sou · GOB376 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningen har gått igenom samtliga ombyggnadsärenden som sakprövats vid - och samtliga ombyggnadsärenden som inkommit till i respektive 1999 (se bilaga 4 och 5). De flesta ärenden angående tillstånd till ombyggnadsåtgärder som har prövats vid hyresnämnd och av hovrätt har gällt tillstånd till förbättringsåtgärder som skall vidtas i samband med byte av vatten- och avloppsstammar. Eftersom stambyte i första hand berör kök, badrum och toalett, har tillståndsärendena främst handlat om olika typer av åtgärder i dessa utrymmen. Att byta vatten- och avloppsstammar är i sig inte tillstånds- pliktigt. De flesta fastigheter som har varit föremål för prövning har byggts . Stammarna i husen har då en ålder av . I allmänhet åberopar fastighetsägarna att stammarna med hänsyn till sin ålder måste bytas. Inte sällan åberopas också att vattenläckage förekommit. Det är också vanligt att det åberopas att fuktskyddet i badrumsväggar måste förbättras och att det finns fukt- och mögelskador. Ett stambyte medför i regel att väggar och golv i badrum måste rivas upp. Fastighetsägarna (såväl de allmännyttiga bostadsföretagen som de privata fastighetsägarna) brukar begära att i samband med stambytet få genomföra en mer allmän upprustning av badrummen. Fastighetsägarna menar att det är ekonomiskt motiverat att genomföra upprustningen som stambytet. Fastighetsägarna brukar därvid begära att få kakla väggar och lägga klinker på golv. Vidare brukar fastighetsägarna anhålla om att få installera badrumsskåp med belysning, varmvattenuppvärmd handdukstork, nya beslag, ettgreppsblandare i badkar eller dusch och i tvättställ. När det gäller beläggning med kakel och klinker brukar fastighetsägarna betona att dessa material har en längre livslängd än våtrumstapet och våtrumsmatta. I ett kök medför ett stambyte i allmänhet att befintliga köksskåp måste tas ned. Ärendegenomgången som utredningen har gjort visar att de privata fastighetsägarna brukar begära att i samband med stambytet få byta ut skåpen mot nya moderna skåp. Vidare brukar de privata fastighetsägarna begära att få sätta in ny diskbänk och nya bänkskivor, installera köksfläkt, byta från gasspis till elspis, installera ettgrepps- blandare och diskbänksbelysning samt kakla ovanför diskbänk och spis. Även de allmännyttiga bostadsföretagen brukar i samband med stambyte begära att få utföra den typ av åtgärder i kök som har nämnts. låter dock de allmännyttiga bostadsföretagen hyres- gästerna själva avgöra om de vill att dessa åtgärder skall genomföras. 88 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Som skäl för att byta köksskåp och diskbänk m.m. åberopas ofta - utöver stambytet - att skåpen inte kan bevaras intakta vid stambytet. Det åberopas också att diskbänk, spis och andra ytor bör höjas till standardhöjd om och att skåpen är slitna och omoderna samt att det är ekonomiskt motiverat att genomföra åtgärderna som stambytet. Hyresnämnderna och har i princip i samtliga ärenden som de prövat lämnat tillstånd till att i samband med stambyte genomföra den typ av standardhöjande åtgärder i badrum och kök som har nämnts. Att i ett badrum lägga klinker på golv och kakla väggar samt installera ettgreppsblandare, nytt badrumsskåp med belysning, varmvattenuppvärmd handdukstork , nya beslag och badrumsfläkt har av de dömande myndigheterna sålunda ansetts innebära att lägenheterna får en sådan standard som hyresgäster förväntar sig av en modern lägenhet. Åtgärderna har sålunda inte ansetts innebära att lägenheten förses med onödig lyx utan har ansetts förenliga med det intresse som hyresgäster i allmänhet har (det s.k. objektiva hyresgästintresset). Att installera nya köksskåp, ny diskbänk , diskbänksbelysning, ettgreppsblandare i diskbänk, nya bänkskivor, köksfläkt, ny kyl och frys, ny spis samt att kakla ovanför spis och diskbänk anses likaså innebära att köket får en normal modern standard (se beslut SÖH 