sou · GOB382d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen har dessutom möjlighet att inom ett vetenskapsområde peka ut speciella ämnesområden som en högskola särskilt skall ansvara för. Av nuvarande högskolor har /fått tekniskt vetenskapsområde, medicinskt vetenskaps- område och naturvetenskapligt vetenskapsområde. Övriga högskolor får permanenta forskningsresurser utan att stats- makterna bestämmer vilken inriktning dessa skall ha. Utgångspunkt för uppdraget skall vara att det nuvarande mål- och resultatstyrda resurstilldelnings- och styrsystemet för grundutbild- ningen i sina grunddrag skall ligga fast. Utredaren skall analysera möj- ligheterna för en vidareutveckling av nuvarande system och föreslå förbättringar av systemet. Utredaren skall också redovisa erfaren- heterna av hur målstyrningen inom grundutbildningen har fungerat sett ur såväl och regeringens som högskolans perspektiv. Vidare skall utredaren överväga möjligheterna för införande av mål- och resultatstyrd resursfördelning för anslag till forskning och forskarut- bildning. Utredaren skall göra följande: Utvärdera hur arbetet med att formulera och fastställa mål (inklusive utbildningsuppdrag) har fungerat. I utvärderingen ingår att granska och analysera det underlag som regeringen har haft till- gång till vid beslut om mål och resursfördelning samt hur kom- munikationen mellan regeringen och lärosätena har fungerat. Utvärdera hur och i vilken mån regeringens mål och prioriteringar har fått genomslag i högskolornas planering och hur målen och pri- oriteringarna har fungerat i praktiken. Bedöma om nuvarande system innehåller tillräckliga incitament för högskolan att uppnå målen samt vilka förhållanden i systemet som eventuellt verkar hindrande eller bromsande för att målen skall upp- nås och lämna förslag till hur sådana hinder kan lösas. Föreslå vilka kriterier som är rimliga att utgå ifrån när regeringen bestämmer mål för examina samt föreslå eventuella förändringar av målen för grundutbildning. Överväga vilka kriterier som kan användas i samband med mål- formuleringen för att tydliggöra en avvägning mellan utbildning förlagd till lärosätets campus och distansutbildning, liksom mellan utbildning som riktar sig till nybörjare i högskolan jämfört med utbildning som riktar sig till studenter som bedriver fortsatta studier. I det sammanhanget skall även problem med att anordna utbildning på deltid och distansutbildning uppmärksammas och förslag till åtgärder redovisas. Överväga om resurstilldelningssystemet kan utformas så att det premierar lärosäten som har en bred social rekrytering och en rekrytering som bryter de könsbundna studievalen samt aktivt arbe- tar med att dels öka mångfalden i utbildningar och dels förnya desamma samt föreslå hur det skall genomföras. Utredaren skall göra följande: Utvärdera statens satsningar på högskolan ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En aspekt som skall belysas är hur satsningarna har motsvarat arbetsmarknadens behov av högskoleutbildad arbetskraft. Granska och analysera lärosätenas resursutnyttjande, t.ex. vilka resurser högskolan använder till undervisning, lokaler m.m. Vidare skall skillnaderna mellan olika lärosätens förutsättningar att bedriva verksamhet belysas. Utvärdera modeller som gör det möjligt dels för regeringen att skapa incitament för en profilering av forskning och forskarutbild- ning, dels för att fördelning av forskningsmedel i större utsträckning skall kunna baseras på kvalitetsomdömen. Utvärdera nuvarande styrning av forskarutbildningen med examens- mål och minimibelopp för studiefinansiering samt överväga om mer utvecklade mål för forskarutbildningen skall införas, t.ex. avvägning mellan olika inriktningar och områden. Överväga hur resurstilldelningssystemet kan utformas, så att fördel- ningen av medel skall kunna göras utifrån hur väl lärosätet har upp- fyllt sina mål. Utredaren skall vidare redovisa och lämna förslag till övriga åtgärder, för de fall de mål, som regeringen har ställt upp för högskolan, uppnås eller inte uppnås. Utredaren skall göra följande: Utvärdera de nuvarande ersättningsnivåerna som finns för olika utbildningsområden samt hur