sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — I uppdraget ingår för del även att utreda möjligheterna med att introducera indi- viduell vattenmätning i flerbostadshus, se vidare avsnitt 19.2.2. bör tillsammans med och branschorganisationer ta fram ett system för miljö- och energideklara- tion av byggnader. Deklarationen bör bl.a. avse förhållanden som rör inomhusmiljön, sunda material, ljudnivå och kvalitetssäkring av bygg- processen. Fastighetsägare har svaga incitament för att investera i förbättrad teknik eller förbättrat underhåll i värmesystem och pannor. Hyreslag- stiftningen anger inom vilka områden fastighetsägaren har rätt att jus- tera hyresnivån. Andra investeringar än energieffektiviseringsåtgärder kan då te sig mer lönsamma. Denna dubbla obalans inom flerbostads- husen behöver brytas upp för att göra energianvändningen mera tydlig för att kunna förverkliga det utrymme för besparingar som finns. Incita- menten behöver stärkas för byggherrar och fastighetsägare att effektivi- sera energianvändningen. bör tillsammans med utreda och lämnar förslag till åtgärder inom detta område. Dagens kontrollsystem inom bostadssektorn riskerar att bli Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 651 ineffektiva eftersom kontrollen eller rådgivningen sker med utgångs- punkten att åtgärda en olägenhet i taget. har föreslagit att en obligatorisk pannkontroll ska införas för att förbättra energieffektiviteten. Vi föreslår en utökad samordning inom området ventilation, inomhusmiljö och energihushållning. bör i samråd med och få i uppdrag att komma med förslag till åtgärder för att förbättra samordningen och lagstiftningen inom detta område. Avdragsmöjligheter för investeringar som ger ett energieffektivare boende och utbyte av gamla fastbränslepannor bör införas i inkomst- beskattningen. Hushållen bör ges avdragsmöjligheter för att energi- effektivisera sitt boende genom t.ex. fönsteråtgärder, tilläggsisolering av fasad och vind. Avdragsmöjligheter bör även ges för att snabba på utbytet av fastbränslepannor för att komma till rätta med pannor med dålig verkningsgrad och höga utsläpp av partiklar och flyktiga organiska ämnen. Dessa frågor bör övervägas i samband med energibeskatt- ningssystemet. Det är viktigt att fastighetsbeskattningen ger incitament till ett ener- gieffektivt boende. Vi stödjer därför förslag i detta avseende. Ett hinder för att få till stånd en ökad energieffektivisering i näringslivet och den offentliga sektorn är att merkostnaderna för en ineffektiv energianvändning är för små, dvs. det finns relativt begränsade vinster av att spara energi. Ett annat hinder är att kunskaperna om möjlig- heterna till energibesparingar inte är allmänt spridda. För att stimulera till energieffektiviseringar av näringslivets och den offentliga sektorns lokaler föreslås att information och rådgivning om möjligheterna med energibesparingar ges till näringslivet för att stimulera till energieffektiviseringar. ges i uppdrag att utforma kampanjen. 652 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 19.1.4Produktion av energi och varor samt bostäder och lokaler Det inledningsvis diskuterade energibeskattningssystemet påverkar den inhemska energiproduktionen starkt. Hindren för en samhällsekonomiskt effektiv produktion av energi står främst att finna i befintliga ekonomiska incitament. Det är med dagens elproduktionssystem t.ex. företagsekonomiskt lönsammare att på marginalen importera el fram- ställd med fossila bränslen och ofta dålig rening av utsläppen, än att använda sig av våra oljeeldade kondenskraftverk. För att gynna en effektiv energiomvandling bör kväveoxidavgiften stämma överens med aktuell marginalkostnad, given av politiska ställ- ningstaganden. För att nå miljökvalitetsmålen är det av stor vikt att återställa denna signal till samhällssektorerna. Avgiften visar inte enbart vad som gäller för de förbränningsanläggningar som ingår i avgiftskollektivet, utan också vilka åtgärdskostnader som är rimliga för andra aktörer. Här