sou · GOB339 · 2001-01-01 00:00:00 — För fadern anges i graferna mellan vilka år fa- dern invandrat (FarInvår.<1970, FarInvår.1970-1979, FarInvår.1980- 1989 och FarInvår.1990-1998) och för eleven har en variabel baserad på antalet år sedan eleven invandrat använts (År sen inv 0-4, År sen inv 5-7, År sen inv 8-12, År sen inv <12, År sen inv, ej uppg.) Vi har inte använt oss av uppgifter om modern eftersom dessa i stort sammanfaller med faderns. Tabeller till avsnitt 1.3.6. (Profileringen av gymnasieskolan i Högt medelbetyg och andra elitkriterieri (över 3,9) Nynäshams g. NVNA Åva g. NVNA iListan är sorterad efter högsta andelen elever på utbildningarna med medelbetyget 4,0 eller högre. För skolorna: Fet stil: friskola, kursiv stil: lokal gren; för rangordningen: Fet stil: rangordnade mellan 1 och 40. Högre social klass och andra elitkriterieri (över 3,9) iListan är sorterad efter högsta andelen elever på utbildningarna med föräldrar inom den högre klassen. För skolorna: Fet stil: friskola, kursiv stil: lokal gren; för rangordningen: Fet stil: rang- ordnade mellan 1 och 40. Högutbildade föräldrar och andra elitkriterieri (över 3,9) och forskarutb.) iListan är sorterad efter högsta andelen elever på utbildningarna med föräldrar som har en längre högskoleutbildning eller forskarutbildning. För skolorna: Fet stil: friskola, kursiv stil: lokal gren; för rangordningen: Fet stil: rangordnade mellan 1 och 40. Höginkomsttagare och andra elitkriterieri (över 3,9) iListan är sorterad efter högsta andelen elever på utbildningarna med föräldrar som har en total inkomst i den 10e decentilen. För skolorna: Fet stil: friskola, kursiv stil: lokal gren; för rangord- ningen: Fet stil: rangordnade mellan 1 och 40. Hög andel svenskfödda elever med svenskfödda föräldrar och elitkriterieri (över 3,9) iListan är sorterad efter högsta andelen elever på utbildningarna som är födda i och vilkas föräldrar också är födda i . För skolorna: Fet stil: friskola, kursiv stil: lokal gren; för rang- ordningen: Fet stil: rangordnade mellan 1 och 40. Låg andel svenskfödda elever med svenskfödda föräldrar och elitkriterieri (över 3,9) iListan är sorterad efter lägsta andelen elever på utbildningarna som är födda i och vilkas föräldrar också är födda i . För skolorna: Fet stil: friskola, kursiv stil: lokal gren; för rang- ordningen: Fet stil: rangordnade mellan 1 och 40. , B., D. Broady & M. 1995. Lenseignement secondaire et lenseignement supérieur en face à linternationalisation, i Broady D., M. de & M. (éd. ), Les élites : for- mation, reconversion, internationalisation. : CSEC, École des Hautes Études en Sciences Sociales / : Forsknings- gruppen för utbildnings- och kultursociologi, . På jakt efter högstadieelevers Internetanvändning. Jämlikhet och kunskap. Debatter och reformstra- tegier i socialdemokratisk skolpolitik 1975-1990. /: Symposion Graduale. Broady, D. & M. 1992. Le champ des formations de lenseig- nement supérieur en – bilan de recherche, i de Saint Mar- tin, M. D. Gheorghiu (éd. ), Les institutions de formation des cadres dirigeants. : Maison des sciences de lhomme, Centre de sociologie européenne, Centre de sociologie de léducation et de la culture, novembre 1992. Broady, D., M. . 1998. Swedish higher education and transnational markets. Paper presented at the con- of Social Space, zu , 7-9 Oct. Broady, D., I. . 1997. Le capital culturel contesté? Étude de quatre lycées de , i Broady, D., N. Chmatko & M. de (éd. ), Formation des élites et culture tran- snational. Colloque de Moscou 27-29 avril 1996. /: CSEC, École des Hautes Études en Sciences Sociales/SEC, ILU, dUppsala. Läsa ord i bok eller söka kunskap. Två uppsatser om kunskapens vägar och villkor. Pedagogisk forskning i , 135. , J.-E., A. . 