sou · GOB33 · 2001-01-01 00:00:00 — Det går att argumentera för att den beskrivning som vi gjort av väl- färdens och ofärdens utveckling är relevant för diskussionen av social- politikens framtida inriktning, både därför att det tjugoförsta århundra- det ärver vissa av 1990-talets sociala problem och därför att socialpoli- tiken utmanas av förhållanden som är av förhållandevis natur. Det går också att hävda att 1990-talets utveckling förstärkt vissa tidigare etablerade tendenser, vilket ger oss anledning att precisera en del av utmaningarna för den svenska socialpolitiska modellen. och de nordiska länderna har etablerat en universell modell för den sociala tryggheten där bidrag och social service till alla med- borgare kombinerats med inkomstrelaterade socialförsäkringar med inslag av grundtrygghet för dem som saknar inkomster. 280 Ofärd, kunskapsluckor och vägval SOU 2000:3 binerats med en aktiv arbetsmarknadspolitik och utbyggd social omsorg som medverkat till en hög sysselsättningsnivå internationellt sett, inte minst bland kvinnorna. I ett jämförande perspektiv förefaller denna modell vara mer framgångsrik när det gäller att öka chanserna också för de sämst ställda medborgarna att hantera de påfrestningar som livets olika faser innebär. Man kan ha olika uppfattningar om hur angeläget det är att upprätthålla den universella modellen med gemensamma system för olika grupper i samhället, men 1990-talets utveckling har tydliggjort viktiga vägval. I diskussionen om 1990-talets välfärdsstatsutveckling har det rests frågor om huruvida den svenska socialpolitiska modellen övergivits. Det har inte gått att belägga att det skett ett avgörande modellskifte vare sig på välfärdstjänsternas eller på försörjningssystemens område, även om för modellen problematiska förändringar har kunnat registreras. Vissa av dessa är av principiell natur, men även stegvisa eller förhållandevis marginella förändringar i systemen kan medföra att utvecklingen tar en annan riktning. Sänkta ersättningsnivåer ökar exempelvis utrymmet för individuella försäkringar eller kollektivavtalslösningar, vilket kan utgöra ytterligare press nedåt för de offentliga försäkringarna. På samma sätt kan kvalitetsförsämringar eller minskad tillgänglighet på välfärdstjänsternas område leda till att resursstarka grupper väljer lösningar som ligger utanför det offentliga systemet. En sådan utveckling kan i sin tur leda till minskat intresse för att bevaka kvaliteten i de allmänna systemen. Även brist på politiska beslut kan få långtgående konsekvenser för intressebildningen kring trygghetssystemen. Detta talar för att vi befinner oss vid vägskäl när det gäller den framtida inriktningen av socialpolitiken. Det ligger i kommitténs uppdrag att sammanställa fakta som kan tjäna som underlag för diskussionen om den framtida inriktningen av socialpolitiken. Denna uppgift inbegriper en bedömning av vilka frågor som är mest angelägna att diskutera. Det finns som vi bedömer det vik- tiga vägval att göra inom flera områden. På familjepolitikens område handlar valen om hur familjestödet ska dimensioneras, mot bakgrund av barnfamiljernas försämrade position i inkomstfördelningen. Denna försämring har inte bara att göra med de minskade förvärvsinkomsterna, utan också med de nedskärningar som gjorts i stödsystemen liksom med att förmånerna inte är utformade för att följa den allmänna inkomstutvecklingen. Det är svårt att upprätthålla en