sou · GOB3118 · 2001-01-01 00:00:00 — Forum för världskultur har varit involverat i två större projekt där syftet har varit att presen- tera musik från andra kulturer och länder. Det ena handlar om den första Oud – festival (ara- bisk luta) som någonsin genomförts i . Inför planeringen av detta arrangemang föreslog kom- mittén att Re: , som var idégivaren bakom festivalen, skulle föra samtal med ledningen för . Gensvaret från Konsert- husledningen var snabbt och positivt vilket lade en god grund för ett samarrangemang med ett mycket konstnärligt och kulturpolitiskt intressant resultat. Det andra exemplet gäller kulturföreningen och den brett upplagda i exil. Persisk musik – Rumi . I båda tillfällena har det handlat om idéer som skapats inom små ekono- miskt resurssvaga, och särskilt i det senare fallet, rätt oerfarna arrangörer av kulturevenemang. Forum för världskultur har i båda dessa tillfällen föreslagit att man skulle söka samarbete med resursmässigt starka institutioner, vilket skulle ge dem en möjlighet att presentera världsartister som de kanske inte annars skulle ha nått fram till själva samt att det skulle kunna ge viss stabilitet åt arrangemangen. Att följa kulturföreningen i spåren genom det svenska kulturetablissemanget inne- bär en sorglustig färd till bakgårdar till vilka de kulturpolitiska målen om t ex: att främja inter- nationellt utbyte och möten mellan olika kultu- rer inom landet uppenbarligen ännu inte trängt fram. Arrangemanget Kultur i exil innebar att svenska media uppmärksammade frågor kopp- lade till identitet, exil och konstnärlig verksam- het från ett land som annars inte brukar ha en framträdande plats på kultursidor i storstadstid- ningarna. Även om mycket av uppmärksamheten riktades mot de internationella gästartisterna, ck även de i bosatta artisterna och andra medverkande en uppmärksamhet utöver det van- liga. Detta exempel har styrkt oss i vår uppfatt- Den byråkratiska okänsligheten höll på att tillintetgöra projektet och vår möda. om projektet i Exil. ning om att det gäller att få det nationella och det internationella att samverka på samma sätt som de två sidorna av ett och samma mynt skapar myntet! Eftersom vi bland utgångspunkterna för vårt arbete angett att arrangörerna, de kreativa produ- centerna, är en viktig grupp som spjutspets för de världskulturella processernas synliggörande i sven- skt kulturliv har det varit naturligt att stödja olika initiativ som förväntats befrämja sådana tendenser. Det har gällt stöd till nätverksbulletinen Korsdrag; ett samarbete mellan Folkets Hus och Parker och Intercult med syftet att stärka lokala arrangörs- grupper; seminarieserien Ny publik – nya grepp; vad erfarenheter från en stor internationell sam- produktion som kan betyda för andra internationella samproduktioner; stöd till i och Stallet i så att de redan från första början kunde skapa förutsättningar för att dessa hus också etableras som världskulturella mötesplatser. Stödet till Stocktown; har möjliggjort etablerandet av ett hus i den digitala världen. Vår bedömning är att kommitténs enga- gemang i Stocktown och dess försök med live- konserter via internet och har varit en betydelsefull stimulans till en aktör med en medveten strävan att utveckla nya media i sam- klang med stora ungdomsgruppers intressen. Man skall i detta sammanhang inte heller underskatta de tillfällen till nya kontaktytor och nya kunska- per som kan strömma in till såväl bidragsgivare som andra från projekt liknande detta. Bland initiativ som bidrar till en fördjupning av kunskaper och debatt kring världskulturella frågeställningar åternns Svindlande färder – en föreläsningserie om postkolonial teori och praktik, R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F som kunnat genomföras under tre terminer. språk bortom den totalt dominerande väster- följs upp med en antologi med Frågor om ny tekniks möjliga nyskrivna svenska texter om postkolonialt tän- positiva inverkan på dessa skeenden har vi också kande och världskulturella perspektiv. försökt få belysta liksom den roll som kulturtid- ges ut av Natur & Kultur med stöd av Forum för skrifterna kan få som banbrytare på det världskul- På samma sätt som vi har ansett att en del av de mer omfattande projekten bör få en Skolvärlden är en viktig introduktör och bear- kvalicerad dokumentation, är det viktigt att dis- betare av världskulturella frågeställningar. kussionen kring de världskulturella frågeställning- ett stöd till KRUT – Kritisk arna inte enbart avhandlas i debattform utan även för produktionen och ett stort extra utskick av kan sammanställas i tryckt form och spridas genom numret Frihet, jämlikhet, utanförskap – om minori- förlagens ordinarie kanaler. teter i den svenska skolan ville vi öka