2000. Prestationer och prestationsskillnader skola, i denna skrift. Hjellbrekke, J. Inføring i korrespondensanalyse. Bergen: Fag- boksforlaget. Jag tycker det är för slappt. Om pedagogiken på det individuella programmet. Rapporter från Forskningsgruppen för utbildnings- och kultursociologi 14. Härnqvist, K. & A. 1980. Den sociala selektionen till gymna- sieskolan. En forskningsrapport från . : SOU 1980:30. Årsredovisning för universitet och högskolor 1997. rapportserie 1998:23 R. : Hög- skoleverket. Mannens respektive kvinnans Internet. : KTH, . & B. . Att styra eller inte styra – en kri- tisk granskning av den svenska förändrade styrning med inriktning mot planeringsdokument. , Peda- gogiska institutionen. Föräldrarnas roll i den formella styrningen av sko- lan, i , L., J. Löwstedt & U. Torper (red. ), En friare skola. Om styrning och ledning av den lokala skolan. : Stu- dentlitteratur. Fritt val av gymnasieskola i . En granskning av verksamheten 1994-juni 1998. Ramfaktorteori och praktisk utbildningsplane- ring, Pedagogisk forskning i , 1:31-41. , S., O. Ivarsen & V. 1998. Dator, klass och kön. : LO, Löne- och arbetslivsenheten. Gymnasieskolans sociala struktur i Stockholmsregi- onen års gymnasiereform. Rapporter från Forsknings- gruppen för utbildnings- och kultursociologi 10. : Lä- rarhögskolan. Valet till gymnasiet. En statistisk granskning av re- kryteringen till gymnasieskolans linjer /89. Rapporter från Forskningsgruppen för utbildnings- och kultursociologi 9. : i , gik. Informationstekniken i skolan. En forskningsöver- sikt. 1988/89:4. Skolans utveckling och styrning. 1990/91:18. Om ansvaret för skolan. 1990/91:85 Växa med kunskap. Om gymnasieskolan och vux- enutbildningen. Regeringens skrivelse 1997/98:176. Ett uppdrag till . , U. et al. Pedagogik, teknik eller ekonomi? En baslinjebe- stämning av kommunbaserade skolutvecklingspro- jekt. och skolans utveckling. Förslag till 1998/99:RR8. Hur gick det sedan? Avnämarna av gymnasieskolan och högskolans grundutbildning. nr 168 & rapportserie 1999:7 R. : och . Det individuella programmet. En utvärdering av den reformerade gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbild- ningen 1995. Studieavbrott och mindre studiekurs i gymnasie- skolan. Skolan i siffror 1996, nr 103. Skolan i siffror 1997, nr 130. Fem gymnasieprogram under omvandling, Skolver- kets rapport nr 149, Utvärdering av gymnasieprogram 1997, Hu- vudrapport. Utvärdering av gym- nasieprogram 1997. Skolan i siffror 1998, nr 148. Skolans datorer 1997 – en kvantitativ bild, Skol- verkets rapport nr 147. Skolans datorer 1997. En redovisning på huvud- mannanivå. Tabellbilaga till nr 147. Analys av slutbetygen i gymnasieskolan . Barnomsorg & skola i siffror 1999. Del – Betyg och utbildningsresultat. : Skol- verket. Barnomsorg & skola i siffror 1999. Del 2 – Barn, personal, elever och lärare. I villrådighetens tid – Uppbrott från en ordning. Några bilder av skolors utveckling. Utvärdering av fem gymnasieprogram 1998, Skol- verkets rapport nr 163, Huvudrapport. utvecklingen beror då inte på användningen av datorer, nr 161. Fristående grundskolor 1998. Rapport års handläggning av fristående grundskolor. Delrapport , Dnr 96:1521. Könsskillnader i skola och utbildning. Studiedelta- gande, studieresultat och personal . Rap- port sammanställd av . Verktyg som förändrar. En rapport om 48 skolors arbete med IT i undervisningen. Skolans datorer 1999 – en kvantitativ bild. Skolver- kets rapport nr 176. En reformerad gymnasieskola. Livlina för livslångt lärande. Skola för bildning. Huvudbetänk ande av . Den nya gymnasieskolan – problem och möjligheter. Betänkande av utveckling. Utbildningsstatistisk årsbok 1995. & K. Härnqvist 1998. Den sociala selektionen till gymna- siestadiet. Torper, U. Lokal styrning och utvärdering, i , L., J. Löwstedt & U. Torper (red. ), En friare skola. Om styrning och ledning av den lokala skolan. PRIV – en ny väg till ett nationellt pro- gram. Utan timplan – med oförändrat upp- drag. Gymnasieskolan i stöpsleven – då nu alltid. Perspek- tiv på en skolreform. 