sou · GOB391d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Civilsamhällets organisationer torde vara bättre på att föra ut information som riktar sig till speciella målgrupper eftersom de ofta har en större legitimitet än offentliga organ hos risk- utsatta målgrupper. är det viktigt att vara uppmärksam på att det civila sam- hällets organisationer inte enbart blir projektutförare, eftersom deras legitimitet som företrädare för olika grupper då kan riskeras. Det är därför av vikt att organisationernas hälsoarbete är väl förankrat bland dess medlemmar. Av denna anledning kan inte organisationsstödet ersättas av projektstöd. 660 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 20.5.3Föreningslivet som en hälsofrämjande arena Föreningslivets betydelse som en hälsofrämjande arena har uppmärk- sammats . Det är främst som skapare av socialt kapital som de är betydelsefulla. Socialt kapital är hälsofrämjande i sig. Personer som är aktiva i frivilligorganisationer mår bättre än de som inte är det.39 För personer som tillhör en utsatt grupp är aktivt medlemskap i en förening eller folkrörelse av särskild vikt. Personer tillhörande mino- riteter kan ofta känna sig utanför och till och med förtryckta av majo- ritetssamhället. Medlemskap i en förening eller folkrörelse kan ge dessa personer en gemenskap och ett sammanhang som de saknar i majoritetssamhället. Det behöver inte heller handla om förtryck eller utanförskap. Om man har en speciell funktionsnedsättning så kan man helt enkelt vilja få hjälp och stöd av andra i samma situation. Det sociala kapitalet i form av deltagande i frivilligorganisationer är högt i och någon minskning förefaller inte vara anstående. Det är dock troligt att en del av befolkningen som inte är aktiva i någon medborgarsammanslutning, tillhör de grupper som skulle ha störst nytta och glädje av det. Den ökade polariseringen och segregationen i samhället kan hota det överbryggande sociala kapitalet. Ett ökat samarbete mellan olika typer av föreningar och folkrörelser är i det avseendet viktigt. 39 – the collapse and revival of American community. 21Folkbildningens betydelse för hälsan framhöll i delbetänkandet Hälsa på lika villkor – andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) att det är angeläget att belysa folkbildningens roll i folkhälsoarbetet. Mot bakgrund av detta togs kontakt med aktörer inom folkbild- ningen som åtog sig att belysa frågan. Den följande texten är i huvud- sak en förkortad version av det material som inkom till kommittén.1 Sammanfattningen har gjorts av kommitténs sekretariat. 21.2Folkbildningens utveckling och roll 21.2.1Bildningsbegreppet – den historiska bakgrunden Folkbildningens grenar folkbibliotek, föreläsningsföreningar, folkhög- skolor och studieförbund började växa fram talet. Den idé- mässiga bakgrunden till nordisk folkbildning har sin förankring i idé- strömningar och framöver. Upplysningsfilosofins ut- gångspunkter i människors lika värde, rätt till personlig utveckling, åsiktsfrihet och yttrandefrihet är grunden. Tron på individens möjlig- heter att med nya kunskaper utvecklas både som individ och i ett större socialt sammanhang blev bärande. Bildningstraditioner och bildnings- ambitioner finns representerade i många länder och kulturer men har i de nordiska länderna fått en särskild inriktning på en bildningssyn som 1 Underlaget har tagits fram av , ordförande i , och , ordförande i , tidigare vice ordförande i . I arbetet har även , ABF och Per , SV deltagit. Underlaget har vidare redovisats och diskuterats vid för bl.a. Länsbildningsför- bundens ordföranden och konsulenter den 28–. 