sou · GOB328d2 · 2001-01-01 00:00:00 — utbildningen bör ha möjlighet att erhålla stöd från denna myndighet. När det gäller den kommunala utbildningen för vuxna föreslår i avsnitt 13.4.4 att regeringen ger Utredningen om statens stöd i specialpeda- gogiska frågor i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur stöd i specialpedagogiska frågor till skolhuvudmännen inom den kommunala utbildningen för vuxna ska organiseras inom ramen för myndighetens verksamhet. att den nya specialpedagogiska stödorganisationen tillförs yt- terligare ekonomiska resurser för att täcka det behov som finns av specialpedagogisk kompetens inom det offentliga skolväsendet för vuxna. Frågan om att ge folkhögskolan tillgång till den nya specialpedagogiska stödorganisationen är mer komplex än när det gäller den kommunala utbildningen för vuxna. att frågan om hur folkhögskolan ska ges tillgång till det speci- alpedagogiska stöd som den nya stödorganisationen kan er- bjuda liksom frågan om hur folkhögskolan kan bidra med sina specialpedagogiska kunskaper och erfarenheter bör utredas i särskild ordning. I uppdraget bör även ligga att utreda förutsättningarna för att ge någon eller några folkhögskolor i uppdrag att fungera som ett nationellt resurscenter för den samlade vuxenutbildningen inom ramen för den nationella stödorganisationen. Det är viktigt att samtliga huvudmän inom vuxenutbildningens olika utbildningsformer ges möjlighet utnyttja den kompetens som den nya specialpedagogiska stödorganisationen kommer att besitta. att regeringen bör ge Utredningen om statens stöd i specialpedagogiska frågor i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur myndighetens instruktion och övrigt regelverk bör utformas för att huvudmän inom utbildningsformerna kvalificerad yrkesutbildning, arbetsmarknadsutbildning, privat anordnad utbildning, högskolan och studiecirkelverksamhet ska ges möjlighet att upphandla specialpedagogiska tjänster. I kapitel 14 föreslås en statlig satsning på utvecklandet av utbudet av webbaserade kurser inom den kommunala utbildningen för vuxna. Datorbaserad distansutbildning innebär i sig bättre förutsättningar för studerande med funktionshinder i och med att hinder som uppkommer som en följd av dåligt anpassad fysisk miljö eller fixerade tider kan elimineras. Inom ramen för den föreslagna satsningen ligger dessutom en stor satsning på att göra de kurser som utvecklas tillgängliga för stu- derande med funktionshinder. I kapitel 14 redovisar kommittén även sin syn på hur grundutbild- ning respektive fort- och vidareutbildningen av lärare bör ske. Vid sidan av de specialpedagogiska tjänster som den kommande myndighe- ten för specialpedagogiskt stöd kan erbjuda är det viktigt att vuxenut- bildningens lärare har grundläggande kunskaper i specialpedagogik. kan konstatera att frågan om i vilken ut- sträckning dagens vuxenutbildningsanordnare är rustade för att möta de olika behov som en funktionsnedsättning kan ge upphov till än så länge är en obesvarad fråga. föreslår därför att regeringen ger respektive i uppdrag att kartlägga behovet av fort- och vidareutbildning i specialpedagogiska frågor för yrkesverksamma lärare. bör även ges i uppdrag att kartlägga vilket utbud som finns av fort- och vidareutbildning i specialpedagogik för yrkesverksamma lärare inom vuxenutbildningen. Visar kartläggningen att det finns behov av särskilda insatser bör redovisa förslag på hur utbudet av fort- och vidareutbildning i specialpedagogiska frågor kan förbättras. Regeringen har i proposition 1999/2000:79 ställt sig bakom Bemö- tandeutredningens förslag om att inrätta ett nationellt kompetensut- vecklingsprogram kring frågor som rör bemötande av personer med funktionshinder. Förslaget syftar bl.a. till att åstadkomma en samsyn mellan olika aktörer som människor med funktionshinder möter. Män- niskor med funktionshinder har ofta kontakter med många olika offent- liga huvudmän. En förutsättning för ett fungerande samarbete är att de olika tjänstemän som den studerande möter har kunskap om vilka rät- tigheter människor med funktionshinder har, vilka skyldigheter olika huvudmän har samt att de besitter en gemensam värdegrund när det gäller bemötande av människor med funktionshinder som bottnar i de tankar som ligger bakom de handikappolitiska målen om delaktighet och jämlikhet. föreslår i avsnitt 13.4.3 att frågor som kretsar kring