2Prestationer och prestations- skillnader skola Användning av storskaliga empiriska undersökningar som utrednings- underlag har en lång tradition i . Systematiskt bruk av den em- piriska samhällsforskningens metodik inom utbildningsområdet kan spåras tillbaka till åtminstone skolutredning. Försöksverksam- heten med enhetsskola gjorde till det årtionde då den empi- riskt baserade forskningen etablerades som en resurs för utredningsvä- sendet och då också utredningsväsendet blev en finansieringskälla för kostsamma undersökningar av värde för forskningen. Storskaliga undersökningar har också i anslutning till implemente- ring och uppföljning av reformerna inom utbildningsområdet och senare spelat en betydande roll i utvärderings- och upp- följningssammanhang. Inte minst har de longitudinella undersökningar av multipla kohorter som genomförts inom det s.k. Individualstatistik- projektet (Härnqvist och , 1973) utgjort en viktig resurs (se t.ex. Härnqvist och , 1980). Betoningen av uppföljning och utvärdering av skolan har åtminstone på ett retoriskt plan blivit mer markerad , bl.a. som en följd av att delar av ansvaret för skolan överfördes från den statliga till den kommunala nivån. Den- na förskjutning av ansvaret för skolan ingick i en allmän övergång från en centraliserad regelstyrningsmodell till en decentraliserad mål- och resultatstyrningsmodell (, 1999). Ett led i den förändrade styr- organisationen för skolan var att ersattes med som den statliga skoladministrativa myndigheten. Det primära styrmedlet i den decentraliserade skolan förväntas sålunda vara uppföljning och utvärdering, och en av huvuduppgifterna för Skolver- ket är just uppföljning och utvärdering på nationell nivå. På samma sätt utgör uppföljning och utvärdering en huvuduppgift för den centrala administrativa myndigheten inom den högre utbildningens område, 134 Prestationer och prestationsskillnader skola nämligen , som också inrättades under början av 1990- talet. Detta kapitel hör hemma i denna tradition av uppföljnings- och ut- värderingsstudier inom utbildningsområdet. Kapitlets huvudsyfte är att ge en empirisk belysning av utvecklingen inom delar av utbildningsom- rådet . Analyserna utnyttjar ett omfattande registerba- serat material som dataunderlag och fokuserar på prestationer som des- sa återspeglas i exempelvis betyg och provresultat, och val av alternati- va utbildningsvägar. Vi uppmärksammar i synnerhet centrala variabler som social bakgrund, kön och utländsk bakgrund. Dessa variabler är intressanta dels därför att de i tidigare sammanhang visat sig ha stor betydelse för individuella val och prestationer i utbildningssamman- hang, dels därför att de representerar samhälleligt och politiskt intres- santa kategorier. Bearbetningarna av data görs i två huvudsyften: dels för att göra lägesbeskrivningar och beskrivningar av förändringar i olika variabler, dels för att bestämma olika variablers inflytande på val och prestationer. Den analytiska ambitionsnivån är dock lågt ställd i vårt kapitel. Vi har funnit det mer angeläget att inom vårt begränsade utrymme göra en samlad beskrivning av huvuddragen av utvecklingen över flera olika nivåer i utbildningssystemet, än att behandla någon eller några aspekter i en analys med större djup och komplexitet. Vårt kapitel har emellertid också som syfte att peka ut områden och problem som vi menar bör bli föremål för en fördjupad analys i fortsatt arbete av oss och andra. Resultaten baserar sig i allt väsentligt på analyser av data för åtta kohorter av personer födda vilka till- sammans omfattar 842 800 personer. Det faktum att vi utgått från ett empiriskt material innebär att de tidsperioder och aspekter som kan belysas bestäms av de befintliga data. Personer födda avslutade i allmänhet 1988 medan personer födda i normalfallet avslutade 1995. Detta innebär att den tidsperiod under vilken vi kan studera omfattar första . Det måste dock understrykas att de resultat som eleverna presterat i mycket har påverkats av de förhållanden som gällde . De personer som är födda i de första av våra kohorter har sålunda gått genom hela , och de som är födda i den senaste av kohorterna påbörjade normalt 1986 