lärosätena avräknar mot dessa ersätt- ningsnivåer. Redovisningen skall visa för- och nackdelar med nuva- rande modell. Utredaren skall föreslå eventuella justeringar inom givna ekonomiska ramar. Utredaren skall göra följande: Analysera och överväga hur fördelningen av anslag för forskning och forskarutbildning kan utformas. Bedömningen skall baseras på kvalitetsomdömen med anknytning till bl.a. lärosätets profilering. Utredaren skall lämna förslag om hur ett sådant system kan utfor- mas samt för- och nackdelar med ett sådant system. I den del som avser att analysera hur högskolan möter arbetsmarkna- dens och studenternas efterfrågan, skall utredaren samråda med Hög- skoleverket beträffande det uppdrag, som regeringen gav verket, att analysera arbetsmarknadens behov av högskoleutbil- dade. Samråd skall även ske med med anledning av det regeringsuppdrag som verket fick om forskarskolor samt dessas inverkan och möjligheter i förhållande till forskarutbild- ningen. Vidare skall samråd ske med den utredare som regeringen avser att tillkalla för att utreda mångfalden i högskolan. Utredningsarbetet skall bedrivas i samverkan med berörda lärosäten. Dessa skall ge utredaren det bistånd som behövs för uppdragets genom- förande. Utredaren får inte föreslå ökade utgifter utan att föreslå hur finansiering skall ske. Utredaren skall analysera om det krävs några särskilda ändringar i aktuella författningar och, i förekommande fall, lämna förslag till sådan ändringar. Uppdraget skall redovisas . Högskolans styrning – en utvärdering Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilde utredare som tillkallats för att utreda vissa frågor om högskolans styrning får genom tilläggsdirektiv i uppdrag att särskilt utreda och föreslå förändringar av lokalförsörjningen inom högskolan. Den särskilde utredaren som tillkallats för att utreda vissa frågor om högskolans styrning ges i uppdrag att därutöver: analysera hur lokalkostnadernas andel av dels högskoleanslagen, dels lärosätenas beräknade totala omslutning förutses utvecklas mot bakgrund av volymerna genomförda och plan- erade förhyrningar som innebär nybyggnationer eller större om- och tillbyggnader. Vidare skall analysen ta fasta på att högskolan plan- erar att lämna förhyrningar. Utredaren skall vid sin analys utnyttja redovisningen av det uppdrag som regeringen gav till Statens lokal- försörjningsverk och (dnrU1997/4158/ UH). analysera vilket lokalbehov som högskoleexpansionen (inom grund- utbildning, forskarutbildning och forskning) har gett och kommer att ge upphov till. analysera hur beställnings- och förhyrningstakten utvecklas , under förutsättning att ingen ytterligare expansion beslutas. Mot bakgrund av analyserna skall utredaren lämna förslag på en modell för regeringens styrning av lokalförhyrningar inom högskoleområdet, om förhyrningarna medför att anslagsmedel i större utsträckning binds upp i lokalkostnader. Styrmodellen skall ge möjligheter för regeringen att bedöma behovet av förhyrningen på ett så tidigt stadium att det finns reella möjligheter för regeringen att påverka förhyrningarna. Utgångspunkten skall vara att förhyrningar av större ekonomisk betydelse bör godkännas av regeringen, även om högskolan bedömer att förhyrningen ryms inom nuvarande anslag. Utredaren skall vidare lämna förslag om hur underlaget från lärosätet skall vara utformat för att regeringen skull kunna bedöma behovet. Utgångspunkten bör vara att byggteknisk kompetens inte kommer att finnas inom . Utredaren bör även undersöka om det är praktiskt möjligt att utöka underlaget om förhyrningar på ett meningsfullt sätt i budgetunderlaget utifrån det särskilda beslut som fattades om utformningen av budgetunderlaget för universitet och högskolor (dnr U1999/3347/UH). Utredaren kan även föreslå korrigeringar i budgetunderlaget för att ytterligare förbättra regeringens kunskap inom området. Ersättning för lokaler i grundutbildningen vid universiteten och hög- skolorna ingår i ersättningen för helårsstudenter. Inom forskning och forskarutbildning ges ersättning för lokaler, inred- ning och utrustning på olika sätt till universiteten och till högskolorna utan egna forskningsanslag. Universiteten, förutom