). Att avdragsrätt föreligger för de avgifter ett servicebolag debiterar har tidigare slagits fast i praxis. Ett aktiebolag medgavs vid beräkningen av inkomst av rörelse avdrag för avgiften till ett servicebolag inom branschen. Den avgift som servicebolaget tagit ut av medlemmarna i förbundet avsåg i huvudsak sådana tjänster som om de ombesörjts av medlemmen hade varit avdragsgilla som omkostnader i hans rörelse. Avgifterna utgjorde intäkter i servicebolagets rörelse. Regeringsrätten ansåg att de tjänster som servicebolaget tillhandahöll var av sådant slag att ersättningen för dem utgjorde driftkostnader i bolagets rörelse (RÅ 82 1:13). Utifrån detta har en av utgångspunkterna för denna utrednings arbete varit att kartlägga förekomsten av dessa servicebolag med avseende på såväl verksamheten i bolagen som avgifterna till dem. När avdragsrätten för avgift till arbetsgivarorganisationer avskaffades med tillämpning första gången vid taxering (SFS 1992:688) var den skattemässiga behandlingen av dessa avgifter föremål för diskussion mellan parterna på arbetsgivarsidan och berörda myndigheter, främst (). 124 Närmare om servicebolagen Redan vid remissbehandlingen av förslaget till ändrade bestämmelser hade förutsetts att förändringar i arbetsgivares avdrags- rätt skulle komma att leda till organisatoriska förändringar hos arbetsgivarorganisationerna med ett administrativt merarbete som följd, dvs. i klartext en ökad förekomst av servicebolag (jfr prop. 1991/92:117 s. 7 f.) Genom omstruktureringar bland arbetsgivarorganisationer och förbund förlades såsom förutsetts i princip all serviceverksamhet till särskilda bolag. Så skedde också för SAF:s eget vidkommande. träffade SAF och RSV en överenskommelse om skattemässigt acceptabla principer för fördelningen av avgifterna från medlemsföretagen till föreningen respektive till föreningens servicebolag . Själva fördelningen benämndes fördelningsnycklar. Till grund härför hade en noggrann genomgång gjorts utifrån organisationens budgeterade kostnader och intäkter för det kommande verksamhetsåret. Huvudregeln vid fördelningen knyter direkt an till skattelagstiftningens inkomstbegrepp och dess bestämmelser om avdrag för kostnader i verksamheten. För att avgiften för den service som servicebolaget tillhandahåller skall berättiga till avdrag, skall servicen omfatta sådana tjänster som typiskt sett kan betraktas som avdragsgilla omkostnader i näringsverksamhet. I princip alla tjänster som är av den karaktären att delägarföretaget skulle ha avdragsrätt för kostnaderna för dessa om de utförts av fristående konsultföretag hänförs till service. I en del fall finns det direkta motsvarigheter på marknaden, t.ex. när det gäller förhandlingshjälp, arbetsrättslig rådgivning, säkerhetskonsul- ter, löneteknisk rådgivning etc. I andra fall får man analogivis bestämma om tjänsten kan vara avdragsgill. Bedömningen sker då med utgångspunkt i om tjänsten kan anses påverka företagets intjänings- förmåga. Det har dock gjorts avsteg från denna princip. Så har skett i fall då avdrag har vägrats när en förening har ombesörjt vissa gemensamma angelägenheter för medlemmarna som är av karaktären att avdrag skulle ha erhållits hos medlemmen om han själv haft kostnaden. Exempel på sådana ändamål som enligt tidigare praxis inte har betraktats som avdragsgillt när en förening utfört tjänsten för sina medlemmar är besvarande av remisser från myndigheter och liknande uppdrag. SAF/RSV-överenskommelsen innebar att av den totala avgiften som förbunden betalade in till SAF – av den totala lönesumman i företagen under föregående år – skulle anses avse föreningskostnader och skulle anses avse servicekostnader. SOU 2000:65 Närmare om servicebolagen 125 I samband med att överenskommelsen kom till stånd redogjorde RSV i en skrivelse till skattemyndigheterna för sin ståndpunkt i frågan. SAF hade förklarat att avgiften till servicebolaget och medlemsavgiften vid faktureringen skulle anges var för sig. Fördelningen av de gemensamma kostnaderna mellan föreningsverk- samheten och serviceverksamheten skulle vidare ses över av SAF mot bakgrund av eventuella förändringar i den bedrivna verksamheten. RSV konstaterade i skrivelsen att frågan