sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Några hinder mot förslaget framfördes inte från EU- kommissionen. bör få i uppdrag att se över metoden för uppskattning av metangasavgången från deponier eftersom det finns betydande osäkerheter. bör ges i uppdrag att utreda och föreslå organisation för uppföljning av utsläpp från avfallsdeponier. Vissa utsläpp av växthusgaser har inte behandlats i sektorsanalyserna i avsnitt 13.1-13.5 och redovisas därför separat här. De utsläpp av växthusgaser som behandlas i detta avsnitt är de tre gaserna s.k. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 499 industriella växthusgaser, utsläppen från arbetsmaskiner och från avfallsdeponier. 13.6.1De tre industriella växthusgaserna Tre av de gaser eller grupper av gaser som omfattas av Kyotoprotokollet är ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC), fluorkarboner (PFC) och svavelhexafluorid (SF6) s.k. industriella växthusgaser. Det sker ingen produktion av någon av gaserna i . ingår de i en produkt, t.ex. köldmedium i ett kylskåp. Det är i mycket varierande grad som gasen faktiskt kommer att läcka ut. Den gas som ur klimatsynpunkt har störst betydelse är ofullständigt halogenerade fluorkarboner eftersom den är en vanlig ersättningsgas för de ozonnedbrytande ämnena och köldmedierna CFC och HCFC, vilka håller på att fasas ut i . Det betyder att användningen ökar mycket snabbt. Gasen används förutom som köldmedium även för brandsläckning, i aerosoler samt vid tillverkning av olika isolerings- material och plaster. Fluorkarboner bildas vid produktion av aluminium. De används som köldmedium och inom textilindustrin vid tillverkning av moderna friluftskläder. Den relativt stora användningen av svavelhexafluorid, sker vid tillverkning av elektrisk apparatur t.ex. transformatorer, som innehåller svavelhexafluorid. En stor del av dessa produkter exporteras. Svavelhexafluorid används som skyddsgas i lättmetallindustrin, isolergas i elförsörjningssystem och i bullerisolerande fönster. De utsläppta mängderna av gaserna är relativt små, men på grund av mycket höga växthusgaspotentialer (GWP-faktorer) har de en avsevärd klimatpåverkan. I kapitel 6 i Tabell 6.5 och 6.7 anges de utsläpp som redovisats till klimatkonventionen. Det anges i kapitel 6 att underlaget är bristfälligt och följer inte de riktlinjer som gäller från Klimatkonventionen och IPCC. kommer att på regeringens uppdrag utveckla en metod för att beräkna de faktiska utsläppen av de industriella gaserna och redovisa uppgifter om utsläpp. 500 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 har tagit fram uppgifter för potentiella utsläpp från Kemikalieinspektionens produktregister för . Syftet är att få fram jämförbara siffror för en tidsserie. Det har inte varit möjligt att få motsvarande siffror . Potentiella utsläpp beräknas som import minus export. Hänsyn är inte tagen till att gas inte emitteras. Detta är en viktig distinktion enligt (2000), i synnerhet för eftersom vi till skillnad från många länder har ett etablerat system för återtagning av köldmedier och ackreditering av yrkesmässig hantering och installation av kyl-, frys- och klimat- anläggningar. Liknande bestämmelser finns för fasta brandsläcknings- anordningar. Det bör observeras att de potentiella utsläpp som redovisas i Tabell 13.26 inte stämmer överens med de som redovisas i kapitel 6. Tyvärr har man ännu inte hittat någon förklaring. Tabell 13.26 Potentiella utsläpp av de industriella gaserna, räknat som import minus export, miljoner ton koldioxidekvivalenter * till siffran import-export kommer utsläpp från aluminium tillverkningen som är koldioxidekvivalenter Anm: Uppgifterna överensstämmer inte med de som rapporterats till Klimatkonventionen Källa: , 2000 Enligt Tabell 6.5 och 6.7 i kapitel 6 var de sammanlagda utsläppen av de tre gaserna räknat som koldioxidekvivalenter respektive för av de årliga koldioxidutsläppen. Även