de nyinrättade uni- versiteten i , och , erhåller särskilda medel för lokalhyror m.m. De nyinrättade universiteten och högskolorna erhåller medel för forskning där ersättning för lokaler, inredning och utrustning är inkluderade. Inför övergången till det nya resurstilldelningssystemet för lokaler, inredning och utrustning beslutade om särskilda lokalmedel till vissa universitet för kostnader i samband med större byggprojekt (prop. 1992/93:170, UbU15, rskr. 1992/93:388), som inte samman- hänger med högskoleexpansionen . Alla dessa projekt är ännu inte är avslutade. Medlen utgörs dels av engångsmedel avsedda för inredning och utrustning, dels av permanenta medel avsedda för hyresökningar. Medlen har tillförts universiteten när byggprojekten medför kostnader. återstår att fördela medel till Lunds och , Kungl. Tekniska högskolan samt de konstnär- liga högskolorna. I samband med att resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen följdes upp 1997 (dnr U97/2538/UH) förutsåg några högskolor att andelen lokalkostnader i förhållande till de totala kostnaderna skulle öka åtminstonde temporärt till följd av att lokalsituationen behövde förbättras på grund av expansionen av grundutbildningen. Vid redovisningen av uppdraget 1997 redovisade dock att andelen ännu inte hade ökat vid några läro- säten. har grundutbildningen vid den svenska högskolan expanderat kraftigt till följd av bland annat ett flertal regeringsbeslut. Under den första halvan av decenniet ökade antalet helårsstudenter med . För perioden – 2000 har beslut fattats som innebär en ökning med 68 000 platser. – 2002 har beslut fattats som innebär att högskolan byggs ut med ytterligare 20 000 plat- ser. Därutöver har forskningsvolymen ökat kraftigt. utfördes 18 033 årsverken, vilket året därpå steg till 19 041. Denna trend fort- satte . Den ökande forskningsvolymen bestod av dels höjda forskningsanslag, dels en ökande andel extern- finansierad forskning. Inom både uppdragsutbildning, uppdragsforsk- ning och sektorsforskning som finansieras med forskningsbidrag från andra finansiärer gäller principen om full kostnadstäckning. Kostnader för lokaler skall således ingå i ersättningen från uppdrags- respektive bidragsgivaren. Nuvarande styrmodell för högskolelokaler Den nuvarande styrningen av högskolornas lokalförsörjning sker endast genom att det krävs ett godkännande från regeringen för lokalförhyr- ningar som är längre än . Regeringen styr alltså endast högskolor- nas möjlighet till långa förhyrningar, inte t.ex. andelen lokalkostnader av deras totala tillgängliga medel eller hur hög andel av högskolornas förhyrningar som får vara uppbundna i längre kontrakt. Uppföljningen av universitetens och högskolornas lokalkostnader och planerade ny- och ombyggnader grundas på budgetunderlag som varje myndighet skall lämna till regeringen . I budgetunderlaget specificeras bl. a. beräknade lån och räntekostnader . Uppdraget enligt detta tilläggsdirektiv skall redovisas i en separat rapport . Utbildningsprofiler för universitet och högskolor Registrerade helårsstudenter i statliga uppdrag /95 och 1999 fördelade på utbildningsområden. Källa: NU-databasen, reg. helårsstudenter, statliga uppdrag konstnärliga utbildningar och idrott har samlats under gemensam rubrik Teologisk utbild- ning ingår i humanistisk Odontologi i medicin. Tabell 2 a–d. Helårsstudenter statliga uppdrag för teknik, natur- vetenskap, samhällsvetenskap och humaniora 1994/95 och 1999 (fallande ordning). hst 1994/95 hst 1994/95 hst 1994/95 hst 1994/95 Källa: NU-databasen helårsstudenter statliga uppdrag 1994/95 och 1999, HSV. Helårsstudenter statliga uppdrag 1999 och 1994/95 Tabell 3 a. 1994/95 redovisades alla konstnärliga utbildningar inkl. idrott under samma rubrik. Tabell 3 b. Helårsstudenter statliga uppdrag exkl. landstingskommunal vårdutbildning. Landstingens vårdhögskoleutbildningar bokfördes som statligt uppdrag 1994/95. Vårdhögskoleutbildningarna bokfördes 1999 som uppdragsutbildning. Om landstingens vårdutbildning elimineras är utbildningsområdet vård 1994/95 och 1999 i statligt uppdrag nästan . Källa: NU-databasen, helårsstudenter statliga uppdrag /96 och . Tänkbara