studerande med funktionshinder och som rör arbetsförmedlingen, , landsting, kommuner och anordnare av vuxenutbildning bör kunna utgöra ett viktigt tema för det föreslagna nationella kompetensutvecklingsprogrammet. En förutsättning för att barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och vissa hörselskadade ska kunna delta i vuxenutbildningen är att de får tillgång till utbildningstolk . Utbildningstolkning för döva och vissa studerande med hörselskador tillhör den kategori av stöd som utbildningsanordnaren normalt bör svara för. Förutsättningarna att erhålla utbildningstolkning ser olika ut beroende på vilken utbildningsform man väljer att studera inom. Detta beror på att staten avsatt särskilda medel som anordnare kan utnyttja för att finansiera tolkinsatser inom vissa utbildningsformer medan anordnare inom andra utbildningsformer förutsätts finansiera tolkinsatserna själva. Det faktum att kostnaderna för att erbjuda utbildningstolk är så pass omfattande och att många utbildningsanordnare är små innebär dock att anser det motiverat att staten tar ett ansvar för att finansiera tolkkostnaderna. I avsnitt 13.4.5 föreslås därför att staten bör finansiera de kostnader som uppstår för att genomföra utbildningstolkning inom den offentligt finansierade vuxenutbildningen samt att kostnaderna för att erbjuda utbildningstolk i samband med vuxenutbildning finansieras via ett samlat anslag hos en huvudman. har sett det som sin uppgift att ta ställning till hur studerande i behov av utbildningstolk kan ges möjligheter att studera på villkor som är likvärdiga med övriga vuxenstuderande, hur detta bör organiseras på ett övergripande plan, vilka utbildningsformer som bör omfattas och hur reformen bör finansieras. Frågan om i vilken takt en utbyggnad av utbildningstolkningen av inom vuxenutbildningen kan ske hänger samman med tillgången på tolkar. Det är lika så viktigt att berörda myndigheter, utbildningsanordnare, utförare och brukare ges inflytande i processen med att genomföra kommitténs förslag. att frågan om hur införandet av en samlad finansiering av kostnaderna för utbildningstolkning bör organiseras utreds i särskild ordning. har konstaterat att det finns ett särskilt pro- blem inom utbildningsformen svenska för invandrare (sfi) med stude- rande med dolda funktionshinder. Huvudproblemet synes framförallt ligga i att uppmärksamma en funktionsnedsättning. När den väl upp- märksammats och man på vanligt sätt tagit kontakt med hälso- och sjukvården finns inget som pekar på att invandrare skulle få ett sämre stöd än andra i samma situation. Det grundläggande ansvaret för att uppmärksamma funktionsned- sättningar och att ta initiativ till rehabiliterande insatser ligger på nivå. Att studerande deltar i sfi utan att en funktionsnedsättning uppmärksammats visar att det finns brister i vissa kommuners sätt att hantera dessa frågor. anser att kommunernas ansvar för att eventuella hälsoproblem upp- märksammas och ansvaret för att vid behov ta initiativ till rehabilite- rande insatser bör förtydligas. föreslår i avsnitt 13.4.9 att Sfi-förordningen bör ändras på ett sådant sätt att det i för- ordningen även anges att skolhuvudmannen ska sträva efter att eventuella behov av särskilt stöd uppmärksammas innan eller i samband med att utbildningen påbörjas. instruktion anger bl.a. att myndigheten ska verka för att nyanlända invandrares behov av stöd uppmärksammas. Myndigheten har vidare ansvar för att följa upp kommunernas introduktionsinsatser (SFS 1998:201). anser att regeringen bör ge i uppdrag att särskilt uppmärksamma situationen för invandrare med funktionshinder och att följa upp kommunernas insatser för att uppmärksamma hälsoproblem samt kommunernas insatser för att initiera rehabiliterande verksamhet i samband med vuxenutbildning. Stöd vid sidan av utbildningen För att kunna delta i vuxenutbildning krävs att livssituationen vid sidan av studierna fungerar väl. Den studerande måste ha ekonomiska förut- sättningar att klara sitt uppehälle under studierna liksom den som är sjuk eller skadad behöver få vård eller rehabilitering då studierna bedrivs. anser att den gällande an- svarsfördelningen mellan landsting, kommun och stat bör gälla oavsett om någon deltar i studier eller ej. I kapitel 11 lämnar förslag som syftar till att förbättra försörjningsmöjligheterna för studerande med funktionshinder. Bland annat föreslås