662 Folkbildningens betydelse för hälsan betonar jämlikhet och allas lika värde. En liknande inställning ryms i definitionen att humanism i grunden utgår från alla människors lika värde med samtidig betoning av individens rätt och möjlighet att utvecklas estetiskt, moraliskt och intellektuellt. Bildningsbegreppet har varierat över tiden. Bildningsbegreppet kom att stå dels för å ena sidan lärande i form av utbildning, dels den typ av bildningsarbete som kan kallas självbildningsidealet. Bildningspro- cessen bygger på att människan är aktiv och kan utvecklas i en oändlig process livet ut. Det centrala i självbildningsbegreppet är helhetssynen och självaktiviteten.2 finns en betydande samstämmighet i kring folkbild- ningens förhållningssätt till den moderna människans situation och den moderna tidens utmaningar. I den svenska folkbildningspolitiken ut- trycks detta genom begrepp som fritt och frivilligt deltagande och stor frihet för folkbildningens deltagare och aktörer att självständigt for- mulera målen för bildningsarbetet. Mot denna bakgrund har bl.a. regering och riksdag valt att formulera syftet för samhällsstödet till folkbildningen i stället för att fastställa mål för verksamheten: Statens stöd till folkbildningen skall ha till syfte att 1.främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att på- verka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i sam- hällsutvecklingen, 2.stärka och utveckla demokratin, 3.bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Verksamhet som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbild- ningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer. Personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupper för statens stöd.3 Därigenom bibehålls och förstärks den karaktär av underifrån- perspektiv, självständighet och mångfald som utvecklats inom folk- bildningen . I är 11 studieförbund, 147 folkhögskolor och bibliotekens status alla exempel på detta. Tre bildningsideal i svensk arbetarrörelse 1880-1930. 3Förordning (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Folkbildningens betydelse för hälsan 663 verksamhet har via en statlig utvärdering SUFO 96 gett följande sam- manfattande bedömning:4 Den totala omfattningen av folkbildningen anses väl motsvara vad staten kan förvänta sig av bidragsgivningen. SUFO är medveten om svårigheten att öka deltagandet inom de prioriterade grupperna, men anser ändå att stu- dieförbunden bör öka ansträngningarna att höja deltagandet bland kort- utbildade, invandrare och arbetslösa. I de statliga måldokumenten bör arbetslösa tillföras som en prioriterad grupp. Deltagarna är i allt väsentligt nöjda med resultatet av sina studier och med verksamheten överhuvud taget. Det är inte något tvivel om att folk- bildningen betyder mycket för den allmänna bildnings- och kunskapsnivån bland vuxna liksom för kulturlivet i . Ett annat viktigt värde ligger i det sociala nätverk i vardagslivet som framför allt studiecirklarna utgör. Verksamheten inom både studieförbund och folkhögskolor måste anses ha den betydelse för demokratins befästande och utveckling i och för deltagarnas personliga utveckling som anges i de statliga måldokumenten. 21.2.3Folkbildningens utveckling i stort Inom studieförbundens verksamhet samlade studiecirklarna drygt 2,8 miljoner deltagare och kulturverksamheten 18 miljoner besö- kare/deltagare. Folkhögskolorna samlade ca 9 500 deltagare på vårterminen och ca 9 700 deltagare på höstterminen. En stor del av verksamheten i studieförbund och folkhögskolor sker i samarbete med olika folkrörelser. Folkbildningens verksamheter finns översiktligt redovisade i () redovisning till regeringen . Studieförbundens samlade verksamhet beskrivs i ett underlagsmate- rial till av den del av redovisningen som bygger på statistiskt material från SCB går det att utläsa fördelningen mellan huvudämnesgrupper, t.ex. medicin och hälso- och sjukvård. Att utgå från den ämnesmässiga statistiken ger emellertid enbart en ytlig information om verksamhetens innehåll sett ur folkhälsopolitisk synvinkel. I kommitténs delbetänkande framhålls betydelsen av social gemen- skap som en viktig hälsofaktor. Folkbildningsaktörerna sätter social gemenskap mycket högt på prioriteringslistan. Verksamheter bland människor med utländsk bakgrund har ökat kraftigt under de senaste Folkbildningen – en utvärdering. Betänkande av utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen. 5Ekman A. Studieförbunden och deras roll i folkhälsoarbetet, opublicerad rapport till . I rapporten finns beskrivningar av folkbildningens framväxt, resultat från SUFO 96 samt verksamhet med folk- hälsoinriktning. 