mätningar av måluppfyllelser Målen enligt B 1 och C i målkapitlet kan i varierande grad, precision och säkerhet kontrolleras på olika sätt. I vissa fall men långt ifrån i alla kan måluppfyllelsen mätas kvantitativt med nyckeltal. I nedanstående sammanställning anges hur de mål som för när- varande gäller kan kontrolleras och/eller åtgärdas Ped utb, lärare X ()1 X ()2 Utbudsdistr (dist. 1Möjlighet att få tillförlitliga nyckeltal sammanhänger med hur den peda- gogiska utbildningen byggs upp. Om man får gemensamma överenskommelser om poäng och ackreditering eller motsvarande kan man ha något motsvarande hst och hpr, liksom också andelen lärare som genomgått utbildningar eller har motsvarande kompetens. Man kan också hänskjuta denna fråga till kvalitets- området. 2Här finns möjlighet för ett nytt åläggande för högskolorna, nämligen att följa vissa studenter efter att de lämnat högskolan. 3Här finns många definitionssvårigheter, men det kan bli något enklare om man går på utbudet och då kan man tänka sig att man ger en profil i form av en områdesuppdelad volymbaserad (hst) fördelning på några få kategorier: Heltid, deltid, in campus, off campus. 4Här kan man avse antal kontrakt, avtal etc hemmahörande inom tredje upp- giften. Dessa måste då rimligen redovisas med någon volym, kanske sin eko- nomiska omfattning. Tredje uppgiften av annan typ (t.ex. utbud av offentliga föreläsningar, kulturutbud etc.) ska också redovisas. Här är det svårare med nyckeltal. förändr stud i vissa D.2 Soc och etn mångf 5Här bör det finnas en total redovisning av alla examina. 6Uppgifterna bör inkludera fördelning på utbildningsområden. 7Här liksom i anslutning till C 3 finns det enda ställe där man kan tänka sig någon slags formelmässigt bestämd förändring; ev på ettårsbas, t.ex. på så sätt att under det nationella taket har någon slags omfördelnings- möjlighet. 8Se anmärkningar avseende C 2. 9Detta rör sig om bl.a. små ämnen. övergång till målet om under för vilken kommer att krävas särskild redovisning. 11Vad högskolan kan rapportera är bara mjuka data som vidtagna åtgärder, anpassning av utbud, rekryteringsåtgärder, pedagogik, information m.m. Däre- mot bör man kunna använda SCB:s uppdrag på detta område. Del 1: , rektor, , förvaltningschef, , planeringschef. Del 2: , kanslichef, naturvetenskap, , prefekt, , , dekan, samhälls- vetenskap, , dekan, humaniora, , prefekt, juridik, , dekan, naturvetenskap, och , studentkåren. , ordförande i universitetsstyrelsen, , rektor, , , , , , , samt två företrädare för student- kåren. Del 1: , rektor, , universitetsdirektör, , , , . Del 2: , ekonomiska institutionen, Per , tekniska fakulteten, , tekniska fakulteten, , , , filosofiska fakulteten, , systemteknik, datavetenskap, , Hälsouniversitetet. Del 3: , vice ordförande, , Idrar , ord- förande, studentkåren Consensus, , ordförande, . Del 1: , dekanus, samhällsvetenskapliga fakul- teten, prodekanus, teknisk-naturvetenskapliga fakulteten, , prodekanus, medicinsk-odontologiska fakulteten, , prefekt, medier/kommunikation. Del 2: , rektor, , universitetsdirektör, , ekonomichef samt . Del 3: , universitetslektor, sociologi, , prefekt, datavetenskap, , studerande samt . Rektor , universitetsdirektör , prorektor , professor , dekanus mate- matisk-naturvetenskapliga fakulteten, professor sam- hällsvetenskapliga fakulteten, vice ordförande , , och , dekanus , Handelshögkolan, professor , medicinska fakulteten, professor , humanistiska fakulteten, , utbildningsvetenskapliga fakulteten. Del 1: Rektor , prorektor , förvaltnings- chef , vicerektor , vicerektor , vicerektor , byråchef , utbildningsledare . Del 2: universitetslektor , prefekt och samhällsliv, professor , , universitetslektor , prefekt , utbildningsledare , kanslichef humanistisk-samhällsvetenskapliga områdeskansliet, utbildningsledare , kanslichef teknisk- naturvetenskapliga områdeskansliet. Del 3: vice ordförande , utbildningsansvarig , handläggare . Samtliga från universitets studentkår. Dekanus Per , medicinska fakulteten, dekanus , samhällsvetenskapliga fakulteten, dekanus , matematisk-naturvetenskapliga fakulteten, prefekt , medicinska fakulteten, kanslichef , LTH, dekanus , HT-området, rektor , konstområdet, , dekanus , juridiska fakulteten, kanslichef , juridiska fakulteten, controller , planeringsenheten, planeringschef , rektor , Ekonomihögskolan, bitr. planeringschef , kanslichef , HT-området. onsdagen , kl 11-15:30 Rektor , prorektor , dekanus , forskningsdirektör , prodekanus , planeringschef , prodekanus , vice ordförande , studentkåren, utbildningsombuds- man, , stf prefekt , , personalchef , Per förvalt- ningen, , , administrativ chef . Rektor , högskoleråd , högskoledirektör , kollegieföreståndare , kollegieföre- ståndare , kollegieföreståndare , forskningsledare , controller , studentkårens ordf. , administrativ chef . Rektor , förvaltningschef , dekanus för forskning samt prodekanus för forskning. Prorektor , dekanus , förvaltnings- chef , kårordförande samt . Rektor och representant för studentkåren . Rektor samt studentrepresentanten . Företrädare för de konstnärliga högskolorna i Rektor och studentkårens ordförande . Tf rektor , , ekonomichef . Rektor , prorektor , , . Kanslichef , vice ordförande i . Rektor , ekonomichef samt studentkårens ordförande . Rektor , prorektor , forskningssamordnare , prefekt , studentkårens ordförande samt vice ordförande . Prorektor , forskningskoordinator , ekonomichef , studentkårens ordf. , forskare , bitr. förvaltningschef , förvaltningschef . Rektor , prorektor , dekanus för tekniska fakulteten , controller , ekonomi- chef , förvaltningschef , dekanus för filosofiska fakulteten samt prorektor . Prorektor , kanslichef samt ekonomichef . Andra myndigheter och organisationer och medarbetare från högskoleprogrammet inom SCB. Ordf. , generaldirektör samt . Ordförande , doktorandombudsmannen samt . :, vice ordf., ordf, . Forskningschef , och . Riksdagsledamoten , , Riksdagsledamoten , , Riksdagsledamöterna , Socialdemokraterna, Riksdagsledamoten , , Riksdagsledamoten , , Riksdagsledamoten () Utredare , anställd på högskoleenheten på Utbildnings- departementet 1995-99, Statssekreteraren , Utbildningsdepartmentet och Kanslirådet tidigare anställd på Utbildningsdeparte- mentet , forskningsenheten, Utbildnings- departementet Ordföranden för universitet och högskolor Sammanträde med generalsekreterare . Sammanträde med universitetskanslern och Möte i med förvaltningschefer vid universiteten 2000- 02-14 samt på Förvaltningscheferna vid universiteten i , , , , , , , , samt P-O Rhenquist och . Rådet för högskoleutbildning. Börjar Grundbulten Rosta? Forskning bara för stor- städer? Seminarium om forskning och forskarutbildning i Professor , , FD , , Professor , , , SFS, Direktör , , Rektor , , Rektor , , Direktör , RBJ, Ombudsman ,SULF, Professor , , Professor , , Utredare , HSV. Seminarium rörande frågor om grundutbildningen i Kanslichef , avdelningsdirektören , Departe- mentsråd , Departementssekreterare , Planeringschef , Förvaltningschef , Professor , Prefekt , Rektor , Ombudsman , Riksdagsledamot , Generaldirektör , , Vd , Förvaltningschef , Utredare . Sammanträde med Rektor , Besök vid CVCP, , UK , policy adviser. Besök vid , Surbiton, UK Besök vid , , Sammanträden med andra utredningar Utredningen om social och etnisk mångfald i högskolan i Från utredningen om social mångfald Rektor samt huvudsekreteraren docent Professor (enmansutredare om forskarskolor) i . Utredningen om högskolans ledning och Professor samt för ny myndighetsorganisation för forsknings- finansiering. Hyror för universitet och högskolor 1998–2004, tkr. (anges även det faktiska utfallet.) 1)Uppgifter från Statskontorets hyreskontraktsregister. 2)Uppgifter från Statens lokalförsörjningsverks och utredning (planerade värden). 3)Uppgifter har ej lämnats (gäller alla tomma rutor). SOU 2000:82 Bilaga 6 221 Lokalkostnadens andel av totala kostnader 1998–2004. (Faktisk andel 1998 och 1999. Prognos för 2000-04). Källa: Statkontorets hyreskontraktsregister samt uppgifter från Statens lokalförsörjningsverks och utredning (planerade värden) 1) Uppgift saknas för tomma rutor. SOU 2000:82 Bilaga 6 223 Universitetens och högskolornas lokalytor 1998-2004. 1)Uppgifter från Statskontorets hyreskontraktsregister 2)Uppgifter från Statens lokalförsörjningsverks och utredning (planerade värden)