att förtidspensionärer och sjukbidragstagare ska ges möjlighet att prova på att studera med bibehållen ersättning , utan att rätten till ersättning ifrågasätts. I kapitel 10 behandlas studiestöd för studier av mindre omfattning. Riksdag och regering har beslutat att stöden ska tas bort (prop. 1999/2000:10). Anställda som studerar på särvux har haft rätt till timersättning för förlorad arbetsinkomst. och andra arbetsgivare som har anställda med hjälp av lönebidrag eller mot- svarande konjunkturoberoende åtgärd har ett ansvar att ge individen möjlighet till kompetensutveckling. Individernas deltagande i särvux borde rymmas inom ramen för arbetsgivarens ansvar. att regeringen bör agera för att kompensera för borttagandet av timersättningen inom ramen för avtalet med och regelverket för de konjunkturoberoende åtgärderna genom att öka möjligheterna till ett deltagande i särvux på arbetstid. När det gäller mer omfattande studier för personer med utvecklings- störning bör dessa finansieras via det ordinarie studiestödssystemet. Det studiestöd som främst är aktuellt är det av kommittén föreslagna stödet utan lånedel för studier på grundskolenivå eller motsvarande. Den lägsta studieomfattning som berättigar till studiemedel i det kom- mande studiestödssystemet är studier på halvtid. För dem som tillhör målgruppen för särvux finns det ett stort värde i att kunna kombinera studier på deltid med ett arbete. Därför föreslår Kunskapslyftskommit- tén att ett undantag bör införas i studiestödssystemet som medger ersättning för studier på kvartstid för deltagare inom särvux. Internatbidraget kan lämnas till kortutbildade – både anställda och andra – som deltar i en kurs om . har beslutat att de medel som finns ska distribueras via handikapporganisationerna. menar att medlen i stället skulle kunna hanteras av utbildningsstöd (Sisus). att medlen för internatbidrag inte bör överföras till handikapp organistationerna. föreslår att medlen istället förs över till Sisus och att myndigheten får till uppgift att administrera bidragen för internatkostnader för studerande med funktionshinder. För dem som har rätt till personlig assistans enligt Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt rätt till kompletterande assistansinsatser enligt Lagen (1993:389) om assistan- sersättning (), är regelverket inte entydigt vad gäller rätten till assistansersättning enligt i samband med delta- gande i vuxenutbildning. lämnar i avsnitt 13.4.2 förslag om hur regelverket bör ändras för att undvika att den studerande inte ges möjlighet att utnyttja rätten till assistansersättning i samband med vuxenutbildning. att regelverket bör ändras på ett sådant sätt att den studerandes rätt till assistansersättning i samband med vuxenutbildning säkerställs. har ett särskilt uppdrag att belysa vilka svå- righeter studerande med funktionshinder möter när det gäller finansie - ringen av extrakostnader för bostadsanpassning, omvårdnad m.m. under utbildning på folkhögskola. Kommittén anser inte att staten – utöver vad som är fallet – bör ta över finansieringsansvaret för uppgifter som normalt åligger kommuner och landsting. Blir någon sjuk, behöver någon habiliterande insatser eller omsorgsinsatser bör ansvaret för att finansiera dessa in- satser även fortsättningsvis ligga på den huvudman som normalt ansva- rar för sådan verksamhet. Orsaken till att det uppstår problem med att hitta finansiering av extrakostnaderna beror bl.a. på att den studerande inte har möjlighet att överklaga kommunala biståndsbeslut och på en ibland bristande kännedom om folkhögskolans verksamhet. Det saknas studier som belyser vad ett deltagande i folkhögskolans verksamhet betyder för den målgrupp som problemen med ofinansie - rade deltagaravgifter berör. föreslår i avsnitt 13.4.10. att regeringen tar initiativ till att den verksamhet som de berörda folkhögskolorna bedriver för deltagare med behov av omsorgs- och habiliteringsinsatser utvärderas. Utvärderingen bör inriktas mot att undersöka vad ett deltagande i folk- högskolornas kurser betytt för den enskilde. Utgångspunkt bör dels vara de mål som är relevanta i Socialtjänstlagens portalparagraf och det syfte som satts upp för statens stöd till folkbildningen. att Sisus bör få i uppdrag att tillsammans med berörda myndig- heter och organisationer ta fram ett informationsmaterial som kan distribueras till kommuner och folkhögskolor.