sou · GOB344 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är också relativt vanligt att man inte särskiljer drift- och underhållskostnader, vilket leder till en viss osäkerhet när det gäller att fastställa underhållskostnadernas exakta storlek. 4.5.6Olika konkurrensförutsättningar vid köp av byggmaterial Byggmaterial för underhåll och reparationer utgjorde av den totala materialanvändningen inom husbyggnadssektorn . Denna andel kan väntas bibehållas eller öka under framåt mot bakgrund av byggnadsbeståndets ålder och standard. Småhusägarna, som är den i särklass största köparen av material för underhåll, är den kategori som påverkas mest av prisförändringar på byggmaterial. Denna grupp köper även in relativt stora materialvolymer i egen regi i samband med nybyggnad och ombyggnad, vilket innebär att småhusägarna i praktiken svarar för en ännu större andel av de totala materialinköpen. Detaljistledet svarar för av den samlade bygg- varudistributionen, exklusive anläggningar. Med hänsyn till de om- fattande behov som finns av underhåll och ombyggnad i byggnads- beståndet är det troligt att detta led ökar i betydelse . Denna utveckling innebär också att fastighetsägarnas inköpskompetens blir allt viktigare för kostnadsutvecklingen i befintliga fastigheter. En intressant aspekt i samband med distribution av byggvaror till småhusägare är etableringen av nya utlandsägda byggvarudistributörer. Denna utveckling ser ut att fortsätta på de större orterna i landet. Det kan komma att påverka prisutvecklingen i detaljistledet genom en allmän skärpning av konkurrenssituationen på vissa orter. De offentliga beställarna köpte av allt material 1997 vilket avser kostnader för material som ingår i köp av entreprenader. Offentliga beställare omfattar stat, kommun och landsting och har därmed störst tyngd inom beställargruppen. De offentliga beställarnas samlade dominans innebär en stark makt som kundgrupp. Det är därför särskilt viktigt att offentliga köpare upprätthåller sunda konkurrens- förhållanden bland leverantörer av varor och tjänster. När det gäller professionella fastighetsägare inom både privat och offentlig sektor sker en mycket stor andel av deras materialinköp för underhåll och reparationer genom lokala distributörer eller hantverksföretag. Det finns dock vissa tecken på att en del större Hur fungerar konkurrensen? kommersiella fastighetsbolag med stora och geografiskt utspridda fastighetsbestånd håller på att koncentrera sin upphandling inom detta område till en eller ett fåtal större serviceföretag, vilket kan få konsekvenser för prissättning och distribution av vissa typer av byggvaror. En allmän trend hos större byggherrar/beställare inom de flesta sektorer tycks vara att man strävar efter att höja kompetensen hos den personal som är ansvarig för förvaltning och byggprojektering genom rekrytering av till exempel platschefer eller arbetschefer från byggföretag. Erfarenheterna pekar på att detta i hög grad påverkar bland annat kostnaderna för byggnadsunderhåll. Den ojämna geografiska fördelningen av byggvaruanvändningen påverkar förutsättningarna för distribution och sannolikt även prissättningen. Det är också troligt att arbetskostnaden relativt sett är större i storstäderna än på mindre och medelstora orter. En faktor som kan få ökad betydelse för prisutvecklingen på byggvaror är att priskänsligheten hos beställarna sannolikt är mindre på orter med stark efterfrågan och värdeutveckling för fastigheter och omvänt. Detta har troligen särskilt stor betydelse på småhusmarknaden, där värdeutvecklingen i hög grad påverkar villaägarens incitament för renovering och underhåll. Den växande skillnaden mellan det begränsade antalet tillväxtorter och övriga landet kan leda till en utveckling där man både vid ny- /ombyggnad och underhåll väljer högre standard för byggmaterial på starka orter med större köpkraft hos användarna av lokaler och bostäder. Detta gäller dock inte inom den kommunala sektorn, där beställarnas ekonomi ofta inte är lika starkt relaterad