om utsläppssiffrorna inte är jämförbara med 1990, indikerar de på en ökning jämfört med . Vilket betyder att gasernas andel av de totala utsläppen sannolikt är . Tabell 13.26 visar att de potentiella utsläppen, dvs. import minus export har ökat kraftigt . SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 501 Tabell 13.27 visar de bedömda faktiska utsläppen av gaserna om inga ytterligare åtgärder vidtas . Utsläppen fördubblas jämfört med enligt denna bedömning. Tabell 13.27 Bedömning av utsläpp av HFC, FC och SF6 jämfört med , miljoner ton koldioxidekvivalenter Källa: , Ds 1997:26 Anm: summa stämmer ej p.g.a. avrundning Gällande mål och styrmedel Regeringen har fattat beslut om att utsläppen av HFC- och FC föreningar liksom övriga närbesläktade gaser bör begränsas till att motsvara högst av koldioxidutsläpp , räknat som koldioxidekvivalenter (prop. 1994/95:119 s 29, bet 1994/5:JoU22, rskr 1994/95:423). Målet fortsätter att gälla och är delvis reglerat i förordning 1995:555 om HFC. Enligt denna är bemyndigad att ta fram föreskrifter om försiktighetsmått och kunskapskrav och sådana åtgärder i övrigt som behövs för att hindra utsläpp av HFC. har tagit fram två föreskrifter för att hindra utsläpp av HFC. För de som yrkesmässigt hanterar eller installerar kyl-, värme- och andra klimatanläggningar (SNFS 1997:3) och fasta brandsläckningsanordningar (SNFS 1993:7, MS 62). Båda föreskrifterna innehåller regler om läckage, god hushållning och återvinning och rening. Åtgärder för att minska utsläppen Möjliga åtgärder innebär bl.a. att använda alternativa gaser, undvika läckage, förändra processer, minska utsläpp, införa produktmärkning samt att öka återanvändning, utvinning och omhändertagande. Alternativ till de tre industriella gaserna finns för de flesta användningar. 502 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Ett förslag till förordning för att begränsa de tre industriella gaserna togs fram av 1996 (, 1996). Förordningen har ännu inte införts. Enligt (2000) är det primära kanske inte att i första hand minska de nuvarande utsläppsnivåerna utan att bromsa en förväntad kraftig ökning av användningen samt att leda in användarna mot de alternativ som finns, i synnerhet för ofullständigt halogenerade fluorkarboner. Inom EU har arbetet med en gemensam utfasning av de tre gaserna påbörjats. I finns ett förslag till utfasning av huvuddelen av nya installationer av gaserna fram . Flera andra länder har redan någon form av reglering av gaserna, däribland . De styrmedel som tas upp av (2000) är reglering, frivilliga avtal och ekonomiska styrmedel. En reglering skulle kunna genomföras i tre steg, först ett installationsförbud för den teknik man vill undvika. Nästa steg är att med ett påfyllnadsförbud, , få till stånd en konvertering till alternativa ämnen. Slutligen kan ett användningsförbud införas. De samhällsekonomiska kostnaderna är betydligt lägre för det första steget jämfört med de två andra stegen enligt . Underlag med potentialer och kostnader för olika åtgärder och styrmedel saknas. Ekonomiska styrmedel bör enligt verka på EU- nivå. Ytterligare en möjlighet är att vid tillståndsprövning införa utsläppskrav. Samtliga större industrianläggningar ska omprövas . Dessa anläggningar är de som omfattas av EU-direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (s.k. IPPC-direktivet, 96/61/EG). Enligt bör utgångspunkten vara en avveckling av användningen av gaserna. Utöver detta finns behov av styrmedel för att även minska utsläppen från den användning som kommer att återstå. Dessa styrmedel kan omfatta reglering av maximalt tillåtna läckagenivåer, krav på utbildning av de som handhar anläggningar. Diskussion och kommitténs bedömning Metoder för uppskattning av utsläpp i är bristfälliga. Kommittén anser att det är viktigt att de blir bättre så att utvecklingen kan följas upp och vara som underlag för beslut om åtgärder samt att de