och avslu- tade den . Data gör det möjligt att belysa antagning till gymnasiet och avgång från gymnasiet fram till och med /97, vilket var det läsår då personer födda i normalfallet avslutade gymnasiet. har gym- nasieskolan genomgått mycket betydande organisatoriska förändringar. Prestationer och prestationsskillnader skola 135 Vi har goda möjligheter att studera effekter av dessa på i synnerhet re- krytering till gymnasieskolan, och delvis även på avgång från gymna- sieskolan. Vi har också goda möjligheter att studera rekryteringen till högsko- lan, medan ännu alltför få har avslutat sina högskolestudier för att det skall vara möjligt att studera trendförändringar i resultat från denna nivå. Den breddade användningen av högskoleprovet gör emellertid att frågor kring rekrytering och tillträde till högskolan, och inte minst de klassiska frågorna kring den sociala snedrekrytering- en, fått förnyad aktualitet. Data ger oss sålunda särskilt goda möjligheter att studera föränd- ringar vad avser rekrytering till och avgång från gym- nasiet, liksom rekrytering till högskolestudier. Detta återspeglas också i dispositionen av detta kapitel, där dessa avsnitt utgör huvuddelen. Att kapitlet disponerats efter utbildningssystemets nivåer betyder dock inte att dessa skall ses i isolering från varandra – tvärtom; en av de vikti- gaste utgångspunkterna för de analyser som presenteras i kapitlet är att dessa nivåer bör ses som delar i en helhet. Data ingår som en del av den s.k. UGU-databasen (genom uppföljning; Härnqvist, , , och , 1994) och går under beteckningen UGU-R (Utvärdering genom upp- följning – registerdelen). Databasen omfattar registeruppgifter avseen- de bakgrund och utbildning om i stort sett samtliga födda . Ansatsen att utnyttja registerbaserade populationsdata går tillbaka till , då UHÄ ställde vissa medel till förfogande för att skapa ett register som skulle göra det möjligt att undersöka egen- skaper hos högskoleprovet. Anledningen till detta var att högskolepro- vet gjordes tillgängligt även för sökande till högskolan med gymnasiebehörighet, med påföljd att provet fick en kraftigt ökad bety- delse för såväl utbildningssystemet som för enskilda individer. Genom SCBs försorg samkördes flera olika register med uppgifter för individer födda , bl.a. avseende föräldrarnas yrke och utbildning, studiere- sultat från grundskola och gymnasium, och resultat på högskoleprovet till en avidentifierad databas, vilken kallades (betyg, inskriv- ningsprov och högskoleprov). skapades på samma sätt en data- bas () för personer födda . Dessa databaser har använts för en lång rad studier av högskoleprovets egenskaper, som exempelvis dess samvariation med andra prov (, 1994), socialgrupps- 136 Prestationer och prestationsskillnader skola skillnader i provresultat (och , 1994), selektion- seffekter bland dem som tar provet (, 1994; , 1998; , 1998b), grundskolebetygens mätegenskaper (, 1998a) och egenskaper hos uppgifter och delprov (, 1999a, b). Tidigt uppmärksammades också möjligheten att samköra dessa re- gisterdata med de data som med femåriga intervall insamlas för succes- siva födelsekohorter inom det som kallas (Härnqvist et al., 1994). Det första urvalet skedde inom det s.k. Indivi- dualstatistikprojektet, där uppgifter om bl.a. begåvning, attityder, och planer för fortsatt utbildning insamlades för ett urval om av individer födda . Denna kohort har sedan följts upp i en longitudinell design med såväl skoladministrativa uppgifter in- samlade av SCB, som enkät- och intervjudata insamlade inom forsk- ningsprojekt. har basdata samlats in för ytterli- gare kohorter (t.ex. födda och 1963), vilka också följts upp med ytterligare datainsamlingar. I det sammanlagda materialet finns sålunda de mer detaljerade upp- gifterna från UGU-materialet för en delmängd av hela kohorten, som UGU-materialet kompletteras med en stor mängd ytterligare variabler från . Denna kombination av data från register avseende hela populationen med speciellt insamlade