om vilka tjänster som kan anses hänförliga till driftkostnader och fördelningen av kostnader som är gemensamma för föreningsverksamheten och serviceverksamheten berör ett mycket stort antal företag. Enligt RSV:s uppfattning var en serviceavgift som faktureras med utgångspunkt i de uppgifter som lämnats av SAF och med beaktande av de synpunkter RSV framfört att anse som en driftkostnad. I informationen till skattemyndigheterna hänvisade RSV till Regeringsrättens ställnings- tagande i fråga om avdragsrätten för driftkostnader i servicebolag (RÅ 82 1:13, se ovan). Överenskommelsen mellan ligger därefter till grund för den årliga fördelningen av kostnaderna på föreningsangelägenheter respektive servicekostnader som sker inom SAF vid bestämmandet av den årliga avgift som skall tas ut . Detta innebär att fördelningen mellan förening och service varierar . har en viss förskjutning skett i fördelningen mellan förenings- och servicekostnader utifrån den budget som fastställer för det kommande kalenderåret. var den procentuella fördelningen av de i total avgift föreningsangelägenheter och servicekostnader. har beslutats om fördelningen förening och service. Nämnda överenskommelse ligger till grund även för den fördelning av förbundsavgiften mellan föreningsangelägenheter och service som sker hos . Fördelningen enligt SAF-modellen har godtagits av skattemyndigheterna. Förbundens egen fördelning avviker i många fall från den som sker av SAF genom att ha en betydligt högre andel servicekostnader, i en del fall av den totala avgiften. Detta förhållande hänger, enligt SAF:s uppfattning, främst samman med att den politiska verksamheten och handhavandet av allmänpolitiska frågor till övervägande del drivs hos SAF och inte hos de enskilda förbunden. 126 Närmare om servicebolagen Avgifter till arbetsgivarorganisationer var i sin helhet avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Det fanns därför inte tidigare något behov för dessa organisationer att bilda servicebolag. Efter det att avdragsrätten års taxering avskaffades förändrades den bilden successivt. Inom i princip varje organisation och förbund har numera bildats ett eller flera servicebolag, som tillhandahåller olika tjänster. Kostnaden härför utgör driftskostnad i det anlitande företagets rörelse. Företagen betalar föreningsavgifter respektive serviceavgifter såväl till SAF och dess servicebolag som till respektive arbetsgivarförbund och dess servicebolag. Avgifterna bestäms i allmänhet med utgångs- punkt från lönesumman i företagen. På det som är icke avdragsgilla föreningsavgifter tas inte ut någon mervärdesskatt från företagen. På serviceavgifterna tas däremot ut moms. Konsekvensen av att föreningarna inte är momsskyldiga är att momsen på inkommande momsbärande fakturor inte är avdragsgill. I servicebolagen gäller det motsatta. I föregående kapitel har översiktligt behandlats huvuddragen i den ordning enligt vilken SAF och dess medlemsförbund, liksom även flertalet övriga arbetsgivarorganisationer, tar ut föreningsavgifter av sina medlemsföretag. I de enkätsvar som utredningen erhållit har i några fall lämnats vissa ytterligare fakta om de av och övriga arbetsgivarorganisationer särskilt bildade servicebolagen. Dessa fakta redovisas i det följande. Beträffande SAF- förbundens samarbetskonstellationer, se kapitel 5 ovan. Som typexempel redogörs inledningsvis närmare för förhållandena vad gäller serviceavgifter m.m. för tre av SAF-förbunden. Komplette- rande uppgifter har i de här fallen hämtats från respektive förbunds och dess servicebolags verksamhetsberättelser. Uppgifterna avser verksam- om inget annat anges. Förbundet () – tidigare Bygg- entreprenörerna – har cirka 2 200 medlemmar. Antalet anställda i medlemsföretagen är cirka 56 000, för vilka förbundet tecknar SOU 2000:65 Närmare om servicebolagen 127 Med medlemskap i förbundet följer delägarskap i SAF och medlemskap i . är ett helägt dotterföretag till förbundet som biträder medlemsföretagen och förbundet närstående sammanslutningar och deras medlemmar. Bolaget har interna och externa experter som lämnar service och information främst inom skatterätt, ekonomi och redovisning. Vidare tillhandahåller bolaget