relativ standard för barnfamiljerna i förhållande till andra gr upper i samhället när bidragens nivå bestäms i kronor och ören, utan att indexeras, och därmed blir beroende av återkommande riksdagsbeslut. Barnens välfärd är inte bara beroende av familjernas inkomster, utan i stor utsträckning också av tillgången på barnomsorg och skola av god Ofärd, kunskapsluckor och vägval har tillgängligheten ökat i barnomsorgen och gymnasieskolan. Det går inte att säga något säkert om kvaliteten annat än att resurserna per barn minskat och att personaltätheten blivit lägre. En möjlig konsekvens av denna uttunning är att de ekonomiskt resursstarka föräldrar som inte finner kvaliteten tillfredsställande i den offentliga omsorgen utnyttjar möjligheten att betala högre avgifter i en alternativ barnomsorg och på så sätt tillförsäkra sitt barn en god barn- omsorg. Eftersom detta är en ekonomisk möjlighet som inte alla föräld- rar har, kan konsekvensen bli att parallella, i huvudsak skattefinansie- rade, system växer fram där det uppväxande släktets v illkor och livs- chanser i högre grad än blir beroende av föräldrarnas betalnings- kraft. När det gäller både arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkring- arna finns det såväl golv- som takproblem. Golvproblemen innebär att det finns arbetslösa, gamla, sjuka och föräldralediga som saknar ersätt- ning från de allmänna systemen och istället får förlita sig på det be- hovsprövade socialbidraget. Det som borde diskuteras är i vilken utsträckning dessa problem kan lösas inom ramen för socialförsäk- ringssystemet och i vilken utsträckning detta är problem som mer fram- gångsrikt kan hanteras inom ramen för den aktiva arbetsmarknads- politiken. Det faktum att allt fler försäkrade har inkomster över det tak som finns för vad som är förmånsgrundande innebär att allt fler saknar adekvat inkomstbortfallsskydd från den allmänna försäkringen. Denna brist kan få långtgående konsekvenser för medborgarnas stöd för socialförsäkringen, eftersom allt större grupper på arbetsmarknaden i ökad utsträckning kan komma att få förlita sig på privata, individuella eller kollektiva, försäkringslösningar för att få ett gott inkomstbortfalls- skydd. Om de offentligt finansierade systemen på välfärdstjänsteområdet inte heller förmår att producera exempelvis vård av tillräckligt hög kvalitet för de bättre ställda, kommer en liknande flykt från de allmänna systemen att kunna bli stark. På sjukvårdens område råder det ett utbrett tvivel om huruvida resurstilldelningen är tillräcklig för att den allmänna vården ska kunna tillhandahålla det som en svensk socialminister en gång formulerade som: endast det bästa är gott nog för folket. De indikationer vi har på arbetsförhållanden i vården pekar entydigt mot att villkoren i ökad utsträckning är ett problem för de anställda, och att detta kan ha negativa konsekvenser även för dem som vårdas. Hur kan tillgänglighet och god kvalitet säkras genom tillräcklig resurstilldelning och effektiv resursanvändning? På äldreomsorgens område har förstärkt tidigare tendenser mot ett minskat offentligt åtagande med ett ökat inslag av anhörigomsorg och marknadstjänster som följd. Det faktum att universalismen inte 282 Ofärd, kunskapsluckor och vägval minst i äldreomsorgen i praktiken är starkt uttunnad ställer frågan om den framtida fördelningen av ansvar för omsorgen om ett växande antal gamla på sin spets. Det går att hitta fler exempel