riktlinjer som finns internationellt för rapportering följs. kommer att på regeringens uppdrag SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 503 utveckla ett metod för att beräkna de faktiska utsläppen av de industriella gaserna och redovisa uppgifter om utsläpp. Baserat på de siffror som tagits fram för potentiella utsläpp i kommer inte målet att utsläppen av de tre gaserna inte ska överstiga av utsläppen av koldioxid att uppfyllas. Eftersom andelen av de industriella gaserna ökar och de har en lång livslängd är det viktigt att vidta åtgärder som inte ökar introduktionen av ämnen och minimerar läckage i de områden där de redan används. Kommittén anser därför att det är viktigt att aktivt verkar för att regler införs inom EU som begränsar utsläppen av ofullständigt halogenerade fluorkarboner, fluorkarboner och svavelhexafluorid. Kommittén anser inte att ska avvakta utvecklingen inom EU, utan bör som vissa andra länder gå före och begränsa nyinstallation inom de största användningsområdena. Därför anser vi att bör få i uppdrag att utforma förslag till styrmedel som förhindra användningen av gaserna i nya installationer. Styrmedlen bör införas med en skälig övergångsperiod. I arbetet med att ta fram styrmedel bör Naturvårds- verket beakta konsekvenserna av förslagen och att det finns alternativa lösningar mellan olika användningsområden. bör även ges i uppdrag att analysera möjligheterna att senare införa en förordning som även omfattar befintlig användning genom att förhindra påfyllnad av gaserna. Med arbetsmaskiner menas mobila motorförsedda arbetsfordon och arbetsredskap. Typiska arbetsfordon är t.ex. truckar, hjullastare, jord- och skogsbrukstraktorer, grävmaskiner, mobilkranar, lastmaskiner och snöskotrar. Arbetsredskap är bl.a. kompressorer, generatoraggregat, pumpaggregat, gräsklippare, trädgårdsredskap, motorsågar, röjsågar och kylaggregat. Antalet maskiner är cirka 2,5 miljoner varav 500 000 är arbetsfordon och 2 miljoner arbetsredskap. Av arbetsfordonen är dieseldrivna medan av arbetsredskapen är bensindrivna. Bensindrivna arbetsfordon domineras helt av snöskotrar (yrkes- och fritidsanvändning) med cirka 130 000 enheter. Av arbets- redskapen är gräsklippare störst till antalet med 1,2 miljoner enheter, dvs. av alla arbetsredskap. 504 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Utsläpp av växthusgaser från arbetsmaskiner Dieseldrivna arbetsmaskinerna beräknas stå för omkring hälften av dieselanvändningen i landet. Klimatpåverkan från arbetsmaskinernas utsläpp av växthusgaserna domineras av koldioxid. Av de totala utsläppen av växthusgaser i bidrog arbetsmaskiner räknat som koldioxidekvivalenter. Tabell 13.28 visar utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner och Figur 13.17 visar koldioxidutsläppen uppdelat på olika branscher. Tabell 13.28 Utsläpp av koldioxid, metan och lustgas från arbets- maskiner (räknat som koldioxidekvivalenter (GWP100), tusen ton Källa: , 1999a, IVL , 1999. Figur 13.17 Fördelning av koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner på olika branscher CO2-utsläpp från arbetsmaskiner 1997: 3735 kton Källa: , 1999a. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 505 Utsläpp från arbetsmaskiner – grundscenario Baserat på en underlagsrapport från IVL har redovisat utsläpp av luftföroreningar från arbetsmaskiner, bedömd utsläppsutveckling och möjligheter att åtgärda utsläppen. Tabell 13.29 visar uppskattade framtida utsläpp av växthusgaser. Tabell 13.29 Grundscenario för utsläpp av koldioxid, metan och lustgas från arbetsmaskiner, tusen ton koldioxidekvivalenter Källa: , 1999a, IVL , 1999. Nuvarande styrmedel som påverkar utsläpp av växthusgaser från arbetsmaskiner Arbetsfordon och arbetsredskap har inte varit utsatta för några riktade åtgärder eller styrmedel för minskad användning av fossila bränslen. Den ur koldioxidsynpunkt primära faktorn som påverkar kundernas efterfrågan av bränslesnåla maskiner är bränslekostnaden. Indirekt kan miljömärkning - Svanenmärkning - som finns på utombordsmotorer och gräsklippare ha marginell betydelse för minskad bränsleförbrukning. Åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner Arbetsmaskiner är en heterogen grupp av fordon och arbetsredskap som till baserar sin energianvändning på diesel och bensin. För att minska utsläppen av växthusgaser måste det till en utveckling mot energieffektivare maskiner, effektiviseringar i arbets- processen och anpassning av maskinerna till förnyelsebara drivmedel. 