664 Folkbildningens betydelse för hälsan åren, som verksamheter bland äldre och funktionshindrade är stabila. Däremot finns anledning att fundera över studieförbundens bristfäl- liga förankring i breda ungdomsgrupper. Undantag finns förvisso om man tänker på verksamheter som ungdomsmusiken, idrottsnära verk- samhet, föräldrautbildning m.m. Den generella bilden är emellertid att studieförbunden har en svag representation i åldersintervallet 15–. Vissa indikationer tyder på att även det generella folkhälsoarbetet uppvisat svårigheter att verka i åldersgruppen 15–. Detta borde ge anledning till gemensamma och riktade insatser för att nå gruppen ung- domar och unga vuxna eftersom dessa åldersgrupper är centrala med tanke på livsstilsrisker, attityder inför utbildningskarriären samt attity- der kring samlevnad och familjebildning. Frågor om att stödja och främja föräldraskapet kan vara av ytterst central betydelse i det gene- rella folkhälsoarbetet. 21.2.4Exempel på projekt med folkhälsoinriktning Skillnader i verksamhetsprofil både mellan och inom olika studieför- bund och folkhögskolor är betydande. Detta är ytterst ett resultat av den frivilliga och deltagarstyrda verksamheten. Av den anledningen finns exempel på många olika aktiviteter vilka sprids via goda exempel. decenniers kampanjsatsningar har alltmer fått ge plats för spe- cifika och unika verksamheter. Exempel på unika projekt är hälsopro- jektet Friska Sidor som bedrivs av Ansgariegården inom Studieförbun- det Vuxenskolan (SV) Det är personer med utvecklingsstörning som deltar i studiecirklar som alla har friskvårdsinriktning, t.ex. matlagning som är nyttig, samtalsgrupper där man kan diskutera vad som är viktigt för att man skall vara glad och må bra. ABF i försöker genom personligt uppsökande verksam- het nå uteliggare, skapa mötesplatser och aktiviteter. I län bedrivs projekt med teman som läsningens betydelse för hälsan. i har syftet att skapa mötesplatser för personer med psykisk störning. I /bedrivs ett projekt som erbjuder personer med s.k. utbrändhet att delta i estetisk verksamhet. I län bedrivs ett treårigt projekt med ensamma och isolerade per- soner som målgrupp, med utvärdering från Samhällsmedicin. Folkbildningens betydelse för hälsan 665 I ABF:s idéprogram är en av grundsatserna följande: För ABF är humanismen ett grundläggande värde där humanism innebär varje människas lika värde, personliga frihet i handling och tanke, tolerans mot oliktänkande och därmed krav på demokrati och mänskliga rättigheter. I avsnittet bildningssyn behandlas bl.a. arbetslivsbildning: I arbets- livet grundläggs klyftor som sedan fortplantas socialt, kulturellt, hälso- och utbildningsmässigt. Därför bör ABF öka sina bildnings- och kulturinsatser i arbetslivet. Arbetslivsbildning, alltså studier och kulturverksamhet med arbets- gemenskapen som grund, kan ta sig en rad olika uttryck och be- handla olika ämnesområden.6 SV:s antagna idéprogram Förhoppningar för framtiden inleds med grundsynen: Varje människa bär på sin personlighet och sina drömmar om fram- tiden. Oavsett bakgrund, utbildningsnivå, ålder, kön, fysisk och mental styrka måste det finnas många och återkommande möjlig- heter för alla människor att växa och utvecklas. Folkbildningen strävar efter att stärka dessa möjligheter, för ökad självkänsla och kännedom om den egna förmågan. SV arbetar för att människor genom ökad kunskap och insikt skall kunna upptäcka sina egna utvecklingsmöjligheter och få motivation och kraft att förändra sin situation och tillsammans med andra delta i samhällsarbetet.7 6ABF Idéprogram sid. 3 och 5. Förhoppningar för framtiden sid. 6 och 1999. 