data från urvalsundersökningar utgör en myck- et kraftfull strategi för longitudinell forskning. Sådan kan med särskild fördel användas i där vi har tillgång till välorganiserade och kompletta register, i vilka data är representerade i väl genomarbetade kodningssystem (t.ex. Svensk Utbildningsnomenklatur, SUN och So- cioekonomiskt Index, SEI). Denna kombinationsstrategi erbjuder en lång rad fördelar (se också och , 1993, s 143-145). En viktig fördel är att registerdata erbjuder en stor mängd informa- tion för samtliga individer i populationen. Data avseende utbildning och utbildningsresultat för samtliga födda ett visst år finns för utbild- ningssystemets samtliga nivåer: (avgångsbetyg), gymnasi- et (ansökan, antagning och avgång) och högskolan (ansökan, antagning, registrering, poängproduktion och examination), vilket gör det möjligt att med stor precision beskriva de komplexa mönster som en popula- tions utbildningskarriärer bildar. Tillgång till bakgrundsdata gör det också möjligt att bestämma den betydelse som olika faktorer i indivi- dens bakgrund (t.ex. föräldrars utbildning och yrke, bostadsort, kön, inflyttning till ) har för utbildningsval och utbildningsresultat. Den stora omfattningen av data gör det också möjligt att tidigt upptäcka trendförändringar, och att analysera undergrupper som i en urvalsun- dersökning skulle vara för små. Prestationer och prestationsskillnader skola 137 Registerdata begränsas dock av att mängden information om varje individ är begränsad, och att vissa essentiella uppgifter inte finns till- gängliga i register. I många sammanhang är information om individers levnadsförhållanden, prestationer, attityder, känslor, bedömningar och prioriteringar oundgängliga både ur beskrivnings- och förklaringssyn- punkt. Genom användning av bl.a. enkät-, intervju-, prov- och observa- tionstekniker kan sådan information insamlas, men endast för urval av personer, och den kostnad som är förknippad med vissa av dessa in- samlingstekniker kan innebära starka begränsningar på urvalens stor- lek. Om den detaljerade informationen för urvalet kompletteras med re- gisterdata för hela populationen är det emellertid möjligt både att upp- täcka och kontrollera för eventuella snedheter i urvalet, genom att re- gisterdata finns tillgängliga såväl för de som ingick i urvalet som för dem som inte ingick i urvalet. Genom att i analyserna utnyttja individer som endast har registerdata och individer som har både re- gisterdata och särskilt insamlade data, är det med moderna statistiska analysmetoder också möjligt att åstadkomma ökad statistisk säkerhet, jämfört med om endast urvalsdata analyseras (se t.ex. Arbuckle, 1996; Muthén, och , 1987). Förutom att registerdata och data från urvalsundersökningar kompletterar varandra kan de förstärka var- andra, så att en avsevärd synergieffekt uppstår. Överväganden av detta slag ledde fram till slutsatsen att borde utvidgas och kompletteras, och läg- gas samman med longitudinella urvalsundersökningar. Med ekonomiskt stöd från FRNs anslag för longitudinell forskning har detta arbete pågått . Det har resulterat i en mycket omfat- tande databas, för vilken visserligen fortfarande mycket konstruktions-, dokumentations- och underhållsarbete ännu återstår, men vilken nu också är användbar för vissa analysändamål. De analyser som redovisas i detta kapitel är exempel på detta. Nedan ges en översiktlig beskriv- ning av individer och variabler i UGU-R basen. omfattar UGU-R personer som ingick i SCBs Register över totalbefolkningen (RTB) och som var födda något av åren 1972–1979. I databasen ingår sålunda personer födda såväl i Sve- rige som utanför . I figur 1 och 2 presenteras grundläggande uppgifter om de åtta kohorterna. 