15, SÖH 18, SÖH 27, SÖH 195, SÖH 202, SÖH 230, SÖH 241, SÖH 298, SÖH 354, SÖH 382, SÖH 49, 1999- 03-09 SÖH 78, SÖH 87, SÖH 98, SÖH 114, SÖH 258 och SÖH 296). I de flesta ärenden som har sakprövats har prövningen inletts med att hyresnämnden tagit ställning till om det finns behov av stambyte. Hyresnämnderna och hovrätten har därvid i regel mot bakgrund av stammarnas ålder och eventuella vattenskador funnit att det finns ett sådant behov (jfr dock i beslut i ärende nr 5117-98, 5534-98 och 6284-98). i beslut i ärende nr 5117-98, 5534-98 och 6284-98 (fastigheten 2) Hyresvärden ansökte om tillstånd att få totalrenovera ett fastighetsbestånd. Som skäl för åtgärderna åberopades bl.a. att lednings- stammarna var uttjänta och i sådant skick att de borde bytas. Hyres - gästerna motsatte sig åtgärderna och gjorde gällande att stammarna hade en återstående livstid av åtminstone . godtog att badrummen var i behov av totalrenovering. Nämnden konstaterade att inte annat var visat än att de vertikala rörstammarna i badrummen Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 89 hade en återstående livstid om . Renoveringsbehovet berodde enligt nämnden främst på tätskikten och på att horisontella rörstammar och golvbrunnar var bristfälliga. Om badrummen skulle byggas om var det enligt nämnden dock rationellt att byta stammarna. Hyresvärdens yrkande beträffande standardhöjande åtgärder i badrummen och toaletterna bifölls sålunda. Vidare lämnades tillstånd till att slå samman badrum och toaletter i trerumslägenheterna. Beträffande köken fann hyresnämnden inte utrett att avloppsstammarna där skulle ha en kortare återstående livslängd än vad som torde gälla de flesta andra avloppsstammarna i området eller . Inte heller var ombyggnaderna av köken i sig av brådskande natur. Köken uppfyllde inte bara gällande normer utan ansågs av nämnden allmänt sett vara i mycket gott skick. Fastän det säkert skulle vara fastighetsekonomiskt fördelaktigare att bygga om köken som badrummen, ansåg nämnden att hyresvärdens intresse av att så sker skulle stå tillbaka för hyresgästernas intressen. Yrkandet beträffande köksombyggnaden lämnades därför utan bifall. Slutligen lämnades tillstånd till att bl.a. installera säkerhetsdörrar. Såväl hyresvärden som hyresgästerna överklagade hyresnämndens beslut. som ärendet handlades i hovrätten, träffade parterna en förlikning som sedermera fastställdes av hovrätten. Förlikningen innebar bl.a. att hyresvärden skulle få byta rörstammar i badrum, toaletter och kök. Förlikningen innebar vidare att hyresvärden skulle i badrum och toaletter få utföra begärda åtgärder, bl.a. installera nya ytskikt och ny inredning. De hyresgäster som berördes av en begäran om sammanslagning av badrum och toalett, skulle få välja om deras badrum och toalett skulle slås samman eller om en badrumsvägg skulle flyttas. I köken skulle hyresvärden få byta kökssnickerier och vitvaror om en återmontering av den befintliga inredningen inte var tekniskt möjlig att genomföra. Om hyresvärden bytte kökssnickerier och vitvaror, skulle åtgärderna inte påverka bruksvärdet under pågående hyresförhållande. Hyresgäster som önskade byta kökssnickerier och vitvaror eller installera ny ventilation skulle däremot kunna träffa separat överenskommelse med hyresvärden om det genom s.k. tillval. Förlikningen innebar i övrigt bl.a. att hyresvärden skulle äga rätt att installera säkerhetsdörrar. Vid hyresnämnderna har prövats även åtgärder i andra utrymmen än badrum och kök. Bl.a. har det lämnats tillstånd till byte till s.k. säkerhetsdörr (se beslut SÖH 27) och att lägga klinker i kapprum (se beslut SÖH 230). Det har också lämnats tillstånd till utbyggnad av balkong (se beslut SÖH 70) och att uppföra nya vindslägenheter som delvis inkräktar på befintliga lägenheters förvaringsutrymmen (se beslut SÖH 229). I några få fall har tillstånd inte lämnats. Utöver det ovan nämnda fallet (fastigheten 2) kan bl.a. följande nämnas. 