föreslås således att i sam- arbete med gör en översyn av avgiftens nivå. För att öka energieffektiviteten i processerna inom konkurrensutsatta och energiintensiva näringsgrenar skulle exempelvis ett avgiftssystem liknande kväveoxidavgiftssystemet kunna utgöra en modell. Detta måste dock utredas vidare och vi föreslår att får i uppdrag att utforma ett sådant system. Tillfälliga utskrotningspremier är en bidragsform som anses kunna vara effektiv för att fasa ut gammal ineffektiv teknik, särskilt i kombi- nation med differentierade skatter. Exempelvis skulle det kunna vara motiverat att erbjuda utskrotningspremier för gamla kylskåp och frysar, skotrar, båtmotorer och gräsklippare. En tidsbegränsad premie skulle öka tempot i införandet av ny teknik under förutsättning att de mest miljöanpassade nya produkterna väljs. Tidigare studier har visat att utskrotningspremien ska vara tidsbegränsad. En nackdel är att kostna- derna för premien kan bli höga, i relation till miljöeffekten, om produkter som i alla fall inte används skrotas. Energieffektiviteten för olika elektriska produkter under användningsfasen utvecklas under krets- loppsstrategin (avsnitt 19.2.2), kopplat till övriga resursfrågor i varors livscykler. Hindren för att nya fastigheter ska göras maximalt energieffektiva och ges ett energisystem som baseras på förnybara energikällor är dels högre byggkostnader, där dock investeringen ställs mot lägre drifts- kostnader, dels att befintlig byggnorm inte baseras på bästa möjliga teknik. Ett system för byggherrar att ge garantier för klimatskalets effektivitet, exempelvis genom miljö- och energideklarationer och utökat producentansvar bör utredas. Direktverkande elvärme bör efter 2005 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 653 användas som uppvärmningsform i nya byggnader bara för fritidshus. bör närmare utreda vilka styrmedel som bör användas för att bryta trenden i nuvarande utveckling. i ett internationellt perspektiv värms en stor del av småhusen upp med elenergi. Det är dock angeläget att utveckla kostnadseffektiva system för uppvärmning, så att befintlig elvärme som baseras på dagens teknik successivt kan fasas ut. bör i samverkan med ta initiativ till att utveckla system och skapa förutsättningar för alternativa uppvärmningssystem baserade på förny- bara energikällor. Miljöanpassning av godstransporter innebär effektivisering, överföring av gods från väg till järnväg och sjöfart, renare bränslen samt rening av utsläpp. Några av de viktigaste faktorerna som påverkar överföringen av gods från väg till järnväg är tillgänglig järnvägskapacitet, den gräns- överskridande internationella trafikens funktion och kostnaden för att transportera gods på väg jämfört med järnväg samt effektivitet i om- lastningen mellan transportslag. Godstransportdelegationen bör ges ett tydligare uppdrag att utifrån befintliga kunskaper om hinder för över- föring av gods från lastbil till tåg utreda hur tågets konkurrenskraft kan stärkas samt vilka styrmedel som bör sättas in för att stimulera en överföring av gods från väg till järnväg och sjöfart. Viktiga styrmedel som kan stimulera användningen av bättre reningsteknik på tunga fordon är en miljödifferentierad fordons- och kilometerskatt samt myndigheternas användning av upphandlingskrav kopplade till fordonens miljöpåverkan. Farledsavgifter är differentierade med avse- ende på fartygens utsläpp av svavel och kväve. En förstärkning av det differentierade farledsavgiftssystemets styreffekt, alternativt införande av samma typ av styrsystem i andra länder, är en förutsättning för att målet om reduktion av svavel- och kväveoxidutsläppen från sjöfarten i ska kunna uppnås. Incitamenten i det differentierade farledsavgiftssystemet stärks enligt förslag Översyn av farledsavgifterna . Arbetet med att utveckla och sprida systemet med de miljödifferentierade farledsavgifterna till andra länder bör fortsatt prioriteras av . För att undvika att subven- tioner slår fel ur miljösynpunkt bör även transportstödet ses