utbildning, utredningar och förhandlingsunderlag i arbetsgivar- och branschfrågor. För koncernen , dvs. den ideella föreningen , servicebolaget samt ytterligare ett antal dotterbolag, uppgick nettoomsättningen till . Av den summan bestod 77 278 000 av service- och medlemsintäkter. Nettoomsättningen för förbundet var uppgick 66 179 000 Medlemsavgift (förenings- och serviceavgift) till SI togs ut på medlemsföretagens totala lönesumma under föregående år. Av avgiften fördelar sig på förenings- angelägenheter och på serviceåtgärder. Verkstadsindustrier (VI) omfattar ett flertal juridiska personer, främst Föreningen (), () och . Vidare förekommer verksamhet i Verkstadsindustrins Branschgrupp- service AB och . VI är en intressseorganisation medan VF är en arbetsgivar- organisation som är medlem i SAF och part i kollektivavtal med arbetstagarorganisationer. Medlemskap i innebär obligatoriskt medlemskap i . Samtliga medlemmar i är fullbetalande. Cirka 100 företag är dock enbart medlemmar i och inte i VF. Antalet medlemsföretag i uppgick till 2 850. Antalet anställda i dessa företag uppgick till 293 000 samt i företag med partiellt medlemskap till 13 200. Totalt hade föreningens medlemsföretag därmed 30 600 anställda. Ett antal företag, såväl medlemmar som icke medlemmar, är organiserade i cirka 40 olika branschföreningar. Servicen till dessa föreningar utförs av personer anställda i det helägda dotterbolaget . 128 Närmare om servicebolagen 2000:65 När det gäller verksamheten i VI hänförs till förenings- angelägenheter endast arbete i styrelse, vid stämma och därmed förknippad administration. Medlemsavgiften till VI avseende föreningsangelägenheter är obligatorisk för alla medlemmar och uppgick till av företagets lönesumma . utgjorde de fakturerade medlemsavgifterna för VI . För VF uppgick intäkterna från medlemsavgifter till . Föreningens service till medlemsföretagen sker från det helägda dotterbolaget , där även personalen hos VI är anställd. Service tillhandahålls i form av förhandlingshjälp och processföring, allmän och enskild utbildning, rådgivning och information i fråga om arbetsrätt, arbetsmiljörätt, miljörätt och affärsjuridik samt rådgivning vad gäller produktkrav, miljöfrågor och handel på nationell och internationell nivå. En serviceavgift betalas till . Därutöver förekommer vissa direkta avgifter för särskild service. Avgifterna fastställs i allt väsentligt i förhållande till företagens lönesumma. Serviceavgiften tas ut i olika steg med en minimiavgift om . Den totala avgiften avseende medlems- och serviceavgift varierar från för företag med av lönesumman, dock . För medlemskap i , som också ingår för företag med s.k. avtalsservice, tas även ut en avgift om per företag. Det totala avgiftsuttaget uppgår därmed till som mest 0,17 (för mindre företag) och som (för större företag) av den totala lönesumman. Detta innebär en fördelning på föreningsangelägenheter respektive serviceavgift på som mest förening och service. Som jämförelse med de ovan nämnda arbetsgivarförbunden BI och VI, som är bland de största av , redovisas ett antal data för ett av de minsta förbunden, (). Förbundet har 37 medlemsföretag med sammanlagt 1 400 anställda. Förbundet samverkar administrativt med det större TEKOindustrierna, som är både (230 medlemsföretag med sammanlagt cirka 10 800 anställda). Närmare om servicebolagen 129 Föreningsavgiften till förbundet (STAF) avseende själva medlemskapet uppgick till av den totala lönesumman (0,för TEKO). Förbundets intäkter från årsavgifter (dvs. medlemsavgiften till förbundet) uppgick till . STAF har inte bildat något eget servicebolag utan köper tjänster från (jfr ovan). Servicen till medlems- företagen, dvs. information, muntlig och skriftlig rådgivning i enskilda ärenden, bistånd i myndighetskontakter, förhandlingshjälp och processbiträde i arbetsrättsliga och andra frågor betalas genom service- avgifter. STAF betalade för en serviceavgift avseende kostnader för medlemskapet hänförliga till konkret medlemsservice, som utgjorde av den totala lönesumman . Motsvarande procenttal för TEKO var . Av STAF:s verksamhetsberättelse framgår att hade fakturerat serviceavgifter uppgående till direkt till förbundets medlemmar.