90 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete i beslut i ärende nr 7320-97 Hyresvärden ansökte om tillstånd att i samband med stambyte få utföra standardhöjande åtgärder i kök och badrum. I badrummet ville hyres- värden lägga in nytt kakel och nya klinker, installera duschvägg i stället för badkar, nytt handfat och WC samt flytta en badrumsvägg mot hall. lämnade tillstånd till samtliga åtgärder förutom flyttning av badrumsväggen. anförde att även om flyttningen ger större rymd i badrummet är flyttningen förenad med nackdelar och den större rymden bedömer nämnden inte vara absolut nödvändig för att installera wc i badrummet. Inte heller i övrigt framstod flyttningen av väggen som nödvändig för att tillgodose sådana krav som hyresgäster i allmänhet har och förslaget i denna del låg enligt nämndens mening inte heller i linje med de krav på varsamhet som ställs i och som tillkommit bl.a. mot bakgrund av de boendes intressen. Flyttningen av väggen måste därför anses oskälig mot hyresgästen. Något tillstånd till den lämnades inte. (beslut överklagades inte.) i beslut i ärende nr 2433-98 Hyresvärden ville i samband med stambyte genomföra en rad typer av åtgärder i olika rum, bl.a. lägga parkett i ett rum. lämnade tillstånd till samtliga åtgärder förutom inläggning av parkett. anförde att "med hänsyn till det ringa utrymmet och rummets beskaffenhet i övrigt kan ett parkettgolv inte tillföra rummet något av värde för en hyresgäst". (beslutet överklagades inte i denna del.) Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 91 beslut , SÖH 75, i mål nr ÖH 1010-99 En hyresvärd ansökte om tillstånd att slå samman två lägenheter som inte höll lägsta godtagbara standard. Hyresgästen i den ena lägenheten motsatte sig att hennes lägenhet skulle öka från 40 kvm till 100 kvm. Dusch kunde installeras i en garderob, vilket hade skett i en annan lägenhet i fastigheten. (i ) lämnade ansökan utan bifall. beslut fastställdes av hovrätten. Hovrätten anförde därvid att i första hans borde det intresse som en hyresgäst i allmänhet kan ha av att den begärda åtgärden inte utförs beaktas och att i förarbetena hade som exempel på åtgärder som normalt får anses stå i strid med det objektiva hyresgästintresset nämnts uppdelning av en lägenhet i två mindre eller en sammanslagning av en lägenhet med en annan till en större. Sådana åtgärder bör enligt förarbetena som regel inte få utföras mot den berörda hyresgästens vilja. Hyresvärdens intresse att utföra ombyggnaden ansågs inte överväga hyresgästens intresse av att inte slå samman lägenheterna. beslut , SÖH 128, i mål nr ÖH 1788-99 Hyresvärden (det allmännyttiga bostadsföretaget i ) ansökte om tillstånd att i samband med stambyte utföra en rad standardhöjande åtgärder. Bl.a. ville värden kakla väggar i badrum och installera nya badrumsskåp med belysning och nytt porslin i badrum samt installera handdukstork. Vidare ville hyresvärden byta ut köksinredning mot modern sådan samt byta ut spis, kyl, frys och spiskåpa. Tre fjärdedelar av hyresgästerna hade godkänt åtgärderna. lämnade tillstånd till samtliga åtgärder utom byte av köksinredning. Hyresvärden och hyresgästerna överklagade beslutet. Hovrätten fastställde hyresnämndens beslut i fråga om tillstånd till åtgärder i badrum och i fråga om att ogilla ansökan om utbyte av kökssnickerier. Med ändring av hyresnämndens beslut ogillade hovrätten hyresvärdens ansökan om att byta ut spis, kyl, frys och spiskåpa. Hovrätten konstaterade att för att byta rörstammar och elinstallationer krävdes inte något tillstånd. Likaså krävdes inte tillstånd för att byta ut fuktspärrar i badrum. När det gällde de tillståndspliktiga åtgärderna i badrummen konstaterade hovrätten att sätta kakel på väggarna till högre höjd och på fler väggar än det nuvarande, var åtgärder som en fastighetsägare har starka skäl att vidta då kakel håller bättre mot fukt än en målad vägg och dessutom har en längre livslängd. Åtgärderna leder till att badrummen kommer att få