506 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Dieseldrivna maskiner bidrar enligt statistiken med inte obetydlig mängd lustgasutsläpp. Kunskapen om maskiners lustgasutsläpp är dock mycket bristfällig varför de redovisade utsläppen är osäkra. omfattas arbetsmaskiner av EU-gemensamma avgaskrav vilket förhindrar ett nationellt införande av krav på utsläppsbegränsning för klimatgaser. och har redovisat ett antal åtgärder för att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålen. För dieseldrivna maskiner har dock inte några åtgärder redovisats som med direkt statlig styrning signifikant kan bidra till energieffektivare maskiner eller energieffektivare arbetsprocesser. (SkogsForsk) har visat att energiförlusterna i större skogsbruksmaskiner är stora. De har bedömt att det finns en besparingspotential på lägre bränsleförbrukning utan att priset borde öka eller försämrad prestanda. De arbetar också på att ta fram en standard för bränsle- förbrukningsdeklaration av skogsmaskiner. En sådan standard kan bli ett verkningsfullt redskap för maskininköpare att kunna välja de mest bränsleeffektiva maskinerna. En standard för bränsleförbruknings- deklarationer borde finnas generellt för arbetsmaskiner. Om branschintresse att ta fram en standard saknas finns möjlighet för regeringen att ge i uppdrag att utveckla en miljövarudeklaration för arbetsmaskiners bränsleförbrukning. En kompletterande åtgärd vore om nya maskiner genomgående utrustas med bränsleförbrukningsmätare. Sådana skulle öka möjligheten för maskinoperatörer att bedöma olika användningssätts inverkan på bränsleåtgång och stimulera till bränslesnålare arbetsprocesser. För bensindrivna arbetsmaskiner, som står för av maskinernas koldioxidutsläppen, finns bättre möjlighet till statlig styrning med avgaskrav som skulle medföra energieffektivare motorer och minska utsläppen av koldioxid. Bensindrivna maskiner som domineras av utsläpp från snöskotrar är oftast försedda med bränsleslukande 2- taktsmotorer. Införande av avgaskrav på utsläpp av kolväte från bensinmotor- drivna arbetsredskap skulle även medföra sänkt bränsleförbrukning. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 507 Sådana avgaskrav förekommer redan i . kraven ger lägre bränsleförbrukning för handhållna redskap och för icke handhållna redskap. Åtgärden genomförs effektivast med obligatoriska avgaskrav. Om alla nya maskiner som säljs skulle uppfylla de krav som föreslagits i (fas 2) uppskattas utsläppen av koldioxid minska med 4-5 tusen ton och med cirka 10 tusen ton till 2020. Då åtgärden huvudsakligen är motiverad för att minska kolväteutsläppen får man en minskning av koldioxidutsläppen på köpet. En begränsning i det nationella handlingsutrymmet att införa avgaskrav på bensindrivna arbetsredskap är att arbetar på ett förslag till EU gemensamma avgaskrav varför måste avvakta med nationella krav. Vissa bensindrivna arbetsredskap som gräsklippare, trimmers, häcksaxar etc. är eldrivna. En ökad andel eldrift kan förväntas . Detta kan ytterligare stimuleras med upphandlingskrav, frivilliga åtaganden och miljömärkning. Om alla nya arbetsredskap med effekt upp till 1,5 kW kulle vara eldrivna beräknas koldioxidutsläppen minska med cirka 23 tusen ton och med 50-55 tusen ton . Det ökade elbehovet uppskattas till vid fullt utbyte av befintliga redskap. Avgaskrav