138 Prestationer och prestationsskillnader skola Antal individer i UGU-R kohorterna Som framgår av figur 1 varierar kohorterna betydligt i storlek från drygt 113 000 personer födda , ner till knappt 97 000 personer födda . Denna minskning förklaras till fullo av minska- de födelsetal i . Antal personer med utländsk bakgrund i UGU-R kohorterna Invandringen är i stort sett oförändrad för de aktuella kohorterna med mellan 6 000 och 7 000 invandrare och antalet personer som in- vandrat till är i stort sett över ko- horterna, medan antalet personer som invandrat ökar upp till kohorten född för att minska därefter. kan det noteras att antalet personer för vilka uppgift om födelseland saknas ökar kraftigt för kohorterna födda . Det kan dock antas att de saknade uppgifterna framförallt avser personer som invandrat till . Av detta skäl kommer vi i de fortsatta analyserna att hänfö- ra personer för vilka uppgift saknas till samma kategori som dem som invandrat . I kohorterna utgörs mellan av personerna av män. Prestationer och prestationsskillnader skola 139 UGU-R baserna innehåller tusentals variabler och det är i detta sam- manhang inte möjligt att beskriva eller utnyttja mer än en bråkdel av denna information. Nedan ges en översikt över de bakgrundsvariabler som genomgående utnyttjas i analyserna, medan övriga variablers ur- sprung och konstruktion beskrivs i anslutning till de olika resultatav- snitten. Yrkesuppgifter har inhämtats från Folk- och bostadsräkningarna (FoB) 1985 och 1990, dels för fadern, dels för modern, och föreligger här ko- dad i form av den s.k. socioekonomiska grupperingen (socio- ekonomiskt index, SEI). Vi använder här följande huvudkategorier av SEI-variabeln (se och , 1993, s 41) – Högre tjänstemän och egna företagare med akademikeryrken. – Rutinbetonade och okvalificerade tjänstemannayrken (SEI = 33) – Egna företagare (ej akademikeryrken) – Jordbrukare, fiskare och andra företagare i primär sektor Informationen från Folk- och bostadsräkningarna har här dock kombi- nerats till en enda variabel, dels i syfte att sammanföra faderns och moderns yrkesstatus till en samlad familjebakgrundsvariabel, dels i syfte att minimera problemet med saknade uppgifter. Utgångspunkten har därvid varit data från FoB-90. Om modern saknar SEI-kod från FoB-90 men har SEI-kod i FoB-85 har den senare används, och på samma sätt har faderns uppgifter från FoB-90 och FoB-85 lagts sam- man. Familjeklassvariabeln har skapats på det sätt som beskrivs av Erik- son och (1993, s. Om uppgift finns från endast en av för- äldrarna används denna som mått på familjens sociala klass. Om upp- gift finns både för fadern och modern bestäms familjens sociala klass enligt en antagen dominansordning mellan klasserna, där SEI I antas vara mest dominant, varefter följer IVcd, IVab, II, III, VI, III33, och VII. Om sålunda fadern och modern hamnar i olika klasser, bestäms familjens SEI-kod av den klass som är den mest dominanta. 140 Prestationer och prestationsskillnader skola visas den procentuella fördelningen över familjens SEI-kod för de olika kohorterna. Den sociala bakgrundens fördelning per kohort Som framgår av diagrammet är fördelningen över socioekonomiska grupper mycket stabil över kohorterna. För samtliga kategorier finns en svag tendens till minskad andel i de yngsta kohorterna, vilket har sin förklaring i att det finns en tendens att andelen för vilken uppgift sak- nas ökar över kohorterna. Totalt sett är bortfallet av mycket blygsam omfattning, men det finns anledning att beakta bortfallets karaktär. Det kan misstänkas att den socialgruppsmässiga sammansättningen av bort- fallsgruppen ändras över kohorterna. En indikation på sådana föränd- ringar är att i de tidigare kohorterna gick av dem som tillhör bortfallsgruppen över till studieförberedande gymnasium, medan motsvarande siffra för den senaste kohorten är . Kohorterna födda under den senare delen av utnyttjar i större utsträckning data från FoB-90 än de tidigare kohorterna, och då i synnerhet från modern. Detta innebär att såväl könsskillnader i social status, som att FoB-90 hade ett annat och större bortfall än FoB-85 kan utgöra förklaringar till det större bortfallet och den annorlunda sam- mansättningen av bortfallsgruppen för de senare kohorterna.