en med hänsyn till moderna hygienvanor mer funktionell utformning än den nuvarande och att de får sådana värden som hyresgäster i allmänhet uppskattar. Vid en avvägning mellan parternas motstående intressen fann hovrätten att det inte var oskäligt mot 92 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete SOU 2000:76 hyresgästerna att åtgärderna utfördes. Ansökan om tillstånd till åtgärderna i badrummen skulle därför bifallas. När det sedan gällde åtgärderna i köken, anförde hovrätten att den vid synen kunnat iaktta att köken var i bra - i flera lägenheter i mycket bra - skick. Hovrätten konstaterade att väggskåpen inte alls kommer att beröras av stambytet och att stambytet kan göras med relativt små ingrepp i de befintliga bänkskåpen. Byte av rörstammarna leder således inte automatiskt till att tillstånd till byte av kökssnickerier skulle lämnas. Hovrätten anförde vidare att den vid synen av en lägenhet med ombyggt kök funnit att detta kök hade en tämligen ordinär modern standardinredning medan de befintliga köken hade en tidstypisk inredning med stadiga platsbyggda skåp - bänkskåp med och väggskåp upp till tak. Vidare fanns arbetsskivor av teak och andra praktiska inredningsdetaljer från tiden som hyresgäster synes uppskatta. Vitvarorna var relativt nya och i gott skick. Hovrätten ansåg att köken i nuvarande skick hade en sådan utformning som en bredare grupp av hyresgäster kunde uppskatta. Vid en avvägning av hyresvärdens intresse av att få vidta en total ombyggnad av köken och hyresgästernas motstående intresse av att få behålla köken i ursprungligt skick, fann hovrätten att det skulle vara oskäligt mot hyresgästerna att ombyggnaden genomfördes. Hyresvärdens ansökan om byte av köksinredning, spis, kyl och frys samt spiskåpa skulle därför ogillas. 4.1.5Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet tillsattes en utredning - Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet - med uppgift att ta fram underlag för kommande beslut om allmännyttiga bostadsföretag och genomföra en utvärdering av det s.k. bruksvärdessystemet (Fi 1999:05, dir. 1999:32). Utredningen har i ett delbetänkande, På de boendes villkor - allmännyttan (SOU 1999:148), lämnat förslag om regler som skall gälla för allmännyttiga bostadsföretag och om ökat hyresgästinflytande i dessa företag. Vissa förslag berör reglerna om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete. Utredningen föreslår att det skall bli möjligt att avtala bort reglerna i hyreslagen om lägenhetens skick på tillträdesdagen och (se 9 - 17 §§ hyreslagen) i de fall hyresvärden är ett allmännyttigt bostadsföretag. Det blir då möjligt att avtala om standard vid uthyrningstillfället samt att avtala bort hyresvärdens underhålls- skyldighet eller avtala om en bestämd nivå på underhållet (a.a. s. 86). Det föreslås i betänkandet vidare att det bör vara möjligt att teckna avtal , utan möjlighet till uppsägning , i de fall hyresvärden är ett allmännyttigt bostadsföretag. Endast om det finns synnerliga skäl skall ett sådant avtal kunna sägas upp . Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 93 Bakgrunden till detta förslag är att de nuvarande uppsägningsreglerna anses bidra till en relativt sett hög omsättning av hyresgäster och att hyresvärdar drar sig för att göra individuella anpassningar av lägenheter eftersom hyresgästen kan säga upp avtalet med kort varsel. Genom att hyresgästen avstår från möjligheten att säga upp avtalet, kan hyresvärden erbjuda förmånligare hyresvillkor. Ett avtal skall skydda hyresgästen från förbättrings- och ändringsarbeten som han eller hon inte finner önskvärda. För åtgärder som berör enskilda bostadslägenheter bör, anförs det, hyresgästens godkännande inte kunna ersättas med hyresnämndens tillstånd (a.a. s. 90-91). En parlamentariskt sammansatt kommitté, Utredningen om allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocial utveckling (Fi 2000:01, dir. 1999:110) har fått i uppdrag att värdera