över i rela - tion till miljökvalitetsmålen. Vad gäller arbetsmaskiner bör ekonomiska styrmedel kopplade till miljöklassning av arbetsmaskiner utredas vidare av . Skotrar berörs varken av buller- eller avgaskrav. Vi föreslår att en 654 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen lagstiftning om avgaskrav på skotrar, i överensstämmelse med det förslag som lämnade till EU , bör införas (föreslås även av ). För att snabba på introduktionen av nya renare och mindre bullrande maskiner bör fordons- och försäljningsskatter utformas så att miljöanpassade produkter och drivmedel väljs. Miljö- klassystem bör i dettas sammanhang vidareutvecklas och ligga till grund för differentierade skatter på exempelvis fordon, skotrar och båt- motorer. bör i sitt uppdrag att utveckla ekonomiska styrmedel kopplade till miljöklassning av arbetsmaskiner även behandla snöskotrar när avgas- och bullerkrav finns fastlagda för dessa. Möjliga alternativ är exempelvis ett återföringssystem enligt modell från kväveoxidavgiften, utskrotningspremier eller att myndigheter och företag ställer krav vid upphandling av entreprenadtjänster. Några av de viktigaste hindren för att miljöanpassa persontransporterna är att de miljöanpassade transportslagen ofta inte kan uppfylla resenä- rernas krav på korta restider och hög bekvämlighet. Dessutom är kun- skapen om exempelvis ett miljöanpassat körsätt begränsad. får i uppdrag att utveckla en informationsstrategi med syfte att infor- mera hushåll och företag om de miljömässiga och ekonomiska fördelar som kan uppnås med hjälp av åtgärder som effektiviserar transport- arbetet. Vägavgifter bidrar till att framför allt miljökvalitetsmålen luft och God bebyggd miljö kan nås. För att nå dessa miljökvalitetsmål behövs extra insatser i särskilt utsatta områden. Intrång, buller och häl- soeffekter är några av trafikens allvarligaste miljöproblem, som kan mildras genom att kommunerna ges möjlighet att införa vägavgifter. Intäkterna från systemet bör användas till att bidra till att skapa det hållbara transportsystemet, bl.a. genom att användas för investeringar i kollektivtrafik. bör arbeta vidare med att begränsa flygets miljö- påverkan t.ex. genom att införa en koldioxidparameter i det differentie - rade landningsavgiftssystemet. bör vara pådrivande i det internationella arbetet inom för att öka användning av låg- emitterande motorer och farkoster. bör också arbeta internationellt för att begränsa påverkan på ozonskiktet från höghöjds- flyget, förkorta flygvägar och minimera köbildning i flygtrafiken. En utredning bör tillsättas med uppgift att, utifrån befintlig kunskap om vilka faktorer som styr fördelningen av trafik mellan transportslagen, utreda möjligheterna att stärka tågets konkurrenskraft och föra över Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 655 långväga persontrafik från bil till tåg och kortväga persontransporter från bil till kollektivtrafik, gång och cykel. För hållbara transporter krävs en miljöanpassning av transport- infrastrukturen, t.ex. genom ökad satsning på infrastruktur för kollek- tivtrafik och hamnar. Med andra ord måste de fysiska förutsättningarna finnas för att hushåll och näringsliv ska kunna välja hållbara trans- portalternativ. Ett hållbart transportsystem kräver bl.a. utveckling av effektiva omlastningspunkter mellan väg och tåg/sjöfart för att förbättra samverkan mellan transportslagen och ett mycket utvecklat samarbete mellan trafikverken för integrering av samtliga transportslag i infrastrukturplaneringen. Det pågående arbetet med utveckling av miljöanpassade transportsystem på regional nivå (regional MaTs) bör vidare utvecklas. Transportinfrastrukturens fysiska intrång behandlas under hushåll- ningsstrategin. 