spridningen I samarbete med Mångkulturellt centrum i av ett antal viktiga texter om dagens . har Forum för världskultur genomfört Andra liknande insikter hoppades vi få fram ett antal sökkonferenser från vilka det nns ett när vi tillsammans med grundmaterial för en framtida publicering och arrangerade seminariet Svensk teater i utveckling vidare bearbetning inför nya sökkonferenser. – mångfald eller enfald? Tillsammans med det invigda Utgångspunkten för seminariet var Internationella i har vi en förstudie som gjorts angående arbetsmarknaden utarbetat och genomfört två konferenser med för skådespelare och musiker med annan kulturell ambitionen att få en bättre spegling av Hela världens bakgrund samt hur ett antal företrädare för svenskt litteratur på bibliotek, i media och inte minst genom kulturliv såg på de världskulturella frågornas möj- att er svenska förlag ger ut verk översatta från R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Vår ambition har varit att skapa förutsättningar för att så många som möjligt, som är verksamma inom svenskt kulturliv, genom insiktsfulla iakt- tagelser skall kunna samla kraftfulla argument kring världskulturella frågor. Debattens vågor om vägarna till och aktörerna kring frågor om världs- kultur gick högre vid tiden innan tillsättandet av kommittén Forum för världskultur än vad de går Förhoppningsvis kan det tolkas på så sätt att vi och andra i någon mån lyckats tränga bakom slagordsretoriken och kunnat visa vilka fantastiska konstnärliga upplevelser som kan vänta oss om vi med större generositet, nykenhet och kunskap förmår skapa en grund för de världskulturella perspektivens expansion. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R Detta är ett grannlaga arbete som har möjlig- De som Forum för världskultur har gjorts av, och kunnat relateras till, de verkat är uppenbart en alltför för att man uppdragsbeskrivningar som har gällt för kommit- skall kunna dra några säkra slutsatser kring mer Den på detta sätt vunna friheten att långtgående effekter av den egna verksamheten kunna verka i ett närmast laboratorie- eller växt- samt de verksamheter som vi på olika sätt ha stöt- husliknande förhållande har varit utomordentligt Stödet har i en del fall varit begränsat till ett värdefull och har genomgående upplevts som större eller mindre ekonomiskt bidrag medan det mycket positiv och stimulerande av företrädare för i de esta tillfällen har varit kompletterat med de kulturinstitutioner, organisationer och enskilda Insatser som kan sammanfat- som kommit i kontakt med kommitténs arbete. tas som försök att betrakta olika förslag mer som Vi kan konstatera att vi har lyckats etablera olika led i processer än projekt med en väldenierad former av kontakter med företrädare för de allra början och ett slut. Fokus har då mer kommit att esta centrala kulturinstitutioner, organisationer ligga på avsikt och perspektiv än det omedelbara och andra aktörer av betydelse för vårt uppdrag. Vid andra tillfällen har det snarare hand- Formerna för kontakt och samverkan har växlat och lat om att inspirera till eller att vidareutveckla sammantaget skapat en bra grund för en konstruk- förslag så att de eventuellt kommit att omfatta tiv dialog kring angelägenheten av världskulturella även andra aspekter eller helt nya delar. perspektiv i det svenska konst- och kulturlivet. Resultatet har växlat beroende på engagemang, R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F tidsmässiga och ekonomiska förutsättningar. geograska avståndet har säkerligen också haft en Vid det nordiska seminariet Världskulturen och negativ inverkan när det gäller såväl intensiteten i kontakterna som möjligheten att ge relevanta råd utanför gjorde den tidigare stats- när det gäller samarbete och annat där känne- sekreteraren och nuvarande ordföranden i Stiftel- domen om lokala förutsättningar är väsentlig. sen Framtidens Kultur ett in- Finansieringen av kommitténs verksamhet, lägg där han sökte svar på frågan om vi har en med det rätt speciella förhållandet att en relativt statlig politik för ett mångkulturellt samhälle. stor andel av de anslagna medlen kommit från Hans genomgång mynnade ut i tre viktiga iaktta- gelser som visserligen kan sägas ligga till grund för ting har inte haft någon negativ inverkan på verk- tillsättandet av Forum för världskultur, men som samhetens inriktning eller det faktum att många också blivit bekräftade under vårt arbete. projekt legat utanför . delade upp svaret i tre etapper med tyd- istället varit kvaliteten i olika projekt som varit I en stram sammanfattning påstod Att det är önskvärt med någon form han att det i stort sett lyser ett fast grönt ljus för av replipunkter på olika platser i landet i likhet de politiska målen tydligast formulerade när det med det förslag om världskulturkonsulenter som gäller målen för kulturpolitiken som skall: kommittén föreslog i sitt delbetänkande framstår fortfarande som angeläget. För att kunna gynna värna yttrandefriheten och skapa reella förut- och hjälpa till att nna stimulans för olika lokala sättningar för alla att använda den initiativ inom det världskulturella fältet, är det verka för att alla får möjlighet till delaktighet i viktigt för en organisation med ett uppdrag lik- kulturlivet och möjlighet till kulturupplevelser nande Forum för världskultur att det nns orga- samt till eget skapande nisatoriska stödpunkter på olika håll i landet. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse Stoppljuset lyser rött ute i bostadsområ- och kvalitet och därigenom motverka kommer- den och andra områden där majoriteten av män- niskor har sin dagliga gärning. ge kulturen förutsättningar att vara en dyna- tionen som i det närmaste stillastående, eller i en misk, utmanande och obunden kraft i del tillfällen rentav en utveckling bakåt. manhanget kan det vara värt att tillägga att denna bevara och bruka kulturarvet beskrivning är relaterad till förhållanden som i första hand berör det offentligstödda kulturlivet. främja internationellt kulturutbyte och möten Det har inte legat inom ramen för vårt upp- mellan olika kulturer inom landet (prop.1996/ drag att göra en kartläggning av brukarperspekti- 97:3, bet.1996/97:KrU1, rskr.1996/97:129) vet men det förefaller helt uppenbart vara så att det ekonomiska utrymmet för kulturverksamhet Dessa mål är samtliga relevanta för frågor i inom kommuner och landsting runt om i landet anslutning till de världskulturella processerna och i hög grad har inverkat menligt indikerar att det också är möjligt att låta världs- för det lokala och regionala kulturutbudet. kulturella perspektiv bli det samlande perspektiv heterna att åstadkomma prioriteringar för nya pers- och den utmaning som allt konst- och kulturliv i pektiv i kulturverksamheten har därmed ökat om dagens kan och på olika sätt bör förhålla det inte har ställts extra projektpengar till förfogande för olika satsningar. Ett gult avvaktande ljus råder däremot fortfa- Det kan vara värt att i det här sammanhanget rande bland merparten av olika kulturinstitutio- framhålla att det och parallellt är möj- Där händer ingenting eller mycket lite med ligt att avläsa tillkomsten av en rad nya livskraf- mindre man lockar med extra medel för speciella tiga och utomordentligt konstnär- insatser med bäring på det mångkulturella sam- ligt formsäkra och uttrycksfulla kulturyttringar R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F som hiphop-rörelsen med bl a rap, breakdance och gratti. De lever genom sitt direkta tilltal, det mångfacetterade uttrycket och de aktionspräg- lade upplevelserna i ett här och . I många avseenden är dessa företeelser i hög grad möjliga att betrakta som aspekter av samma glo- baliseringsprocesser som skapar förutsättningarna för de världskulturella perspektiven. De artikule- rar dessutom något av protesten mot dessa pro- cesser parallellt med att de paradoxalt nog för i synnerhet många unga uppenbarligen skapar en estetik och förutsättningar för att kunna hantera frågor om mångfald, motsättningar, hemvist och identitet. För samhället, och i det här speciella sammanhanget för kulturpolitiken, bör det vara en angelägenhet att inventera hur den kan möta dessa nya uttryck utan att den grundläggande kraften försvinner. Det innebär sannolikt att man måste söka sig andra vägar än traditionellt stöd eller tillskapandet av frizoner i form av klotter- väggar eller annat som närmast är att hänföra till tankar om reservat vid sidan om det samhälle som skapat uttrycken. Till bilden av kulturutbudet i dagens hör också ett mycket vitalt kulturliv som i en annan mening lever i en parallell nästan aldrig uppmärksammad fåra. I media märks aldrig de olika evenemang som arrangeras av olika etniska grupper som i praktiken presenterar olika världs- artister utan att det avsätter några spår utanför den egna gruppen. Dessa arrangemang samlar en stor publik och genomförs alltför ofta i sporthallar eller på andra platser avlägset från de offentlignansi- erade kulturarenorna till rent kommersiella och höga priser. Här nns en annan utmaning för det offentliga kulturlivets aktörer att slå broar både till nya publikgrupper och nya konstnärliga upp- levelser för den publik man har. När det gäller frågan om de kulturpolitiska målen kan våra erfarenheter beskrivas i termer av att målen är bra, medan det nns en betydligt större osäkerhet angående viljan och tempot för deras förverkligande. Den politiska trovärdigheten mäts ofta i ter- mer av resurstilldelning och på vilket sätt målen, vare sig det är de övergripande målen för den statliga kulturpolitiken eller nedbrutna i regler- ingsbrev för enskilda myndigheter eller kultur- Institutioner och organisationer måste få hjälp att våga prova något nytt och lägga om sin verksamhet. Ur rapport från seminariet Världskulturen och , , 2–. institutioner, leder till avläsbara förändringar. verkat återhållande för ett mer långsiktigt och Påfallande många företrädare för stora statliga eller kommunala kulturinstitutioner behandlar När kommittén Forum för världskultur i sitt också frågan om de världskulturella frågeställ- delbetänkande gjorde bedömningen att det bland ningarna som om de var likställda med den typ av annat behövs och något ökade eko- projekt eller satsningar som kulturlivet under en nomiska resurser så var det mot bakgrund av en lång rad år varit utsatt för. Det kan vara projekt övertygelse om att det är viktigt, och att det tar som , satsningar i Östersjö- tid att etablera perspektiv för förnyelse som i era regionen, aktiviteter mot främlingskap och rasism avseenden är projektens motsats. eller ordförandeskap i EU. stimulera processer och etablerandet av nya per- punkt har , som tidigare uttryckts, varit spektiv har ingen synlig slutpunkt, men kräver en att frågan om de världskulturella perspektiven långsiktighet och möjligtvis också andra strategier inte i något avseende är att jämföra med den typ av speciella satsningar som nämns ovan, utan att kommer i sin utvärdering av det är frågan om att kunna avläsa, tolka och ge fram till ett par slutsatser konstnärlig gestaltning åt de processer som ytterst som på ett sådant sätt sammanfaller med våra att är konsekvenser av globaliseringens accelererande de är värda att citera: Ett förlopp som till skillnad från de andra Detta leder bl a till frågan om projektens exemplen inte har ett sista datum om roll i kulturlivet och kulturpolitiken. Processerna är i en mening lik- har stora, kostsamma engångssatsningar i tydiga med Tiden. Den här registrerade samman- debatten satts emot det vi kan kalla var- blandningen av olika specialsatsningar och frågor dagskultur på ett sätt som gör att man ibland rörande uttolkandet av de världskulturella utma- får intryck av att det ena av nödvändighet ningarna som ett projekt, har enligt vår mening måste förskjuta det andra. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F rådets utvärdering visar, är att projekt – slagsställaren eller idébäraren. När det har gällt hanterade på rätt sätt – kan innebära en verksamheter där kulturinstitutioner har varit in- välbehövlig injektion i stelnade strukturer, volverade har det i de esta fall betytt att vårt såväl i huvudstadsregionen med sina stora stöd varit villkorat av en markerad egen ekono- institutioner som i det lilla glesbygdssam- misk och verksamhetsmässig omprioritering. hället med mycket knappa resurser. det har gällt andra aktörer såsom organisationer viktiga är att erfarenheterna tas till vara och och grupper utan – eller endast med ett mindre används i det fortsatta långsiktiga arbetet. verksamhetsstöd har utgångspunkten för ett eko- Det är här vi ser bristerna: de kulturpoli- nomiskt engagemang från Forum för världskul- tiska strategierna saknas, det stora projek- turs sida även i dessa fall byggt på att stödet skall tet inordnas inte i en genomtänkt utveck- vara kompletterande till det stöd som man erhål- när vi kanske dessutom ler från myndigheter och andra instanser som har tillmäter kulturen en mer betydelsefull roll i uppdrag att hantera kulturstöd. i samhället än tidigare – inte minst som Modellen kan förefalla både enkel och fyrkan- utvecklingsfaktor – är det strategiska tän- tig men den strategiska utgångspunkten har hela kandet av största vikt. tiden varit vissheten om att kommittén har ett uppdrag för en begränsad tid och att det är minst lika angeläget att stimulera till ett nytt tänkande Forum för världskulturs överväganden när det gällt bland kulturlivets institutioner, – organisationer ekonomiskt stöd till olika verksamheter har i så och grupper som hos de instanser som skall stödja gott som samtliga tillfällen utgått från tankar om verksamheter på kulturområdet. att vårt stöd endast skall vara kompletterande. till omprioritering är oersättlig. Det skall hjälpa till att minska tröskeln, men ligtvis varit ett något mer långsamt sätt att verka grunden, viljan och avsikten måste nnas hos för- än att enbart bevilja det ekonomiska stöd som R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F behövts för förverkligandet av ett antal idéer som legat inom ramen för vårt uppdrag. Å andra sidan tror vi oss kunna påstå att modellen har skapat något bättre förutsättningar för ett långsiktigt för- ändringsarbete samt att det har blottlagt