förslagen från Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet om olika verksamhetsformer för icke vinstdrivande företag m.m. och bedöma behovet av ett nytt regelsystem för sådana företag. Kommitténs arbete skall enligt direktiven redovisas . (1987:10) innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten samt bestämmelser om byggande. Varje kommun skall ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kommunen. Regleringen av markens användning och av bebyggelsen inom kommunen sker genom detaljplaner. Till byggande och rivning av byggnader samt till schaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering fordras tillstånd i form av bygglov, rivningslov respektive marklov i den omfattning som anges i lagen. Vidare skall byggnadsnämnd underrättas om olika slags arbeten genom bygganmälan eller rivningsanmälan i den omfattning som anges i lagen. I 3 kap. finns bestämmelser om krav på byggnader. I dessa anges bl.a. hur byggnader skall placeras och utformas samt hur ändringar av byggnader skall utföras. Enligt 3 kap. 10 § skall ändringar av en byggnad utföras varsamt så att byggnadens karaktärsdrag beaktas och dess byggnadstekniska, 94 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden tas till vara. Bestämmelsen omfattar samtliga typer av ändringar av en byggnad. Om det är fråga om en åtgärd som får vidtas utan bygg- anmälan (se nedan), skall bestämmelsen tillämpas i den utsträckning som kan krävas med hänsyn till åtgärdens art och omfattning (se 3 kap. I förarbetena till bestämmelserna anges bl.a. att kravet på varsamhet inte bör tillämpas så att det hindrar att sådana ändringar genomförs som syftar till att tillgodose andra väsentliga mål som samhället ställer upp, såsom en förbättrad tillgänglighet för rörelsehindrade, en förbättrad arbetsmiljö och en bättre hushållning med energi (prop. 1985/86:1 s. 241). Enligt 3 kap. 12 § får byggnader, som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig sypunkt eller som ingår i ett bebyggelseområde av denna karaktär, inte förvanskas. kräver också att byggnadens yttre skall hållas i vårdat skick. Underhållet skall anpassas till byggnadens värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt till omgivningens karaktär. Byggnader med särskilt bevarandeintresse som avses i 3 kap. 12 §, skall underhållas så att deras särart bevaras (se 3 kap. 13 §). I en detaljplan eller områdesbestämmelser får kommunen meddela bestämmelser om utformning och utförande av byggnader och skydds- bestämmelser för byggnader som avses i 3 kap. 12 § (se 5 kap. 7 och Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads- rivnings- eller markarbeten kallas för byggherre. Byggnadens ägare är i allmänhet byggherre. Byggherren skall se till att arbetena utförs enligt bestämmelserna i och enligt föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Byggherren skall vidare se till att kontroll och provning utförs i tillräcklig omfattning (se 9 kap. 1 §). Det finns bestämmelser om tekniska egenskapskrav för byggnader i fråga om bl.a. brandsäkerhet och tillgänglighet i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. De tekniska egen- skapskraven skall iakttas och byggnader skall underhållas med beaktande av de varsamhetskrav som finns i 3 kap. (se 2 § lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.). För vissa typer av åtgärder krävs bygglov (se 8 kap. 1 §). Bygglov krävs bl.a. för att 1. uppföra byggnader, Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 95 3.ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har använts eller för vilket bygglov har lämnats, eller 4.göra sådana ändringar av byggnader som innebär att det inreds någon ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal för handel, hantverk eller industri. I områden med detaljplan krävs bygglov också för att färga om byggnad eller byta fasadbeklädnad samt för att göra andra ändringar av byggnader som avsevärt påverkar deras yttre utseende (8 kap. 3 §). Kommunen får i detaljplan eller områdesbestämmelser införa krav på bygglov för underhåll av sådan bebyggelse med särskilt bevarandevärde som avses i 3 kap. 12 § (se 8 kap. 6 §). För ändringar av sådana byggnader kan inte besluta om bygg- lovplikt. prövar ansökningar om bygglov. Bygglov- prövningen går ut på att kontrollera att åtgärden bl.a. uppfyller varsamhetskraven i 3 kap. 10-13 §§. Beträffande vissa åtgärder skall också överensstämmelsen med detaljplan eller områdesbestämmelser kontrolleras (se 8 kap. 11 och 12 §§). Innan lov lämnas, skall i vissa fall bereda kända sakägare och de kända bostadsrättshavarna, hyresgästerna och boende som berörs samt känd organisation av hyresgäster som har avtal om förhandlingsordning för en fastighet tillfälle att yttra sig över ansökan (se 8 kap. 22 §). Hyresgäster och organisation av hyresgäster har rätt att överklaga beslut om bygglov (se SOU 1994:134 s. 51 f.). Oavsett om en åtgärd fordrar bygglov eller inte skall enligt 9 kap. 2 § byggherren minst arbetena påbörjas göra bygganmälan till , om arbetena bl.a. avser 1.uppförande eller tillbyggnad av en byggnad, 2.sådana ändringar av en byggnad som berör konstruktionen av de bärande delarna eller som avsevärt påverkar dess planlösning, 3.installation eller väsentlig ändring av hissar, eldstäder, rökkanaler eller anordningar för ventilation i byggnader, 4.installation eller väsentlig ändring av anordning för vattenförsörjning eller avlopp i byggnader eller inom tomter, eller 5.underhåll av sådan bebyggelse med särskilt bevarandevärde som omfattas av skyddsbestämmelser i detaljplan eller områdesbestäm- melser. 96 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Även vissa rivningar skall anmälas till innan de påbörjas (rivningsanmälan). När en bygganmälan kommit in till , skall nämnden skyndsamt kalla byggherren till byggsamråd, om det inte är uppenbart obehövligt (se 9 kap. 7 §). Till byggsamrådet skall även kallas kvalitetsansvarig (se nedan). Nämnden kan också kalla hyresgäster eller organisation av hyresgäster som berörs av ansökan till samrådet (vid förfrågan hos landets största kommuner har dock framkommit att hyresgäster eller hyresgästorganisationer inte kallas till byggsamråd). Vid samrådet skall en genomgång göras av arbetenas planering och av de åtgärder för besiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att byggnaden eller anläggningen skall kunna antas uppfylla de krav som avses i 3 kap., däribland varsamhetskrav (se 9 kap. 8 §). Vid byggsamrådet eller möjligt därefter skall byggnads- nämnden, om det inte är uppenbart obehövligt, besluta om en kontroll- plan för arbetena. I kontrollplanen skall anges vilken kontroll som skall utföras, vilka intyg och övriga handlingar som skall företes för nämnden samt vilka anmälningar som skall göras till nämnden. Kontrollen kan utföras genom dokumenterad egenkontroll av byggherren. kan också bestämma att den skall utföras av fristående sakkunniga eller, om det finns särskilda skäl, av byggnads- nämnden (se 9 kap. 9 §). För åtgärder som kräver bygganmälan skall byggherren utse en kvalitetsansvarig (se 9 kap. 13 § första stycket). Till kvalitetsansvarig utses en person med riksbehörighet från ett certifieringsorgan eller med godkännande från visst projekt (se 9 kap. 14 §). En kvalitetsansvarig skall bl.a. se till att kontrollplanen följs. Han skall vara närvarande vid byggsamråd, besiktningar och kontroller (se 9 kap. 13 § andra stycket). När byggherren har uppfyllt sina åtaganden enligt kontrollplanen - vilket bl.a. innefattar att han har ingett i kontrollplan föreskrivna intyg och handlingar till - och inte funnit skäl att ingripa enligt 10 kap., skall nämnden utfärda ett slutbevis om detta (se 9 kap. 10 §). beslut får överklagas. Hyresgäster och orga- nisation av hyresgäster har rätt att överklaga bl.a. beslut om kontrollplan och beslut om utfärdande av slutbevis (se SOU 1994:134 s. 51 f.). Åtgärder som varken fordrar bygglov eller bygganmälan