till tillväxten inom befolkning och näringsliv. Hur prisbildningen på byggmaterial sker beror bland annat på vem som är kund. Det är vanligt att prissättningen till byggmaterialhandeln sker genom fabriksprislistor, medan den till byggentreprenörer sker genom årsvisa förhandlingar eller anbudsgivning vid projekt. Vid försäljning till byggmaterialhandeln sker priskonkurrensen främst i form av rabattgivning på listpriser, medan det till byggentreprenörer sker genom lägre anbudspriser. När det gäller installationsmaterial sker i huvudsak försäljning från tillverkare till grossister som sedan säljer vidare till installatörer. I varje led sker försäljningen genom rabattgivning på listpriser. Det finns då olika prislistor för olika kunder. 154 Hur fungerar konkurrensen? Inom installationssektorn säljer installationsgrossisterna endast material till installationsentreprenörer. En byggentreprenör kan inte köpa installationsmaterial och sedan köpa arbetet av en underentreprenör. Installatören tar inte sådana uppdrag. Vid sidan av detta opererar prissättningen av materialet, där underentreprenören får rabatt på varans bruttopris i katalogerna. Underentreprenörens varupris är inte känt för kunden. Underentreprenören känner i sin tur inte till grossistens verkliga nettopris. Köparna av tillverkarnas eller grossisternas varor är både distributörer, små och stora entreprenörer samt privatkunder. Branschen har en praxis att handel ska ske mellan angränsande aktörer. Det innebär till exempel att vissa tillverkare endast säljer via grossist och inte direkt till detaljhandel eller slutkund. Marknadsstrukturen i senare led styrs i hög grad av den stora rabattspridning som finns mellan små och stora köpare. För de aktörer som är etablerade i värdekedjan skapas ett skydd mot konkurrens. Ett stort rabattutrymme ger företagen möjlighet att variera prissättningen till olika kunder och kundkategorier. Denna prissättning är problematisk genom att den riskerar att bli prispådrivande, pris- diskriminerande och att styra distributionen ineffektivt. Den aktör som försöker bryta praxis att köpa eller sälja riskerar att drabbas av motåtgärder i form av bojkott av leveranser för att styra in dem i sin plats i kedjan igen. Ett exempel är som 1997 försökte att hantera inköp och priser på elmaterial själva och slöt därför avtal med om köp av material. Avtalet innebar att endast köpa arbete från elinstallatörer medan via avtalet med stod för materialet. EIO beslöt därefter om bojkott av . EIO uppmanade samtliga elinstallatörer med avtal med att säga upp dessa. 4.6.1Prisbildning vid inköp av byggmaterial Beräkningar och jämförelser av prisnivåer för byggvaror är ofta svåra att göra genom att ett enskilt objekt eller arbete kan omfatta ett flertal olika prisnivåer beroende på vem som köper in byggmaterial, inköpsställe och tidpunkt. För att i någon mån klargöra förutsättningarna för bedömning av prisnivåer redovisas nedan några påverkande faktorer. Hur fungerar konkurrensen? Tabell 4.12: Faktorer som påverkar prisnivå vid inköp av byggvaror Typ av distributör/inköpsställe Inköpt av objekt/arbete Leveransvillkor (transport m.m.) Behov av omhändertagande/deponering För att ytterligare visa komplexiteten i prisstrukturen ska vi med ett exempel studera index för olika prisnivåer. Syftet är inte att ange exakt nivå för olika arbeten vid nybyggnad och underhåll utan att ge en bild av hur de olika prisnivåer som olika köpare möter vid olika tillfällen varierar. Kostnad definieras som vad beställare/användare betalar. Byggnadstyp avser flerbostadshus. I det här exemplet avses byggvaror som en byggentreprenör beställer. För installationsmaterial råder andra förhållanden. Det ska också understrykas att exemplet inte tar hänsyn till företagsspecifika rabatter och bonusavtal. Dessa kan vara stora och skilja sig mycket åt mellan stora och små byggentreprenörer, liksom mellan stora och små projekt. 