19.2Giftfria och resurssnåla kretslopp För att sluta materialkretsloppen av varor krävs att varorna är giftfria och utformas så att återvinning möjliggörs. Det handlar om att minska läckaget av såväl gifter som näringsämnen. En resurssnål livscykel innebär också att användningen av material och energi minimeras i varje steg av livscykeln. Slutna materialkretslopp medför ett mindre uttag av råvaror, vilket bidrar till minskad deponering av avfall och ett minskat uttag av naturresurser. Detta bidrar i sin tur till en god hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. För att klara Kretsloppsstrategin behövs en kombination av främst normativa och informativa styrmedel. För att nå en avgiftning av materialflödena behövs en offensiv satsning på att skapa gemen- samma system och regelverk inom EU: ·krav på att alla kemiska ämnen ska förses med data motsvarande de som krävs för nya ämnen ·krav på hälso- och miljöinformation för varor ·avveckling av ämnen med särskilt farliga egenskaper. 656 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen Problemen med övergödning styrs främst av , EG-direk- tivet om rening av avloppsvatten och kommande ramdirektivet för vatten. Dessutom behövs ersättning till jordbruket för utförda miljö- tjänster ungefär motsvarande dagens omfattning. För avfall finns en rad beslutade eller kommande regel- verk som vi bedömer vara tillräckliga för att nå etappmålen. Det är bl.a. nya EG-direktiv om förbränning och deponering av avfall samt och dess föreskrifter bl.a. renhållningsförordningen som anger deponeringsförbud för utsorterat brännbart avfall samt förbud mot deponering av organiskt avfall generellt . Ett utvidgat producentansvar behövs för att sluta kretsloppen och minska materialflöden. Vi föreslår informativa styrmedel som ett viktigt komplement till de normativa för att nå avgiftning och resurssnåla materialflöden. Det behövs databaser om kemiska ämnens egenskaper samt information om säker hantering och användning av kemikalier. Vidare behövs information och utbildning om åtgärder för att minimera växtnärings- förlusterna. Miljövarudeklarationer och miljömärkning som anger både innehållet av kemiska ämnen och varornas energi- och material- användning är viktiga för att Kretsloppsstrategin ska nås. Därutöver föreslår vi att regeringen ger följande uppdrag: ·Kemikalieinspektionen och () ges i uppdrag att i samråd bevaka och stödja de små och medelstora företagens miljöarbete ·Naturvårdsverket ges i uppdrag att: –utreda hur incitamenten till produktion av varor/funktioner med resurssnåla livscykler kan stärkas, bl.a. ska lämpligheten av skatt/avgift på förbränning av avfall bedömas med hänsyn till de totala effekterna på miljön –se över möjligheterna att ge bidrag till åtgärd av enskilda avlopp. ·Jordbruksverket ges i uppdrag att: –utreda nationella miljövillkor för EU-inkomststöd till jordbruket för att klara miljömålet Ingen övergödning samt hur incitamenten till reducerade kväveläckage kan stärkas. Kretsloppsstrategin kräver dessutom fortsatt utredning av: ·En särskild utredning tar fram underlag för det fortsatta EU- arbetet med att förse varor med hälso- och miljöinformation (föreslås även av ). ·Nya och förändrade miljörelaterade skatter, avgifter och panter för att effektivisera flödena av varor/produkter och material i Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 657 Om det visar sig att etappmålen inte nås inom utsatt tid bör förstärkningar av styrmedelsinsatserna utredas i syfte att låta förorenaren betala för de skador som åstadkoms samt effek- tivisera flödena av varor/produkter och material i samhället. · Lagstiftning för att förbjuda ämnen som saknar minimidata Regeringen bör dessutom vidta följande åtgärder: ·ta upp frågan om att ge kommunerna stöd till fosforåtervinning från de Lokala investeringsprogrammen (LIP). Skälen för vårt förslag En samlad strategi behövs för att skapa energi- och materialsnåla kretslopp samt minska de diffusa utsläppen av miljögifter och närings- ämnen – en kretsloppsstrategi. Strategin bidrar främst till miljökvali- tetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Skyddande ozonskikt samt målen rörande avfall och hushållning med material och energi under God bebyggd miljö. Den hushållning med resurser som följer av krets- loppsstrategin