666 Folkbildningens betydelse för hälsan I programmet utvecklas folkbildningens möjligheter att ge helhetssyn för att bl.a. bidra till en god hälsa: Samhället och omvärlden befinner sig i en fas av genomgripande förändring som påverkar de flesta av livets och samhällets aspekter; ekonomiska, politiska, tekniska och sociala. Ur detta växer sig en längtan stark efter andra värden hos många människor. Koncentra- tionen på snabbhet och snävt ekonomiskt mätbara resultat lockar fram motrörelser som vill se humanistiska värden och som sätter människan och livet i centrum. Intresset för de existentiella frågorna ökar. När gamla värderingsmönster och förankringar förtvinar söker människor nya förankringar i tillvaron. Sökandet efter den egna identiteten ökar. Kanske är detta också en förutsättning för att klara dessa ständiga förändringar, denna ständiga tempoökning och stän- diga krav på anpassningsförmåga; att bygga upp en trygg hemma- hamn där de grundläggande behoven av identitet, hälsa och social bekräftelse är tillgodosedda. Det ställer krav på ett ständigt lärande, och utrymme för att reflektera över och tolka vad som händer. Annars finns risken att förändringarna blir obegripliga och att den enskilde inte kan till- varata det värdefulla i det som sker. Folkbildningen kan erbjuda bildning som ger helhet och förståelse i där allt blir mer preliminärt. 21.2.6Folkbildningens roll i vuxenutbildningen Relationen mellan å ena sidan folkbildningen som den vuxit fram allt- och å andra sidan utbildningsbegreppet i allmänhet och vuxenutbildningen i synnerhet innehåller flera exempel på både samverkande och motstridiga ambitioner. Både och belyser traditioner och arbetssätt som gör relationen mellan utbildning och folkbildning till ett spänningsladdat fält. visar i följande sammanställning av termer och benämningar exempel på hur olika förhållningssätt även märks i språkbruket: För folket genom folket. Liber Utbildningsförlaget 1985. Vägvalet – en bok om folkbildning i brytningstid. LT:s förlag 1990. 10Byström J. Studiecirkelns pedagogik 1983. Folkbildningens betydelse för hälsan 667 Sammanställningen kan förleda läsaren att tro att cirkeln har alla för- delar på sin sida. Men eftersom formen för studiecirkeln är så pass krä- vande löper den också betydande risker att spåra ur. Cirkeln kan då utvecklas till kafferep, skolklass eller terapeutisk grupp beroende på om den sociala funktionen, undervisningen eller starkt deltagarfokus dominerar alltför mycket. Denna spänning mellan utbildning och folkbildning har sedan 1960- talet orsakat en viss osäkerhet kring studieförbundens och folkhögsko- lornas vuxenutbildarroll. Det finns exempel även på att universitet och högskolor inte accepterar folkhögskoleomdömen som behörighets- grund för studier vid högskolan. I slutbetänkandet Kunskapsbygget – det livslånga lärandet (SOU 2000:28)11 ges folkbildningen en betydande och självständig roll i framtida vuxenutbildning som självständig aktör. Folkbildningen uppvisar dokumenterat goda resultat med avseende på begrepp som livslångt lärande, att minska orättvisa skillnader i utbildningsnivå mel- lan olika grupper samt i förmågan att nå eftersatta grupper. Utbildning är sannolikt en av de väsentligaste bestämningsfakto- rerna när det gäller hälsa, välfärd och arbete. Utanförskapet för stora grupper har en betydande orsaksfaktor i det faktum att stora grupper 11 SOU 2000:28. Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. Kunskaps- lyftskommitténs slutbetänkande. 