156 Hur fungerar konkurrensen? Tabell 4.13: Medelstort nybyggnadsprojekt Index: Fabrikspris = 100 De olika distributionsledens marginaler skiljer sig kraftigt mellan olika produktgrupper. tegel och gipsskivor har normalt mindre marginaler medan snickerier och infästningsmaterial har högre. Trävaror har också normalt relativt höga marginaler, men dessa inkluderar kostnader för spill. En större entreprenörs merkostnad för att köpa enstaka produkt från detaljist jämfört med större volym direkt från tillverkare är normalt 20- . Det är viktigt att ta hänsyn till transport och annan leveransservice vid jämförelser av prisnivåer. Prisnivån för byggmaterial vid anbudsarbeten påverkas även av konkurrenssituationen och i praktiken kan indexvärdet ovan variera från 100 till 120. Tabell 4.14: Underhåll/reparation av flerbostadshus Index: Fabrikspris = 100 Förekomst av årsavtal påverkar i hög grad prisnivå oavsett inköpskälla. Omhändertagande av utbytta produkter och befintligt material påverkar normalt prisnivån genom kostnader för exempelvis transport och, Hur fungerar konkurrensen? Materialspill och speciella monteringslösningar kan påverka prisnivån för material från entreprenörer och hantverksföretag samt i viss mån även från detaljist när det gäller till exempel trävaror och skivmaterial. Transporter, leveransservice, lagerhållning och andra försäljningsvillkor kan försvåra jämförelser av prisnivåer. Skillnader i prisnivå för stora entreprenörer och små hantverks- företag kan vara marginell vid inköp av enstaka produkter från distributörens lager. Byggkostnadsdelegationen gav i uppdrag att göra en enkel kostnadsjämförelse med hjälp av vissa utvalda byggvaror.. Jämförelsen har gjorts dels mellan vissa storlekar på orter inom , dels mellan några länder i . Prisskillnader mellan olika köparkategorier beskrivs också kortfattat. Prisnivån för hantverkare och liknande köpare redovisas i form av normala rabattsatser. Beräkningar av byggentreprenörernas prisnivå baseras på intervjuer med ett urval av entreprenadföretag.27 De produkter som ingår i studien är träregel för innervägg, gipsskiva, spånskiva, mineralull och en toalettstol i standardutförande. De byggvaruhandlare som undersöktes var: ·5 utländska aktörer på den svenska marknaden ·5 byggvaruhandlare på medelstora orter med mellan 80.000 och 120.00 invånare (, , , , ) ·5 byggvaruhandlare på mindre orter med mellan 15.000 och 30.000 invånare (, , , , ) ·6 utländska aktörer utanför den svenska marknaden i , nämligen i , , , samt två i Prisjämförelsen mellan byggvaruhandlarna i tyder på att de produkter som valts ut totalt sett kan köpas billigast i Stockholms- området, oftast men inte alltid, i de utlandsägda butikerna. Det högsta kostnadsläget har man på de medelstora orterna. Man kan dock konstatera att skillnaderna mellan högsta och lägsta priser generellt är mycket stora. 27 Se Bilaga 3, Kostnadsjämförelse för vissa byggvaror 158 Hur fungerar konkurrensen? I tabell 4.15 sammanfattas resultaten av prisjämförelsen för byggvaru- handlare i olika orter. Tabell 4.15: Priser i byggvaruhandel Lägsta/högsta pris 7,90-9,96 20,82-25,33 23,00-30,00 27,12-33,06 Lägsta/högsta pris 6,99-10,45 21,53-29,34 19,33-38,44 22,50-41,47 Lägsta/högsta pris 8,06-13,50 26,04-43,75 25,00-55,00 27,84-50,47 Lägsta/högsta pris 7,95-11,40 23,96-29,86 23,00-31,25 29,50-54,98 Lägsta/högsta pris 6,99-13,50 21,53-43,75 19,33-55,00 29,50-54,98 Priserna på den undersökta träregeln varierar mellan 6,99 och per löpmeter hos de byggvaruhandlare som ingår i undersök- ningen. Priskonkurrensen föreföll vara störst i där priserna var lägst för denna produkt. Man kan också konstatera att de utländska aktörerna inte hade de lägsta priserna. Variationsvidden i priser på gipsskivor är lika stor som på träreglar. Priset varierar mellan 21,53 och /kvm mellan de byggvaruhandlare som har ingått i jämförelsen. När det gäller gipsskivor hade de utländska aktörerna ett genomsnittligt lägre pris än övriga. De högsta priserna fanns på de medelstora orterna. Av de fem produkter som ingår i denna jämförelse är det priserna på spånskivor som hade den största spännvidden mellan det högsta och lägsta priset, /kvm. För denna produkt hade de Hur fungerar konkurrensen? utländska aktörerna på marknaden den lägsta prisnivån medan prisnivån är högst på de medelstora orterna. Priserna på mineralull varierade mellan 22,50 och per kvadratmeter hos de byggvaruhandlare som ingick i undersökningen. Priskonkurrensen föreföll vara störst i där priserna var lägst för denna produkt. Man kan också konstatera att de utländska aktörerna hade de lägsta priserna. Största prisskillnaderna mellan toalettstolar beror på vilken tillverkare man är återförsäljare för. Lägst priser på toalettstol hade byggvaruhandeln i medan priserna var högst i byggvaruhandeln på de medelstora orterna. Vissa byggvaruhandlare hade mer än dubbelt så höga priser som de billigaste på en toalettstol. Om man jämför priserna på IFÖ 3860 fanns det byggvaruhandlare som hade ett pris som var högre än det lägsta priset på den stolen. En grov beräkning av de rabattsatser som hantverksföretag kan få i byggvaruhandeln visade att man kan räkna ner konsumentpriserna generellt med för att få fram genomsnittlig prisnivå för hantverkare. Rabattsatserna som man lämnar till hantverkare varierar kraftigt beroende på vilka volymer och vilken typ av produkter man köper. De byggvaruhandlare som är inriktade på i första hand konsumenter var naturligt nog mer restriktiva med rabatter. De beräknade priserna för byggentreprenörer baserades på genomsnittliga priser i byggvaruhandeln samt uppgifter om normala rabatter från ett urval av byggentreprenörer. Priserna beräknades baserat på entreprenörernas uppgifter om normala rabatter vid inköp till större byggprojekt med hänsyn tagen till skillnader mellan olika varugrupper. Prisnivåerna och skillnaderna mellan olika ortsstorlekar bör ses som riktvärden, eftersom det förekommer många olika upphandlingssätt, leveransavtal med mera. 160 Hur fungerar konkurrensen? Tabell 4.16: Beräknade inköpspriser hos byggentreprenörer Gipsskiva, 13 mm Spånskiva, 12 mm Mineralull, 70 mm Toalettstol, IFÖ 3860 Byggentreprenörer uppgav att man vid större objekt köper in material till en prisnivå som troligen ofta ligger nära byggvaruhandelns inköpspriser från tillverkare, men att det finns betydande variationer mellan olika varugrupper. 4.6.2.4Priser i andra länder För att kunna göra en jämförelse av prisnivån på de fem utvalda produkterna i andra länder i undersöktes stora konsumentinriktade byggvaruhus i , , , och i på två orter, och Heidenheim. Priserna avser konsumentpris i byggvaruhandeln. Lokal valuta är omräknad till aktuell dagskurs . Dimensioner och mått är inte alltid desamma som på den svenska marknaden, men det har inte så stor betydelse då användningsområdet är detsamma. Andra mått på skivmaterial har inte heller någon betydelse eftersom priset redovisas per kvadratmeter. På nästa sida visas resultaten av prisjämförelsen i tabell 4.17. Hur fungerar konkurrensen? Tabell 4.17: Kostnadsjämförelse i 5,32-15,09 11,05-28,29 31,06-50,92 20,50-41,79 Prisjämförelsen mellan de fem länderna i visar stora prisskillnader mellan länderna och även jämfört med . Priserna på träreglar och spånskivor är lägre i än i de jämförda länderna i . Priset på gipsskiva och mineralull är däremot högre i och toalettstolar är dyrare i än i de övriga länderna. När det gäller priser på toalettstolar skiljer det sig väsentligt mellan de olika länderna. I betalar vi dubbelt så mycket för en toalettstol jämfört med genomsnittspriset från de övriga länderna. De lägsta priserna på toalettstolar har man i och , cirka en tredjedel av priset i . Det skall understrykas att denna kostnadsjämförelse är gjord med ett begränsat urval av företag och man bör därför inte dra allt för långtgående slutsatser av resultatet. Man kan notera att de största prisskillnaderna inte kan hänföras till olika köparkategorier utan till olika försäljningsställen inom den traditionella byggvaruhandeln. Rabattsatserna som hantverkare kan få varierar kraftigt beroende på vilka volymer och typ av produkter som köps. Byggvaruhandlare inriktade mot konsumenter är mer restriktiva med rabatter. Byggentreprenörer uppger att man vid inköp till större objekt köper in material till en prisnivå som troligen ligger nära byggvaruhandelns inköpspriser från tillverkare. 