bidrar också till att nå målen som rör mark, vatten och bebyggd miljö. Inom ramen för vårt uppdrag ges inte möjligheter till detaljutformning av förslag, istället pekar vi ut hur man kan gå vidare för att förbättra styrningen mot miljökvalitetsmålen. Ett hinder för att sluta materialkretsloppen är att många varor innehåller giftiga kemikalier och inte är designade på ett sätt som gör det ekonomiskt möjligt att återvinna dem. Ett hinder för resurssnåla livscykler är att de konsumenter som efterfrågar produkter inte har tillräcklig information för att kunna välja den ur miljö- och resurs- perspektiv bästa produkten. Materialflöden genom användning av råvaror, varukonsumtion och avfall ger upphov till en rad utsläpp från diffusa källor. För att komma åt dessa behövs ofta en noggrann analys av materialflödena i samhället. Kretsloppsstrategin innehåller främst normativa och informativa styrmedel samt verktyg som kan användas på frivillig basis av närings- livet. På bör de ekonomiska incitamenten för en giftfri miljö och resurssnåla materialkretslopp ses över. Om arbetet med att öka resurseffektiviteten och minska riskerna med kemikalier inte leder till att 658 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen etappmålen nås förelås en ny miljöavgiftsutredning med uppgift att se över behovet av nya och förändrade miljörelaterade skatter och avgifter i syfte att låta förorenaren betala för de skador som åstadkoms samt effektivisera flödena av varor/produkter och material i samhället. Det är viktigt att miljöarbetet i näringslivet med exempelvis miljö- ledningssystem inriktas på att minska riskerna och avgifta samt sluta kretsloppen i såväl interna processer som genom design av de varor man säljer. Flertalet varor ska vara materialsnåla och energieffektiva, möjliga att renovera och förbättra (uppgraderingsbara) samt kunna åter- användas eller återvinnas med avseende på material eller energi. Detta är ett väsentligt led i den långsiktiga strävan mot resurseffektivisering med en faktor 10. Frågan behandlas av Resurseffektiviseringsutred- ningen (Fi 1999:02). Dagens kemikalieanvändning är ett hinder för att sluta kretsloppen. Ett exempel på detta är förorenat slam som hindrar återföring av fosfor till jordbruksmark. Riskerna med kemiska ämnen bör begränsas kraftfullt genom utfasning av ämnen med särskilt farliga egenskaper och förbätt- rad riskhantering. För att nå en giftfri miljö är det akut att stoppa flödet av ny miljöpå- verkan av gifter. Det finns redan i samhället en stor volym miljögifter, bl.a. förorenade områden som måste tas om hand. Det är mycket dyrt att städa i efterhand. För att undvika dessa uppstädningskostnader krävs ett mer proaktivt kemikaliearbete. Ett hinder för utfasning och avveck- ling av farliga kemiska ämnen är att det har saknats tydliga kriterier för vad som är miljöfarligt. Det har varit en tidsödande process att klarlägga och få internationell acceptans för vilka ämnen som behöver avvecklas eller begränsas. Ett annat hinder är att det saknas kunskaper om egenskaperna hos ett stort antal kemiska ämnen trots att de används på marknaden. Det behövs kunskaper om egenskaperna hos många av de kemiska ämnen som används. En omfattande kunskapsbank bör byggas upp . Det behövs kunskaper om kemiska ämnens egenskaper och om varors och tjänsters miljöpåverkan under livscykeln. Användare av de olika kemiska ämnena svarar för att ta fram minimidata. För att mini- mera företagens kostnader med att ta fram minimidata föreslås att Kemikalieinspektionen ges i uppdrag att i samverkan med berörda branschorganisationer samordna arbetet. För att målet Giftfri miljö ska nås behövs en rad nya regler. Eftersom varor och tjänster byts på en internationell marknad, som EU- medlemsskapet innebär att den nationella handlingsfriheten är beskuren, Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 659 bör EU-gemensamma system och regelverk eftersträvas. Internationellt arbete för att driva på kemikaliearbetet främst inom EU är synnerligen viktigt