668 Folkbildningens betydelse för hälsan lämnar () och gymnasieskolan () utan godkända betyg i alla ämnen.12 Mot bakgrund av utbildningens betydelse för hälsosituationen i befolkningen finns stor anledning att fördjupa både kunskaperna och strategierna kring hur utbildningsskillnaderna motverkas. Detta arbete kräver insatser på samhällets alla nivåer. pekar på bl.a. forskning och utveckling, förstärkning av individernas ställning, organisation och infrastruktur inom utbildningsväsendet. redovisning för år 199913 ger en sammanfattande bild av den verksamhet inom studieförbund och folkhögskolor som erhåller statligt stöd. Studieförbundens cirkelverksamhet, räknat i stu- dietimmar, ökade med . Antalet invandrare och handikappade som deltog i studiecirklar som uppkommit till följd av särskilda, riktade insatser utgjorde respektive av det totala antalet deltagare. Jämfört med föregående år, har verksamheten för invandrare ökat med ca en procentenhet medan verksamheten för handikappade ligger på en oförändrad nivå. Kvin- norna utgjorde , vilket innebär samma andel som . Studierna inom området beteendevetenskap och humaniora svarade för och området samhällsvetenskap och information för . Matematik och naturvetenskap svarade för ca 6 pro- cent och de estetiska ämnena för . Språkområdet svarade för och slutligen utgjorde de övriga ämnenas andel ca 11 pro- cent. Jämfört med handlar det enbart om små förändringar mellan de olika ämnesgrupperna. I folkhögskolornas verksamhet utgjorde andelen kvinnor ca 64 pro- cent, andelen med funktionshinder var samt andelen med språkliga handikapp . I snitt var längden på kurserna . av deltagarna studerade på allmänna kompe- tenshöjande utbildningar på grundskole- och gymnasienivå med tyngd- punkt på basämnen, språk samt datakunskap. Resterande studerade på mer ämnesprofilerade kurser. av deltagarna hade utbildning motsvarande högst tvåårig gymnasieskola. Åldersmäs- sigt sett dominerade gruppen 25–som svarade för av deltagarna. 12SCB 1999c, 1999i, 1999k. 13Folkbildningsrådet: Årsredovisning 1999. Folkbildningens betydelse för hälsan 669 21.2.8Folkbildningens organisatoriska roll i folkhälsoarbetet Folkbildningens aktörer är väl organiserade i . Även i jäm- förelse med situationen i övriga har studieförbunden och folk- högskolan en stark ställning både nationellt, regionalt och framförallt lokalt. En betydande organisatorisk och ideologisk mångfald ger breda kontaktytor med olika befolkningsgrupper och geografiska delar av vårt land. Med utgångspunkt från begrepp som fritt och frivilligt, under- ifrånperspektiv samt självbildning som metod finns anledning att ana- lysera hur kommitténs förslag kan synkroniseras med folkbildningens egna mål. Formuleringen i folkbildningsförordningen om att statens stöd syftar till att främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation, rymmer även aspekter på hälsa. Detta bör kunna utgöra basen för en fördjupad samverkan mellan folk- bildningens och folkhälsans aktörer. 21.3Bildning som friskfaktor – folkbildningens strategiska roll för folkhälsoarbetet I avsnitt 21.2 läggs tonvikten vid folkbildningens möjligheter att utifrån sin tradition och särart spela en organisatorisk roll i folkhälsoarbetet. I detta avsnitt belyses själva bildningsprocessens betydelse för hälsa/ohälsa. Bildning utvecklas i nästan lika många sammanhang som vardagen erbjuder. Folkbildningens organisationer är i detta avseende endast en av flera aktörer. Utgångspunkten för resonemanget är att intresse och öppenhet för lärandet i sig är en väsentlig bestämnings- faktor för hur förutsättningarna för hälsa utvecklas. Självförtroendet, självbilden och självkännedomen är viktiga för människors förutsätt- ningar att möta nya situationer. Inom pedagogisk forskning uppmärksammas riskerna för att indivi- der som tidigt hamnar utanför lärande miljöer i vardagen och i arbets- livet löper kraftigt ökad risk för erosion i sin bildning och tilltron till att själv kunna delta i nytt inlärande. I rapporter åren 1993/94–1997 om studieförbundens och folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa14 beskrivs många exempel på annor- lunda och oväntade vägar till lärande och utbildning för grupper med långtidsarbetslöshet. I dessa erfarenheter kan det finnas viktiga bidrag 14 rapporter åren 1994, 1995,1996,1997, 1998. 