där 1990-talets utveckling blottlagt brister i de offentliga välfärdssystemen. Att brukarna betalar en allt större andel av kostnaderna för läkemedel och tandvård för vuxna inne- bär att det skett en förskjutning mot privatisering av finansieringen av dessa system. Systemen för hur man tar ut avgifter har också skiftat så- väl som mellan olika områden. För medborgarnas möjligheter att styra sina liv torde det vara av stort värde om det fanns mer långsiktiga och robusta finansieringssystem på dessa, liksom på andra, områden. har flera ofärdstrender brutits. Arbetslösheten har gått ner och socialbidragstagandet minskar. är det uppen- bart att sysselsättningsutvecklingen är svag och att vissa grupper har haft svårt att dra nytta av den allmänna uppgången. Det lå ngvariga socialbidragstagandet går inte ner. Sysselsättningsproblemen för de en- samstående föräldrarna kvarstår. Invandrarnas situation på arbetsmark- naden är uppenbart problematisk. Gäller nedgången i socialbidrags- tagandet alla ungdomsgrupper? Hur går det för dem som har bristfä llig utbildning? Hur framgångsrika är utbildningssystemet och den aktiva arbetsmarknadspolitiken när det gäller att få människor i arbete? Lägger den ökade boendesegregationen hinder i vägen för resurssvaga gruppers deltagande på arbetsmarknaden och i samhällslivet? Den grundläggande målsättningen att minska ofärden är lätt för alla att dela. Det är svårare att formulera hur detta bäst kan åstadkommas. En typ av frågor handlar om resurstilldelningen för respektive politik- område. En annan fråga rör effektiviteten i resursanvändningen. Svaren på den första typen av frågor är i viss utsträckning avhängig svaren på den andra. Ett grundläggande problem är att det på många områden saknas underlag för analys av kvaliteten och effektiviteten i de olika välfärdssystemen. Ytterst handlar dessa frågor om vilken betydelse familj, marknad och den offentliga sektorn ska ha, inte bara för att fördela konsum- tionsutrymme, utan också för vård, utbildning och omsorg. Om vi på flera viktiga områden befinner oss vid vägskäl för den framtida utvecklingen av socialpolitiken, är det viktigt att göra välinformerade val och att vi låter fakta och inte fördomar styra. I slutändan måste dock de socialpolitiska besluten byggas på värderingsgrundade prioriteringar. Här är alla medborgare experter. Allardt, E., 1998, Det goda samhället: Välfärd, livsstil och med- borgardygder, for velferdsforskning, 1: 123–133. , G., 1992, Stöd och avlastning: Om insatsen kontaktperson/- familj. , G., 1995, Barn i samhällsvård. , L., 1993, Äldre i och . , R., 1997, Svenskglesa bostadsområden, Invandrare och minoriteter 2: 19–24. , R., , I., 1996, Etnisk boendesegregation i teori och praktik. Bilaga till Invandrarpolitiska kommitténs slutbetänkande Vägar in i , SOU 1996:55. , A., Edebalk, P.G., , M., 1999, Resursfördelning och finansiering, äldrevård och äldreomsorg. Spri rap- port nr 491. , A., , B., , U., 1998, Läkemedelskostnaderna. : IHE och : . , A., , M., 1998, Mäta BNP-andel inte nog. Reala mått kompletterar, , 95: 3315–3318. Antman, P., 1994, Vägen till systemskiftet – den offentliga sektorn i politiken 1970–1992, i , R. ), Köp och sälj, var god och svälj? Vårdens nya ekonomistyrningssystem i ett arbets- miljöperspektiv. Antman, P., 1996, Barn- och äldreomsorg i och (Sverige-delen). Arbetarskyddsstyrelsen och SCB, 1997, Negativ stress i arbetet. De mest utsatta yrkena. Information om utbildning och arbetsmarknad 1997:1. : Arbetarskyddsstyrelsen och Statistiska Cent- ralbyrån. Arbetarskyddsstyrelsen och SCB, 1998, Arbetsmiljön 1997. Statistiska meddelanden Am 68 . : Arbetarskyddsstyrelsen och . , G., , K., 1999, Kritik eller tystnad – en studie av arbetsmarknads- och anställningsförhållandens betydelse för arbetsmiljökritik, Arbetsmarknad och arbetsliv, Årg. 5, nr. 3, : 189–206. , A.B., Rainwater, L., Smeeding, T.M. 1995, Income Distri- bution in Countries. Social Policy Studies No. , D., 1973, The Coming of : A Venture in Social Forecasting. : Basic Books. , Å., 1991, Socialbidrag och försörjning. ., 1995, Prioriteringar i : Rättvisa och ekonomi. Rapport i socialt arbete nr. , Å., 1997, From Reforms to Rationing. Current Allocative Trends in in , , 6: 74–81. , Å., , T., kommande, Socialarbetares kun- skapsbas. , U., , J., 1996, Invandraru ngdomar på särskilda ungdomshem i , i Armelius, B. Å., Bengtzon, S., , P. A., , J., , K. ), Vård av ung- domar med sociala problem. Berkman, L., , L. 1979, , , and Mortality: A Study of Alameda County residents, 109:186–204. , A., , R.B., 1997, Generating Equality and Elimi- nating Poverty, the Swedish , i The in Transition – Reforming the Swedish Model, , The Univer- sity of Press och . , J., 1996, Från ideologi till ekonomi – institutionsförlagd missbrukarvård . : , FoU-byrån. Brå, 1999, Brottsstatistik. , I., 1998, Arbetsmetoder och socialbidrag. , C., , C., 1999, Vad tycker du om sjukvården? 18/98. CAN, 1999, Drogutvecklingen i . : och upp- lysning (CAN). , J., 1976, The Contribution of the Social Environment to , 104:107–123. Daatland, S. O. ), 1997, De siste årene – eldreomsorgen i Skan- dinavia 1960–1995. , M., , G., 1996, Sk illnader mellan mäns och kvinnors ohälsa – beständiga eller föränderliga?, i , P., , M., , , , A., , G. ), Kön och ohälsa – en antologi om könsskillnader i ett folkhälsoperspektiv. Dir. 1998:108, , Nya former för stöd åt hemlösa, Beslut vid regeringssammanträde . , I., 1999, Kraven i arbetslivet ökar, Välfärdsbulletinen, 4/99, 4–5. , R, 1993, Descriptions of Inequality: The Swedish Approach to , i , M., Sen, A. ), The Quality of Life. : Clarendon Press. , R., , J. O., 1993, Ursprung och utbildning – social snedrekrytering till högre studier. , R., , M., 1984, Samgång mellan välfärdsproblem, i , R., , R. ), Välfärd i förändring. : Prisma och . , R., Uusitalo, H., 1987, The Scandinavian Approach to Wel- fare Research, i , R., , E.J., Ringen, S. Uusitalo, H. ), The Scandinavian Model: Welfare States and . , 1995, Vad blev det av de enskilda alternativen? En kartläggning av verksamheten inom skolan, vården och omsorgen. Rapport till (Ds. , 1999, Bostad sökes. Rapport till (Ds. Estrada, F., 1999, Ungdomsbrottslighet som samhällsproblem. Utveck- ling, uppmärksamhet och reaktion. , E., kommande, Statistik över missbrukare, hemlösa och psykiskt störda i : totalinventering av , sjukvårdens, ideella organisationers och institutioners kontakter. : Forsknings- och utvecklingsenheten, Socialtjänstför- valtningen. Flyghed, J., , S-Å., 1994, Vräkt i laga ordning. Rapport 1993/94:1. : Konsument- verket. , A., Krueger, A., 1995, An Evaluation of the Swedish Labor Market Policy. New and Received Wisdom. SNS Occasional papers nr. , A., 1994, Företagisering av kommuner, i , B. ), Organisationsexperiment i kommuner och landsting. : Nerenius & Santérus Förlag. , A., 1999, Offentlig reformation i marknadsmodellernas spår? SCOREs Working Paper Series 1999:5. , E., 1997, Invandrare och socialbidrag, Socialvetenskaplig tidskrift, 4: 279–304. , E., 1999, Invandrare som socialbidragstagare. Under pub- likation vid CUS, . , R., 1998, i – En enkät till hjälp- tagarna och jämförelser med 1995. : Stadsled- ningskontoret. , J., 1993, Income Inequality Trends in the 1980s: A Five Country Comparison, Acta Sociologica, 36: 47–62. , J., 1999, Changes in the Social Patterning of Living Conditions, i Kautto, M. m.fl. ), Nordic Social Policy: Changing Welfare States. , J., , O., 1993, Ett förlorat eller förlovat årtionde? , J., , O., 1994a, Kvi nnor, män och välfärdens utveckling, i , Har vi råd att avvara välfärden? Rapport från ett forskarseminarium . , J., , O., 1994b, Välfärdsförändringar 1968-1991, i Vardagens villkor, , J., , O. ), : . Förster, M., 1994, Measurement of Low Income and Poverty in a Perspective of International Comparisons, Labour Market and Social Policy Occasional Paper No. 14, : . , 1999, Socialförsäkringsguiden. , P., Smeeding, T. M., 1997, Cross-national Comparisons of Earnings and Income Inequality, , Vol. V: 633–687. Granovetter, M., 1982, The Strength of Weak Ties. A Network Theory Revisited, i Marsden, P., , N. ), Social Structure and Network Analysis. , CA: . E., , A., 1994, Socialgruppssk illnader i pres- tationer på Högskoleprovet, i , R., , J. O. Sorteringen i skolan. Gähler, M., 1997, E konomiska konsekvenser av skilsmässa – skillnader mellan kvinnor och män, i , G., , I. ), Familj, makt och jämställdhet. SOU 1997:138, : . Halleröd, B., 1995, The Truly Poor: Indirect and Direct Measurement of Consensual Poverty in , , 5: 111–129. , K., 1999, Om kvi nnors bruk och missbruk, i Alkohol och narkotika – politik, vård och dilemman. Hemström, Ö., 1996, Biologiska förutsättningar och sociala förhållanden. Hypoteser om könsskillnader i dödlighet, i , P., , M., , , , A., , G. ), Kön och ohälsa – en antologi om könsskillnader i ett folk- hälsoperspektiv. Hemström, Ö., 1998, Susceptibility and Female Emancipation: Studies on the Gender Difference in Mortality. studies in sociology; N.S. Hetzler, A., 1994, Socialpolitik i verkligheten. De handikappade och . : Bokbox förlag. , , , L., 1999, Ljusnande framtid, i , , , L. ), Ljusnande framtid. ), 1996, Folket och kommunerna. Systemskiftet som kom av sig. Rapport 1997:1, , Statsveten- skapliga institutionen. , A. m.fl., 1999, Vad kännetecknar och innebär moderna arbets- och livsvillkor? Rapport 1999:8 från , , Yrkesmedicinska enheten. Jahoda, M., 1982, Employment and Unemployment – A Social- Psychological Analysis. , K., 1998, Översyn av ekvivalensskalor vid inkomstfördel- ningsstudier, PM. , L., 1971, Den vuxna befolkningens bostadsförhållanden , : Allmänna Förlaget. , S., 1970, Om levnadsnivåundersökningen. : All- männa förlaget. Jäntti, M., Danziger, S., 1999, Income Poverty in Advanced Count- ries, i , A.B., Bourguignon, F.E., Handbook on Income Distribution. Karasek, R., 1979, . and Mental Strain: Implications for , Administrative Science Quarterly, 24: 285–308. Kautto, M., , M., Hvinden, B., , , , N. ), 1999, Nordic Social Policy: Changing Welfare States. , G., Stridsman, K., 1988, Fattiga i – vem behöver socialbidrag och varför? : Allmänna förlaget. KommunAktuellt Direkt 16/9 1999, Privat äldrevård klyver partierna. (1999-12- 22). Korpi, S., 1996, Samhällets insatser för u ngdomar, i Armelius, B. Å., Bengtzon, S., , P. A., , J., , J. Vård av ungdomar med sociala problem – en forskningsöversikt. , E., 1994, The Patterning and Responses to Unemployment: Deprivation and Adaption, i , L., McMahon, L., Ziglio, E. ), Economic Change, Social Welfare and Health in Europe. WHO Regional Publications, European Series, No. Köpen- hamn: WHO. , L., 1999, Den svenska missbruksutvecklingen – en överblick, i Alkohol och narkotika – politik, vård och dilemman. , C., 1993. Fritid och social förankring. Om förändring och sociala skillnader . LO, 1999, Kvinnors och mäns arbetsmiljö och hälsa. , O., 1990, Den ojämlika ohälsan. Om klass- och könsskill- nader i sjuklighet. , O., 1998, däruti få af de förm ögnare sjukna – Om hälsans ojämlika fördelning i dagens , i En god hälsa – ett socialt privilegium? , T., 1993, Tvångsomhändertagande av barn: En studie av lagarna, professionerna och praktiken . , T., 1995, Staten och det friv illiga sociala arbetet i Sve- rige, i , K. K., , P., Frivillig organisering i . , T., 1997, Barnavårdsorganisationer vid två sekelsk iften. Frivilligt barnavårdsarbete förr och . skrift- serie nr. , T., Wijkström, E., 1997, The Nonprofit Sector in . Manderbacka, K., 1998, Questions on Survey Questions on Health. , S., 1997, Svensk socialpolitik i förändring, i SCB, Lev- nadsförhållanden rapport nr. 91, Välfärd och ojämlikhet i 20- årsperspektiv 1975–1995. ; : Statistiska Central- byrån. , P., Valkonen, T., 1996, Excess Mortality of Unemployed Men and Women During a Period of Rapidly Increasing Unem- ployment, 348: 909–912. Montin, S., 1997, på svenska, Politica 29: 261–278. , M., 1999, Unemployment, Employment, Commitment and Well-Being. : Sociologiska insti- tutionen, . , M., , M., 1999, Towards a Sociological Under- standing of Mental Well-being among the Unemployed – The Role of Economic and Psychological Factors, Sociology, 33: 577–597. , , , C., 1996, Mamma pappa utan jobb. , Å., 1996, Arbetsmarknadspolitiskt kalendarium. Rapport till EFA, . , L., 1997, Förskolan och arbetslösheten: Förskolans betydelse för arbetslösa föräldrar och deras barn. : Social- tjänsten, FoU-byrån. Popper, K.,1969, Conjectures and Refutations: The Growth of Scien- tific Knowledge, 3:e utg., (rev.). Rainwater, L., Smeeding, T.M., 1995. Doing Poorly: The Real Income of American Children in a Comparative Perspective, Income Study, Working paper 127, . Regeringen, 1999, Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Rege- ringens skrivelse 1998/99:97. Regeringens proposition 1988/89:4, Skolans utveckling och styrning. Regeringens proposition 1990/91:18, Om ansvaret för skolan. Regeringens proposition 1995/96:25, En politik för arbete, trygghet och utveckling. Regeringens proposition 1995/96:148, Lokal samverkan mot arbets- lösheten. Regeringens proposition 1996/97:124, Ändring i Socialtjänstlagen. Regeringens proposition 1997/98:113, Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. , H., 1999, Privatekonomiska effekter av arbetsmarknads- utbildning. En utvärdering av dem som deltog . Rapport till , . , 1999a, 1999. , 1999b, Statlig assistansersättning – . RFV redovisar 1999:11. : Riksförsäk- ringsverket. , I., 1996, På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, special- kontrakt. Sallnäs, M., 1995, Att utreda föräldraskap. Om modern insti- tutionsvård för barn, Socialvetenskaplig tidskrift, 2: 334–349. Sallnäs, M., 1999, Barn- och ungdomshem. , T., 1997, Socialbidraget – mellan personliga bekymmer och systembrister, i 11 röster om socialbidrag. , P.O., 1998, Att vårda dementa, i Äldreomsorgens vardag. SCB, 1993, Barn som far illa – utredningar enligt paragraf 50 SoL. SCB, 1995, Utbildningsstatistisk årsbok 1995. SCB, 1997a, De funktionshindrades situation på arbetsmarknaden, Information om utbildning och arbetsmarknad, 1997:3, : . SCB, 1997b, Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975–1995. Levnadsförhållanden rapport nr. SCB, 1998, Utbildningsstatistisk årsbok 1998. SCB, 1999a, Inkomstfördelningsundersökningen 1997, Statistiska med- delanden If 21 , : SCB. SCB, 1999b, Konkurser och Offentliga Ackord 1998, Statistiska med- delanden Nv 30 , : SCB. Sen, A., 1985, Well-being, Agency and Freedom. The lectures 1984, 82:169–221. Sen A., 1987. The Standard of Living, The Tanner lectures, : . Sen, A., 1992, Inequality Reexamined. , 1993, Beskrivande data om skolverksamheten. , 1996, Att välja skola: Effekter av valmöjligheter i grund- skolan. , 1998a, Beskrivande data om barnomsorg och skola. Skol- verkets rapport nr. , 1998b, Samhällsekonomiska effekter av ökad valfrihet inom skolsektorn – en välfärdsteoretisk analys. , 1999a, Avgifter i förskola och fritidshem 1999. , 1999b, Barnomsorg och skola. Jämförelsetal för huvudmän. , 1999c, Barnomsorg och skola i siffror. Barn, personal, elever och lärare. : Skol- verket. , 1999d, Beskrivande data om barnomsorg och skola 1999. , 1999e, Elevströmmar till, från och inom gymnasieskolan – en studie fokuserad på nybörjarna i gymnasieskolan 1993, 1994 och 1995, PM, Dnr 1999:444. , 1999f, Samband mellan resurser och resultat – en studie av landets grundskolor med elever i årskurs 9. Smeeding, T.M., 1992, Why the U.S. Doesnt Work , Challenge, January-February: 30–35. , 1999a, Sämre för mig, bättre för oss. , 1999b, Välfärdsfakta social: Sammanställning av fakta/nyckeltal inom välfärdsområdet. : Socialdeparte- mentet. 1992, Allmänna råd från , 1994a, De bostadslösas situation i . , 1994b, Öppenvård för alkoholmissbrukare. Socialsty- relsen följer upp och utvärderar 1994:7. Stoc kholm: Social- styrelsen. , 1995, Beställar-utförarmodellen. Alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen, 1995:20. : Socialstyrel- sen. , 1996a, Hur kan kommunerna minska kostnaderna för socialbidrag? Stoc kholm: . , 1996b, Kursändring i missbrukarvården – mot öppna former. följer upp och utvärderar 1996:3. , 1996c, Social service, vård och omsorg i , , 1996d, Äldreomsorg på entreprenad. Alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen. , 1997a, Handikappreformen. Social- styrelsen följer upp och utvärderar 1997:4. Stoc kholm: Social- styrelsen. , 1997b, Med eller utan barnomsorg? , 1997c, Pensionärshushållens kostnader för äldreom- sorg och sjukvård. Rapport 97:8, Äldreuppdraget. Stoc kholm: . , 1998a, Anmälan, utredning, insats. Individ- och familjeomsorgens arbete med barn. , 1998b, Balans i missbrukarvården? Resurser och insatser i öppenvård och institutionsvård. följer upp och utvärderar, 1998: 3. Stoc kholm: . , 1998c, Individ- och familjeomsorgens arbete med ungdomar. , 1998d, Insatser för barn och unga. Statistik Social- tjänst 1998:10. Stoc kholm: . , 1998e, Ädelparadoxen. Sjukhemmen före och efter Ädelreformen. , 1998f, Äldreuppdraget, Årsrapport. följer upp och utvärderar 1998:9. Stoc kholm: . , 1999a, Insatser för personer med funktionshinder 1998. Statistik Socialtjänst, 1999:10. Stoc kholm: .