dels för att motverka export av miljöproblem dels av konkurrensskäl. Vi föreslår att ett EU-gemensamt system tas fram med krav på minimidata för kemiska ämnen som används på marknaden. Vidare behöver dessa nya kunskaper kommuniceras ut till marknaden med hjälp av smarta system i form av databaser och miljömärkning av varor och tjänster. Vi föreslår därför att ett obligatoriskt EU-gemensamt system för hälso- och miljöinformation för varor tas fram. Syftet är att varor ska vara försedda med hälso- och miljöinformation och att producenten ansvarar för denna. Därmed skapas möjligheter för hushåll, näringsliv och offentlig sektor att välja bort varor som inte är tillräckligt miljöanpassade. Vi föreslår att förutsättningarna utreds för att förbjuda användning av ämnen som saknar minimidata. Slutligen föreslår vi att särskilt farliga kemiska ämnen fasas ut i enlighet med Kemikalie - utredningens förslag. Detta förväntas ge en reduktion av antalet kemiska ämnen som hanteras på marknaden. En stor del av befintliga ämnen kan komma att förbjudas genom att de inte används i tillräcklig omfattning för att användarna ska anse det värt resursinsatsen att ta fram minimidata. Med minimidata ökar möjligheterna att följa upp farlighet och risker. Förutsättningarna för resurshushållning förbättras väsentligt, genom att materialkretsloppen kan slutas och avfalls- mängderna minskas. bör ekonomiska styrmedel i form av skatter och avgifter övervägas, om det visar sig att målen inte uppnås . Exempelvis skulle kemikalier som klassas som farliga men som inte faller för utfas- ningskriterierna kunna beskattas. Detta är dock inte realiserbart med dagens kunskaper om kemikalier och andra ämnens egenskaper i ett livscykelperspektiv. Detta system kan dock utredas för att bringa klar- het i vilka möjligheter som står till buds och bör övervägas om det visar sig att målen inte uppnås . 660 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 19.2.2Energi- och materialsnåla kretslopp av varor och tjänster Varor och tjänster är inte optimerade när det gäller energi- och materialeffektivitet. En orsak är att energikostnaden är en förhållandevis liten andel av totala kostnaden. En annan orsak är att materialen är förorenade av kemikalier så att en resurseffektiv återvinning förhindras. Ytterligare en orsak är att marknaden inte efterfrågar miljöanpassade varor och tjänster i tillräcklig omfattning. Vi föreslår ett antal medel som syftar till att efterfrågan ska förändras och varuutbudet miljöanpassas. För att öka efterfrågan på från miljösynpunkt goda produkter kan den offentliga upphandlingen i kombination med näringslivets miljöarbete utgöra centrala verktyg. Det behövs en utveckling av standardiserade metoder för att göra livscykelanalyser och miljövarudeklarationer. Avgörande är givetvis att dessa metoder också används. Beskattning i konsumtionsledet som differentieras efter energi- effektivitet samt grad av resurseffektivitet och återvinnbarhet kan gynna en introduktion av energi- och resurseffektiva varor, vilket indirekt ger incitament till näringslivet att utveckla energieffektivare produkter. Genom att höja skatten för de sämre produkterna och på så vis finansiera en rabatt för de produkter som är de bästa i en specifik pro- duktgrupp kommer de bättre produkterna snabbare in på marknaden eftersom de billigaste också är de bästa ur miljösynpunkt. Tillfälliga utskrotningspremier är en bidragsform som anses kunna vara effektiv för att fasa ut gammal ineffektiv teknik, särskilt i kombi- nation till differentierade skatter. Till exempel skulle det kunna vara motiverat att erbjuda utskrotningspremier för gamla kylskåp och frysar, skotrar, båtmotorer, gräsklippare och lampor. En tidsbegränsad premie skulle öka tempot i införandet av ny teknik under förutsättning att det finns ett differentierat system enligt ovan som innebär att de mest miljöanpassade nya produkterna väljs. Vattnet ska användas så effektivt som möjligt. Minskad vattenför- brukning är väsentlig ur flera aspekter.