på nya snöskotrar. finns cirka 130 tusen snöskotrar i som står för hälften av alla arbetsmaskiners utsläpp av metan och totalkolväten. Dessa omfattas inte av några avgaskrav. En övergång till bränslesnålare 4-taktsmotorer är att förvänta vid införande av avgaskrav. anmälde 1996 ett förslag om nationellt införande av avgaskrav på snöskotrar till . Några hinder enligt EU-lagstiftningen framfördes inte från . Om alla snöskotrar skulle ha 4-taktsmotor eller utsläpp som motsvarar en 4-taktsmotor skulle koldioxidutsläppen minska med cirka 30 tusen ton till 2010, med 65 tusen ton till 2020 och med 90 tusen ton när alla snöskotrar är utbytta. Åtgärden är i första hand motiverad av att minska kolväteutsläppen och koldioxidminskning erhålls som bieffekt. 508 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.30 Sammanställning av åtgärder på bensindrivna arbetsmaskiner som minskar utsläppen av koldioxid (<1,5 kW) Man ska notera att den sammanlagda åtgärdspotentialen är mindre än summan av de enskilda åtgärderna. T.ex. så minskar åtgärdseffekten av avgaskrav på bensindrivna arbetsredskap ju fler små arbetsredskap som blir eldrivna. Arbetsmaskiner är utspridda på en mängd företag och användare. Användning av t.ex. bioalkoholer till arbetsmaskiner kan förväntas först vid en generell låginblandning i bensin och diesel. De hinder som föreligger för introduktion av biodrivmedel för arbetsmaskiner är samma som gäller för motorfordon. En särskild strategi för introduktion av biodrivmedel för arbetsmaskiner är därför inte lämpligt utan en gemensam strategi för all användning av biodrivmedel till förbränningsmotorer bör gälla. För förslag om biodrivmedel till förbränningsmotorer hänvisas därför till kapitel 13.4 om möjligheter i transportsektorn. Storstäderna , och har tillsammans tagit fram miljökrav på arbetsmaskiner att användas i samband med upphandling av entreprenadtjänster. Även utnyttjar miljö- krav vid upphandling av dieseldrivna maskiner kopplat till ett system med differentierade betalningsnivåer efter maskinernas miljöprestanda. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 509 I dessa miljökrav saknas oftast krav på bränsleförbrukning då något jämförbart system att mäta bränsleförbrukningen från arbetsmaskiner saknas. Studier på människors och företags miljömedvetenhet, miljö- attityder och beteende visar på att det är kunskap om alternativ till dagens beteende som anses saknas. För arbetsmaskiner skulle framtagande av standard för bränsleförbrukningsdeklarationer av olika maskiner med krav på miljövarudeklarationer vara ett användbart verktyg för branschen att kunna bidra till lägre koldioxidutsläpp. Krav på miljömärkning av bensindrivna maskiner kan vara ett sätt att stimulera till ökad efterfrågan av bränslesnåla maskiner. Både som komplement till framtida avgaskrav och som förtida stimulans. lämnade förslag på hur en sådan miljömärkning kunde utformas till regeringen. Under utredningsarbetet har kommittén erfarit att i sektors- myndigheternas redovisning av åtgärder för att bidra till att miljökvalitetsmålen ska nås varit svårt att få förslag på åtgärder för arbetsmaskiner. Orsaken till detta synes vara att ingen myndighet känner ett klart ansvar för en miljöanpassning av arbetsmaskins- användningen. Användningen av arbetsmaskiner är spritt på många samhällsektorer som jordbruk, skogsbruk, olika industribranscher, hushåll, fritidssysselsättning, infrastrukturbyggande och byggande av bostäder, kontor etc. Ansvaret för utarbetande av föreskrifter och tillsyn av miljökrav på arbetsmaskiner är delat. är ansvarigt för utsläpp av luftföroreningar och Arbetarskyddsstyrelsen för buller. Det finns behov av att ansvaret att arbeta med åtgärder för att minska arbetsmaskiners miljöpåverkan förtydligas. Detta är något som inte är begränsat till klimatpåverkan utan gäller all miljöbelastning. Kommittén lämnar därför frågan om sådana förtydligande till som har till uppgift att föreslå en nationell strategi över åtgärder och styrmedel för att uppnå de tretton övriga miljökvalitetsmålen, förutom klimatmålet. 