670 Folkbildningens betydelse för hälsan till att möta bakgrunden till senare tids ökade hälsoskillnader mellan olika befolkningsgrupper. 21.3.1Att nå människors tillit – en fråga om tillit till bildning Lärande och bildning rör människors attityder, sätt att förstå och tänka. I det moderna informations- och kunskapssamhället är individens behov av bildning, kunskap, och personlig kompetens stort. Lärandet sker i mötet med det nya och okända, som tolkas utifrån egna och and- ras erfarenheter. Bildning och lärande är en fortgående process som inte har ett slut. Bildning handlar om att börja hos sig själv, gå ut från och utöver sig själv för att sedan komma tillbaka till sig själv i en stän- dig rörelse mellan det välbekanta och det främmande. Den bygger på en växelverkan i samtal med andra och egen reflexion som berikar individen och främjar gemenskap. Människan blir människa genom andra människor. Vårt självmedvetande skapas i relationer till andra. Att nå människors tillit är en fråga om tillit till bildningsprocessen. Bildning förutsätter och föder engagemang. 21.3.2Vägen till kritiskt tänkande En viktig idé för folkbildningen är att stärka individens och gruppens självständighet, oberoende och kritiska tänkande. Ensamboendet har ökat under en följd av år. växer behovet av att bli sedd, att få spela en roll och stärka sitt oberoende. Det har med makten över kunskap att göra. Det måste finnas arenor för varje deltagare som känner sin integritet hotad. Makten över individernas studier och kun- skapsinnehåll inom reguljär utbildning och i arbetslivet ligger inte all- tid hos den enskilde. Det behövs därför arenor som stimulerar till kri- tiskt tänkande och oberoende. Sunt förnuft talar för att ett positivt engagemang är en positiv hälso- faktor. Skapande, att läsa litteratur, gestaltning och social stimulans är positiva upplevelser som befordrar hälsa och möjligen hindrar ohälsa. Förutom kulturellt engagemang – passivt eller aktivt – finns över- raskande få vetenskapliga beskrivningar av engagemanget som frisk- faktor. Utbildningsnivå – formell eller informell – är starkt kopplad till Folkbildningens betydelse för hälsan 671 Frågan är om det är kunskapen, lärandeprocessen och/eller en bildningshållning som mest stimulerar hälsa och välbefinnande. Upp till /mån Källa: Hälsoundersökningar 1989-98. N = 60.554. Preliminära resultat från hälsoundersökningar 1989–9815 som redovisas i figur 21.1 antyder att det finns ett samband mellan formell utbildningsnivå och engagemang. En angelägen fråga är därför att klargöra i vilken utsträckning sambandet mellan utbildningsnivå och hälsa är ett samband mellan bildning/engagemang och hälsa. För att klargöra detta närmare bör det vara en framtidsuppgift för forskningen att bl.a. analysera om hälsa/ohälsa skiljer sig inom respektive utbild- ningsgrupp beroende på engagemang. 15 hälsoundersökningar 1989–1998. 672 Folkbildningens betydelse för hälsan Från en position inom folkbildningsarbetet finns många tecken på att en positiv relation mellan bildning och hälsa existerar. Sannolikt finns i förlängningen en möjlighet till att denna väg kunna belysa engage- mangets betydelse för hälsa och välbefinnande. Frågeställningarna sak- nar vetenskaplig underbyggnad och borde därför bl.a. bli föremål för långsiktig forskning. Forskning kring folkbildning finns representerad i olika samman- hang men sambanden med hälsa och välbefinnande tycks inte ha varit föremål för forskning. En bredare genomgång görs av varvid han bl.a. konstaterar att korttidsutbildades delta- gande i studiecirkelverksamhet är viktigt utifrån principen fritt och fri- villigt. Som dess motsats anges personalutbildningarna som styrs av företagens behov och intressen. betonar folkbildning som praktiserad kulturpeda- gogik. Att ordsätta det ordlösa är att lära människor se. skriver: Studiecirkeln som socialt kitt i den svenska kulturen är svår att över- skatta men lätt att underskatta. I ett försök att fånga begreppet välbefinnande skriver Waldén18: