sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Särskilt viktigt är arbetet med skärpning av reglerna på kemikalieområdet, med produktpolicy och upphandling i EU så att det blir tydligt att det går att ställa miljökrav på varor. Det är dessutom viktigt att fortsätta arbetet med gemen- samma EU-regler för att minska utsläppen från transporter, arbets- maskiner och energianläggningar och inom jordbruket. ska aktivt arbeta med att utveckla de multilaterala miljö- konventionerna och skapa nya där det bedöms behövas. De tre åtgärdsstrategierna ställer särskilda krav på det internatio- nella arbetet: ·För att genomföra Effektiviseringsstrategin och nå miljökvali- tetsmålen luft, Bara naturlig försurning, Begränsad klimat påverkan och delvis Ingen övergödning bedrivs det internationella arbetet så att verkningsfulla överenskommelser träffas vid de omförhandlingar av luft- och klimatkonventionerna. ·För Bara naturlig försurning, luft och Ingen övergödning innebär detta att skall vara pådrivande inom EU och konventionen för att begränsa långväga lufttransporterade för- oreningar (CLRTAP) för att kritisk belastning och andra miljömål för gränsöverskridande luftföroreningar ska nås –2020. För det internationella arbetet är åtgärder mot partiklar högt prioriterat. ·Inom klimatarbetet bör medverka till direktiv och över- enskommelser inom EU och andra internationella fora som syftar till en begränsning av utsläppen av växthusgaser. ska vidare vara pådrivande för att verkningsfulla överenskommelser om begränsning av utsläppen av växthusgaser träffas vid omför- handlingarna av . bör vara pådrivande vid utarbetandet av EU:s framtida policy i dessa förhandlingar. ·För att genomföra Kretsloppsstrategin och nå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Skyddande ozonskikt och delvis God bebyggd miljö bedrivs det internationella arbetet så att gemensamma långtgående överenskommelser träffas för att eliminera användningen av svårnedbrytbara kemikalier och ämnen 712 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen som påverkar ozonskiktet, verka för en EU-gemensam produkt- policy samt verka för ett mer verkningsfullt internationellt arbete mot övergödning. Därvid är åtgärder mot jordbrukets ammoniak- utsläpp högt prioriterat. ·För kemikalier innebär detta att aktivt bör driva arbetet inom EU och internationella konventioner för gemensamma internationella miljökrav för eliminering av de mest miljöskadliga ämnena i enlighet med de svenska miljömålet i kap. 8. ·För ozonnedbrytande ämnen innebär detta att det internationella arbetet med att eliminera användning och emissioner av ozon- nedbrytande ämnen fullföljs inom ramen för Montreal-protokollet. ·För övergödningen innebär detta att i Helsingforskonventionen (HELCOM) och i Östersjösamarbetet Baltic 21 verka för kon- kreta program för att minska övergödningen i olika havsbassänger och inom EU för genomförandet av nitratdirektivet. ·Beträffande produktpolicy innebär det att det påbörjade arbetet med en EU-gemensam produktpolicy(IPP) drivs till beslut i Rådet. ·För att genomföra Hushållningsstrategin och nå miljökvalitets- målen Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö bedrivs det internationella arbetet för att överenskommelser inom jordbruks- och fiskeområdet träffas som innebär att jordbruks- och havsresurserna inte utarmas. ·Inom jordbruksområdet innebär detta att EU:s jordbrukspolitik (CAP) inriktas mot en ekologiskt hållbar jordbruks- och livs- medelsproduktion vilket innebär att den är resursbevarande, miljöanpassad och etiskt godtagbar. ·Inom fiskeområdet är målsättningen att nå verkningsfulla över- enskommelser om ett hållbart utnyttjande av havsresurserna och utveckla EU:s fiskeripolitik(CFP) mot hållbart utnyttjande. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 713 Skälen för vår bedömning: Ett utvecklat internationellt samarbete är centralt för att nå miljökvali- tetsmålen. och omvärlden är ömsesidigt beroende genom bl.a. nedfall av luftföroreningar som härrör från andra länder, sjö- och luft- fart, hot från kärnkraftsolyckor i andra länder, fri rörlighet för varor, gemensamma hav och vattendrag med andra länder. Det behövs inter- nationellt samarbete och bindande internationella överenskommelser på många plan för att uppnå våra svenska miljökvalitetsmål. Samarbetet behövs på regeringsnivå, men också samarbete mellan parlamentariker, nationella och regionala myndigheter, näringsliv, fackförbund, kommuner och folkrörelser för att sprida erfarenheter och kunskaper för att för- bättra miljöarbetet. Det internationella samarbetet inom snart sagt varje sektor berör numera miljöfrågor. måste vara pådrivande i det internationella arbetet för att miljöansvar och hållbar utveckling ska få ett brett genomslag. I internationellt samarbete har spelat en aktiv roll för att förhandla fram internationella miljömål. Det gäller såväl inom EU som i olika miljökonventioner och ministerdeklarationer. Arbetet i för att uppfylla dessa mål måste samordnas med det svenska miljö- målsarbetet och är därför en del av bedömningen i målkapitlen i detta betänkande. Särskilt viktigt för framtiden är ·att arbeta med produktpolicy i EU och internationell handel så att det blir tydligt att det går att ställa miljökrav på varor och kemiska ämnen ·att fortsätta att arbeta med konventioner och gemensamma EU-reg- ler för att minska utsläppen från transporter och arbetsmaskiner samt energianläggningar ·att arbeta för att skärpa reglerna på kemikalieområdet ·att arbeta för att inrikta EU:s jordbrukspolitik (CAP) mot en ekolo- gisk hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion vilket innebär att den är resursbevarande, miljöanpassad och etiskt godtagbar ·att fortsätta arbetet med att integrera miljöfrågorna i sektorsbesluten även internationellt ·att arbeta fram en handlingsplan inom EU för utsläpp av växthus- gaser En viktig grund är hur mycket av problemen i som själv orsakar och hur mycket som kommer från internationella källor. Av tabellen nedan framgår att det för många föroreningar krävs att vi påverkar andra länders utsläpp för att få ned våra nivåer. Det är viktigt att påpeka att detta inte är hela bilden. utsläpp orsakar problem på andra håll och alltmer av den miljöskada som orsakas av vår livsstil sker i de länder vi importerar från. 714 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen Skattning av hur stor del av luft- och vattenburna miljö- problem i inklusive våra territorialvatten som har orsakats av svenska läckage och utsläpp (alltså utsläpp ). Bygger på faktainventering och analyser gjorda –1998 bl.a. som underlag till Rapport nr 4788 (Vem Förorenar Sve- rige). Naturliga utsläpp och läckage är inte med. Den stora variationen i procentsatser i de flesta fall beror på skillnader för regioner och osäkerhet i statistikunderlaget. Utsläpp av koldioxid till luft Utsläpp av andra växthusgaser till luft Utsläpp av CFC till luft Utsläpp av andra ozonnedbrytare till luft Försurning (medelvärde för sjöar, vattendrag grundvatten och skogsmark) Utsläpp av svaveldioxid till luft Utsläpp av kväveföreningar till luft Försurning sjöar och grundvatten Övergödning (medelvärde för sjöar, vattendrag, hav och skogsmark) Utsläpp av kväve till hav Utsläpp av kväve till luft Utsläpp av fosfor till vatten och luft Övergödning sjöar och vattendrag Övergödning territorialvatten (i + Västerhav) Metaller (totalt för tungmetallerna Cd, Pb, Hg, Cu. Cr, Zn, Ni och As) Utsläpp till luft och vatten Organiska miljögifter (medelvärde för dioxiner/furaner, flamskyddsmedel, PAH, pesticider och PCBs) Utsläpp till luft och vatten Dålig luftkvalitet i tätorter (summa för partiklar, svavel, kväve, VOC och Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 715 EU-medlemskapet innebär att deltar i att utforma hela den europeiska politiken vilket medför att vi kan påverka miljösituationen inom hela EU och därmed även vår nationella situation. Inom många områden är i praktiken EU:s beslutsfattande mer betydelsefullt för den svenska miljön än de nationella besluten. Detta gäller bl.a. vägtrafik och jordbruk men även i allt större utsträckning varor. Möjligheten att uppfylla miljömålen blir därför beroende på hur framgångsrik den europeiska miljöpolitiken är. För de gränsöverskridande luftföroreningarna är utsläppen i EU-län- derna mycket betydelsefulla för halter och nedfall i . Enbart , och svarar tillsammans för av nedfallet av oxiderat kväve i . Omvänt innebär ett aktivt miljöarbete i att vårt bidrag till miljöproblem i omvärlden minskar. EU-medlemskapet innebär att vårt nationella handlingsutrymme att behålla egna regler bli mindre. EU:s miljöarbete har dock inom flera områden tagit betydelsefulla steg som påtagligt förbättrat möjligheterna att nå de svenska miljömålen. Vad gäller de långdistanstransporterade luftföroreningarna som främst påverkar målen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning har medverkat till en positiv utveckling. Det gäller bland annat reglerna om stora förbränningsanläggningar , olika direktiv för bränslen och bilavgaser samt direktivet om den samordnade tillståndsgivningen för miljöskydd(IPPC). Det kommande takdirektivet för vissa luftutsläpp och det nya förslaget beträffande stora förbränningsanläggningar liksom kommande krav inom bilavgasområdet blir viktiga för att nå dessa mål. Målen om Bara naturlig försurning och luft förutsätter att den planerade EU- lagstiftningen inom bilavgasområdet fullföljs. Den överenskommelse som träffats om minskning av koldioxidutsläpp med den europeiska och japanska bilindustrin ger en ytterligare förbättring av förutsättningarna att nå de ovan nämnda målen. Infrastruktursatsningar för att minska trafikinfarkten i främst norra genom att föra över mer trafik till järnväg och sjöfart är angelägna. När det gäller utsläpp från sjöfart och luftfart är internationella bestämmelser avgörande för möjligheterna att sätta regler, införa avgifter med mera. EU kan agera både när det gäller trafiken inom unionen och inom den internationella luftfartsorganisationen () och inom sjöfartsorganisationen (IMO). Bland annat bör möjligheterna till 716 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen ekonomiska styrmedel ökas. bör därför aktivt arbeta för att de internationella avtal som förhindrar skatt på flygbränsle omförhandlas. I det internationella arbetet behöver frågan om en koldioxidparameter kopplad till luftfartens undervägsavgift prioriteras. Inom sjöfarten behöver incitament liknande de svenska farledsavgifterna finnas inom ett större område. En allt större avreglerad marknad införs på olika områden. Ett exempel är elmarknaden. Detta kommer att ställa stora krav på utveck- ling av det internationella regelverket och på sådana direktiv som det om stora förbränningsanläggningar. Möjligheterna till gemensamma minimikrav på vissa ekonomiska styrmedel behöver utvecklas inom unionen. Den fria rörligheten för främst varor begränsar starkt möjligheten att ha vissa miljörelaterade nationella bestämmelser knutna till varorna. Sve- rige måste därför särskilt uppmärksamma dessa frågor i EU-arbetet. Arbetet med en ny kemikaliepolicy och försöken att åstadkomma en gemensam produktpolicy (IPP), där aktivt medverkat i proces- sen för att utforma en ny gemenskapspolitik kan komma att få stor betydelse. Upphandlingsreglerna i EU måste vara utformade så att det finns möjligheter att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. För att nå de kemikaliemål som sätts upp i kap. 6 krävs att EU ändrar sina regler. Möjligheterna att ha mer långtgående nationella regler är viktigast inom denna strategi. Detta är möjligt för de krav som utformats för den inre marknaden vilket behandlas i avsnitt 3.3. I nuvarande förslag till strategi för jordbrukssektorn berörs främst medlemsstaternas möjligheter att i och med Agenda 2000-beslutet genomföra en rad olika åtgärder för att stärka jordbrukssektors miljö- anpassning. En påtaglig förbättring av miljösituationen kommer dock inte att nås om inte EU:s jordbrukspolitik radikalt förändras mot mer hållbara lösningar. Jordbruket kommer med nuvarande utsläppskrav att 2010 kvarstå som den stora källan till övergödning i och miljömålet ingen övergödning kommer inte att nås utan en ändrad jordbrukspolitik. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 717 EU:s jordbrukspolitik (CAP) har också stor betydelse för möjligheterna till en hållbar markanvändning med starkt begränsad användning av kemikalier och minskade växtnäringsförluster. Den måste utformas så att det miljöinriktade stödet ökas. Detta är en viktig fråga inför omför- handlingen av CAP som ska gälla . EU:s fiskeripolitik (CFP) behöver i ökad utsträckning inriktas mot hållbart utnyttjande. Jord- brukspolitiken och strukturfonderna kan betyda mycket för möjlig- heterna att satsa på miljöutveckling i hela . bör medverka aktivt i EU:s och WHO:s arbete med buller. När det gäller samhällsplanering och miljö är det viktigt att de svenska miljömålen är en utgångspunkt i arbetet med rumslig planering (ESDP) och stadsmiljöfrågor inom EU och i förberedelsearbetet för FN:s nästa . Östutvidgningen är en väsentlig fråga som kommer att påverka frågan om hur miljömålen bäst ska uppnås. Den utsläppsminskning som skett i ansökarländerna har haft stor betydelse även utanför dessa länder såväl när det gäller luftburna föroreningar som för tillflödet av föroreningar till . Denna minskning berodde till en början på en anpassning av ekonomin till en minskad produktion. har dock aktiva miljöåtgärder fått genomslag, inte minst när det gäller utsläpp till luft, där de stora förbränningsanläggningarna i stor ut- sträckning utrustas med rökgasrening. För utsläpp till vatten är dock framgångarna mera begränsade, framför allt när det gäller utsläpp av gödande ämnen. Ett EU-medlemskap kommer sannolikt att leda till ett ekonomiskt uppsving i östländerna. Om planerna på en utbyggnad av infrastrukturen i och till dessa länder förverkligas kan det komma att leda till stora trafikökningar. kommer dessa länder att omfattas av de strängare miljökraven inom EU. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt anpassa anläggningar och fordon till och genom att få övergångslösningar tillåts i synnerhet för stora utsläppskällor som leder till gränsöverskridande effekter. Ett större antal medlemsländer med olika förutsättningar kommer också att förändra förutsättningarna att åstadkomma långtgående eniga lösningar på EU-nivå. Det är för tidigt att säga något om effekterna därav. Detta ökar dock kraven på som pådrivare och föregångsland. 718 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen Miljöhänsyn i EU:s sektorspolitik och EU:s miljöhandlingsprogram har varit pådrivande i processen med att integrera hållbar utveckling och miljö i alla EU:s sektorer som inleddes i och med Amsterdamfördraget och fick en konkret utformning på toppmötena i och . Särskilt viktiga sektorer här är transporter, energi och jordbruk. Inom transportsektorn måste arbetet med att över- föra transporterna till mer miljövänliga transportslag och arbetet med att få fram miljövänligare fordon prioriteras. har tagit initia tivet till en sådan utveckling genom det s.k. – (Euro – ) arbetet. EU:s 5-e miljöhandlingsprogram som antogs 1993 och reviderades 1998 har utvärderats. Viktiga ingredienser i programmet var sektorsintegration och användande av ekonomiska styrmedel. Särskilt när det gäller det senare har arbetet inte varit särskilt framgångsrikt. Enligt de slutsatser som antogs av statsministrarna vid i bör de olika sektorsråden slutföra arbetet med de sektoriella strategierna till toppmötet i . Dessa frågor kommer att stå högt på dagordningen för ordförande- skap. Kommissionen ska även under innevarande år ta fram förslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram samt till en övergripande EU- strategi för hållbar utveckling som integrerar social, ekonomisk och miljömässig hållbar utveckling. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet blir ett av benen i hållbarhetsstrategin och bör visa vilka förändringar som är nödvändiga inom EU:s olika politikområden. Det är enligt vår uppfattning angeläget att det i detta arbete finns klara mål för arbetet med att påverka beteenden och processer. Hållbarhetsstrategier bör finnas inom alla och även för stödprogram och fonder. Inom är det av stor vikt att arbetet med de svenska miljö- målen och arbetet med att integrera miljö och hållbar utveckling i sek- torspolitiken går hand i hand och att kan visa goda exempel på hemmaplan. I processen att integrera hållbar utveckling och miljö i gemenskapspolitiken kan bidra med att erfarenheter vad gäller sektorsansvar och arbetet med nationella miljökvalitetsmål och program för hållbar utveckling. EU och dess miljöbyrå (EEA) har en viktig roll för att koordinera internationell rapportering, indikatorer och uppföljning. Enkla, tydliga och målrelaterade system har stor betydelse för att nå framgång i mål- Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 719 Här finns också ett behov av att svenska och internationella system samverkar. Möjligheterna att påverka EU måste baseras på såväl en tydlig poli- tisk ambition som en väl underbyggd saklig argumentering. Det sist- nämnda är av stor betydelse, framför allt gentemot Kommissionen, eftersom det är inom Kommissionen som förslag läggs och underlag tas fram. Ett aktivt arbete för att svenska erfarenheter och kunskaper för- medlas in i såväl kommissionens arbete som till Rådet och Parlamentet har betydelse för möjligheten att få genomslag för våra perspektiv på miljöarbetet. Förhandlingar pågår inom om en ny strategi för hållbar utveckling och ett miljöhandlingsprogram. Strategin ska inriktas på sådana områden där har gemensamma intressen och särskilt goda förutsättningar och där det nordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde. Frågan om miljömål kommer upp i detta sammanhang och det är viktigt att de svenska miljömålen är en utgångspunkt i arbetet.. För de mål som berör transporter, elförsörjning, fjäll och hav har det nordiska samarbetet särskild betydelse. Det nordiska samarbetet har också haft en stor betydelse för utvecklingen av ett enhetligt system för miljömärkning av varor, en process som har haft stor betydelse inom kemikalieområdet. Systemet bör även fortsättningsvis vara en viktigt instrument i arbetet för att nå målet Giftfri miljö. 1998 antogs en för och området kring detta hav. Baltic 21, som processen kallas, är nu inne i en fas där man upprättar arbetsprogram inom sektorerna jordbruk, energi, fiske, skog och fysisk planering. Även för turism ska ett arbetsprogram upprättas. Framgång i detta arbete kan ha stor betydelse för målen Hav i balans samt levande kurs och skärgård, luft, Ingen övergödning och Bara naturlig försurning. 720 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen Arbetet med miljöfrågor i FN inleddes i större skala med Stockholms- konferensen och fick sitt tydliga globala fokus vid toppmötet i . På Riotoppmötet antogs Klimatkonventionen, Konventionen om biologisk mångfald, Riodeklarationen, Skogsprinciperna och . I har särskild vikt lagts vid genomförandet av på lokal nivå. Förberedelserna är i full gång för att förbereda nästa toppmöte, efter . EU:s ståndpunkt samordnas i och det ovanstående arbetet med sektorsintegration kommer att få en stor roll där. På statsministermötet inom EU i är det meningen att EU ska presentera sitt inspel i arbetet inför toppmötet . I har den nationella samordnaren för en viktig roll i förberedelserna för denna konferens och för nästa . Det är också viktigt att de svenska erfarenheterna från sektors- integration och från miljömålsarbetet i övrigt förs vidare i detta sam- manhang. har anslutit sig till ett 25-tal internationella miljökonventioner. Flera av dessa har mycket stor betydelse för de svenska miljömålen. Helsingforskonventionen (HELCOM) och (OSPAR) omfattar utsläppen till respektive och Nordostatlanten. De har betydelse både för vad som kan krävas av när det gäller utsläpp som göder haven och när det gäller kemikalier och oljeutsläpp. Uttalandena från om kemikalieutsläppen har också stor betydelse. Konventionen om långväga luftföroreningar inom FN:s ekonomiska kommission för (CLRTAP inom ECE) har haft stor betydelse för reduktion av främst svavel- och kväveutsläpp och kommer även att innebära minskade utsläpp av ammoniak och flyktiga organiska kolväten inom ramen för det multiprotokoll som undertecknades i . Inom konventionen har också slutits protokoll om långlivade organiska föroreningar (POP) och om tungmetaller, vilket har stor betydelse för minskningen av dessa ämnen. Inom den så kallade Washington-processen – ett initiativ inom , söker man komma fram till en global minskning av användningen och spridningen av POP. Montrealprotokollet och andra delar av arbetet med att minska ozonförstörande ämnen har haft avgörande betydelse för att minska dessa ämnens användning. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 721 Inom biologisk mångfald har bland annat konventionen om biologisk mångfald och våtmarkskonventionen (RAMSAR) om skydd av fågelbiotoper haft stor betydelse. Arbetet med multilaterala konventioner på miljöområdet har i många fall visat sig vara en framgångsrik väg att åtgärda olika miljöproblem. Vi bedömer att det är angeläget för mål som berör gränsöverskridande flöden av kemikalier, luft och vattenföroreningar och även biologisk mångfald att fortsätta att arbeta med miljökonventioner. I miljömålspropositionen framhålls följande sakområden: Vi delar bedömningen att dessa frågor är viktiga i konventionsarbetet. Det är viktigt att konventionernas beslut och status inte urvattnas genom överenskommelser och krav som är dåligt underbyggda och därigenom inte kan genomföras. Därför måste det internationella kon- ventionsarbetet också innefatta en strategi för att stärka uppbyggandet av förhandlingsunderlag såväl i och i vissa fall stödja andra länder som ska omfattas av konventionen. Ett överförande av ett miljömålstänkande som ett underlag för konventionerna kan här vara till hjälp, vilket inte minst arbetet med kritisk belastning av försurande ämnen visat. Hur en fri handel med varor kan förenas med miljökrav har diskuterats inom världshandelsorganisationen och dess före- gångare . De miljörelaterade frågor som tagits upp har främst varit miljömärkning, försiktighetsprincipen och förhållandet mellan internationella miljöavtal och . Krav på miljömärkning har främst av utvecklingsländerna ansetts vara ett sätt att indirekt hindra varor från att komma in på marknaden hos i-länderna och därigenom skulle miljömärkning vara ett förtäckt handelshinder, s.k. grön protektionism. Även frågan om ett land ska kunna stoppa importen av en produkt, eller kräva märkning av produkten, baserat på vilka produktions- och processmetoder (PPM) som använts i det producerande landet har varit mycket diskuterad. har majoriteten av WTO:s medlemsländer motsatt sig miljömärkning och att PPM ska kunna utgöra skäl för att stoppa handeln med produkter, men frågorna är alltjämt högt på dagordningen. 722 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen dessa frågor framgent kommer att hanteras inom WTO har stor betydelse för möjligheterna till miljömärkning av exempelvis skogs- och jordbruksprodukter. För att undvika motsättningar mellan olika politikområden när det gäller miljöfrågor och målet att nå hållbar utveckling är det av stor vikt att det globala handelssystemet (WTO) beaktar miljö och hållbar utveckling. Det är därför viktigt med stor öppenhet och transparens även inom WTO. Miljökonventionerna innehåller ibland villkor om handel, t.ex. Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen, om gränsöverskridande transporter med farligt avfall och Konventionen om handel med utrotningshotade djur (CITES). I arbetet inom för miljö och handel (CTE) har man försökt klargöra hur handelsåtgärder som följer av en miljökonvention ska hanteras inom handelsregelverket.