510 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Genomgående är fördelningseffekterna av de beskrivna åtgärderna på arbetsmaskiner små. Det som ger kostnadsökningar är i första hand knutet till införande av avgaskrav för utsläpp av kolväten, kväveoxider och partiklar och alltså primärt motiverade av andra miljökvalitetsmål än klimatbegränsning. De positiva miljöeffekterna på koldioxidutsläpp erhålls som bieffekt. Framtagande av bränsleförbrukningsdeklarationer skulle ge maskinanvändarna bättre möjligheter att välja bränsleeffektivare maskiner vilket skulle ge lägre rörliga kostnader. De beskrivna åtgärderna på bensindrivna arbetsmaskiner är alla i grunden motiverade för att minska utsläppen av kolväten. Kostnaden att införa avgaskrav på bensindrivna arbetsredskap är uppskattad till i genomsnitt per redskap vilket ger en genomsnittskostnad på /kg kolväte. Merkostnaden för införande av eldrift på små arbetsredskap beräknas till per redskap som ger en genomsnittskostnad av /kg kolväte. Införande av avgaskrav på snöskoter antas ge en merkostnad på per skoter och minskade bränslekostnader på . Genomsnittskostnaden för snöskoterkrav blir då /kg kolväte. I koncessionsärenden har åtgärder i industrin som kostar per kg reducerat kolväte ansetts kostnadseffektivt. Av åtgärderna på bensindrivna maskiner är avgaskrav på snöskotrar både kostnadseffektivast och ger de största utsläppsminskningarna. För klimatpåverkan synes åtgärdsmöjligheterna på arbetsmaskiner vara begränsade till att försöka bidra till ökad energieffektivitet. För bensindrivna maskiner som i mindre utsträckning bidrar till växthusgasutsläpp gäller i det internationella arbetet att i första hand driva på ett EU gemensamt införande av avgaskrav på arbetsredskap. Nationellt är det möjligt att gå fram med nationella avgaskrav på snöskotrar som är den dominerande utsläpps- källan av kolväten från arbetsmaskiner. Sådana avgaskrav skulle även minska utsläppen av både koldioxid och metan. Några hinder enligt EU-lagstiftningen för ensidiga nationella avgaskrav framfördes inte från vid notifiering av sådana krav 1996. En reglering av koldioxidutsläppen från dieseldrivna arbetsmaskiner verkat inte möjligt . En nationell lagreglering kommer SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 511 att ses som ett handelshinder och i strid med EU rätten. En gemensam internationell reglering är heller inte att förvänta under avsevärd framtid. Användningen av mjuka styrmedel till stöd för maskinanvändare att kunna ta ett större miljöansvar är ett alternativt sätt att bidra till minskad klimatpåverkan från dieseldrivna maskiner. Miljömärkning och standard för bränsleförbrukningsdeklarationer är exempel på sådana styrmedelsverktyg där staten kan underlätta för aktörer att minska koldioxidutsläppen. kan ges i uppdrag att utveckla en miljövarudeklaration för arbetsmaskiners bränsle- förbrukning. Dessutom kan staten driva på genom att samla maskin- uppköpare till samordnad teknikupphandling. Potentiella miljöeffekter av dessa mjuka styrmedel saknas underlag för att uppskatta. Diskussion och kommitténs bedömning Kommittén anser att varje samhällssektor måste bidra till att begränsa klimatpåverkan med de åtgärder - stora som små - som finns i de enskilda sektorerna. För arbetsmaskiner som i de flesta fall omfattas av harmoniserade internationella produktkrav är handlingsutrymmet begränsat. bör dock agera nationellt med miljökrav på produkter där sådant utrymme finns. står snöskotrarna för hälften av alla arbetsmaskiners kolväteutsläpp. Krav på maximalt tillåtna avgasutsläpp till luft för snöskotrar är möjligt att införa nationellt. En lagstiftning om avgaskrav på snöskotrar i, överensstämmelse med det förslag som anmälde till EU , borde införas.