en del väsentliga frågeställningar när det gäller bidragsgi- varna. Det kan gälla såväl etablerandet av ett för- hållningssätt till verksamheter med inriktning på världskulturella processer som synen på sitt eget uppdrag, samordningen av bidrag mellan olika bi- dragsgivare samt sättet att etablera en dialog med förslagsställare. Bland idégivare/förslagsställare har vi inte stött på några invändningar mot vårt sätt att arbeta. I många tillfällen har man istället, genom detta sätt att hantera frågor relaterade till bidrag och annat stöd, upplevt att man i Forum för världskultur har haft en medaktör när det gällt att närma sig bidragsgivare samt att man uppen- barligen har värdesatt engagemanget och strävan efter att se helheten. Vi har inte på något sätt upp- levt att detta stört våra relationer till ordinarie B I D R A G S G I V A R E N S O M T A S K S P E L A R E * Den svenska kulturpolitiken har ut- format olika strukturer för förverkligandet av de kulturpolitiska målen. Stöd och bidragsgivning är fördelat mellan en rad olika statliga, regionala och lokala aktörer. En bärande tanke har här varit att på så sätt bygga in förutsättningar för ett pluralis- tiskt präglat kulturliv där en rad olika aspekter skall få en möjlighet att träda fram och bryta sig mot varandra. Diversieringen skall skapa förut- sättningar för mångfald och har därmed både en viktig demokratisk- och en lika viktig konstnärlig aspekt. Genom kommunala och regionala organ för kulturstöd skall en kulturverksamhet som relaterar till lokala och för den orten eller regio- nen och dess människors specika förhållanden ( *kringresande marknadsgycklare eller trollkonstnär // inte fullt erkänd artist. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F kunna växa fram. På det statliga området skall Erfarenheterna av den lokala och regionala han- olika myndigheter skapa förutsättningar för såväl teringen av kulturstöd är för vår del begränsade en nationell kulturverksamhet som konstnärlig till en handfull orter utanför utveckling och förnyelse för enskilda eller grup- varvid den enda reektion som är värd att göra är per av konstnärer, ett svensk deltagande i inter- att det uppenbarligen är så att den geograska nationella sammanhang oavsett om de äger rum i närheten till de statliga bidragsgivande myndig- eller utomlands och ett stöd till och utveck- heterna och dess tjänstemän har betydelse för sa- landet av de kulturella dimensionerna i utveck- mordning av beslut mellan statliga, kommunala Redan en kortfattad beskrivning av och regionala instanser i i högre ut- de olika aktörernas uppdrag visar med önskvärd sträckning än på andra platser. tydlighet en politisk vilja till en konstnärlig och De statliga myndigheter som har uppdrag eller disponerar medel som kan bli ett stöd för verksam- När det gäller de iakttagelser som vi har gjort heter med världskulturella perspektiv är Statens är det viktigt att komma ihåg att de bygger på ett kulturråd, , Sida och Konstnärs- utomordentligt begränsat material som endast marginellt räcker utanför de projekt som vi redo- visat i kapitlet Kommitténs verksamhet. oss inte några förutsättningar för några generella I regleringsbrev för åternns de slutsatser angående hanteringen av kulturstödet. i kapitlet Politiken och praktiken angivna målen Dessa är enskilda iakttagelser, som snarare skall för den nationella kulturpolitiken nedbrutna till uppfattas som utgångpunkter för reektioner än övergripande mål för myndigheten. Där sägs bl a som normativa uttalanden om vad som är rätt att man genom bidragsgivning, information, sam- verkan och andra åtgärder /skall/ främja konst- närlig och kulturell förnyelse, främja kulturarvet R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F och bruket av det inom konstarterna,//. De generella målen anger att: Målet är att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av jämställd- het mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsent- lighet och rasism. I olika dokument från bl a ett internt PM angående internationella bidrag och kontakter samt i omvärlds- analys Om 2000 Världen formuleras en del upp- fattningar som har relevans för frågor rörande de världskulturella processerna och dess inverkan på bentliga stukturer inom det svenska kulturlivet. Internationaliseringen av det svenska samhället är ett faktum, vilket kunnat avläsas genom ett ökat antal ansökningar med internationellt pers- pektiv. Någon ökning eller omfördelning av resur- serna för det internationella arbetet har inte skett i motsvarande grad. Implicit uttrycker man även samma uppfattning som Forum för världskultur har angående det ofruktbara i att försöka göra en klar gränsdragning mellan internationellt kultur- utbyte och inhemsk kulturverksamhet.