162 Hur fungerar konkurrensen? När det gäller priser på toalettstolar skiljer det sig väsentligt mellan de olika länderna. I betalar vi dubbelt så mycket för en toalettstol jämfört med genomsnittspriset från de övriga länderna. VVS- installationsmaterial är också en marknad där vi har de största prisökningarna på material. Fungerar konkurrensen dåligt eller bra utifrån dessa jämförelser? Det intressanta är att det finns en så stor spridning mellan olika försäljningsställen och framförallt mellan olika produktgrupper. Vid en hård priskonkurrens borde priserna konvergera till en likartad lägre nivå. På motsvarande sätt borde priserna jämnas ut på en högre nivå vid ett oligopolistiskt beteende av företagen. Den stora mängden produkter gör att det blir svårt för företagen att följa varandras prissättningsbeteende. Mot bakgrund av den prisutveckling vi ser finns det tecken som tyder på att det finns ett utrymme för konkurrensen att skapa en prispress. Det vi ser ska alltså tolkas som tecken på en dåligt fungerande konkurrens. Byggkostnadsdelegationen gav () i uppdrag att göra en beskrivning av byggvaruhandelns branschstruktur och dess utveckling med avseende på antal företag, antal anställda, företagens storlek, koncentration, effektivitet och lönsamhet. I studien görs en jämförelse av byggmaterialpriserna mellan olika byggvaruhandelsföretag i fem områden. Syftet med prisjämförelsen är att studera hur prisnivån skiljer sig mellan olika geografiska områden och mellan olika butikstyper. Detta ger en indikation på vad den förändrade branschstrukturen kan komma att innebära för den framtida priskonkurrensen inom byggvaruhandeln.28 I studien jämförs priser på totalt 26 produkter inom olika byggmaterialkategorier. Totalt studerades priset i 37 butiker indelade i fyra olika butikskategorier. De största antalet studerade butiker är traditionella byggmarknader. Dessa har i allmänhet en betydande andel av sin försäljning till företagskunder, och utbudet domineras av skiv- och trämaterial, snickerier, isolering, dörrar etc. Produkterna är i många fall inte prismärkta, utan meddelas kund vid förfrågan. Detta underlättar inte arbetet med en prisjämförelse. Emellertid har en ny typ av moderna byggvaruhus, så kallade category , etablerat sig i . Denna typ av byggvaruhus kännetecknas av ett mycket brett sortiment, låg personalintensitet och de vänder sig huvudsakligen till privatkunder. Varorna placeras på ett sätt så att 28 Se Bilaga 3, Byggvaruhandelns strukturomvandling och effekter på priser Hur fungerar konkurrensen? kunderna känner igen sig, prismärkningen är tydlig och deras marknadsföring mot konsument är aggressiv med mycket låga kampanjpriser på lockvaror. KF har länge varit etablerade på byggmarknaden med kooperativa stormarknader som nästan uteslutande riktar sig mot privatkunder. Den fjärde typen av butiker som ingår i undersökningen är så kallad specialiserad fackhandel. Dessa butiker är i allmänhet små och har ett smalt men ofta djupt sortiment inriktat på färg, vvs eller järn. De fem områden som studerats är norra , södra , , och . I norra och södra och i finns category etablerade. I finns traditionella byggmarknader och en kooperativ stormarknad, i finns enbart två traditionella byggmarknader. Studien visar att det skett en tyngd- punktsförskjutning mot större företag inom byggvaruhandeln. har det totala antalet företag och det totala antalet butiker ökat mer än genomsnittet för sällanköpsvaruhandeln. Också antalet anställda inom byggvaruhandeln har ökat . En anledning kan vara att nyproduktionen av bostäder har minskat som i sin tur föranlett en ökning av reparationer och ombyggnationer. Detta har ökat efterfrågan på byggmaterial från detaljistledet och skapat en grund för etablering av nya, moderna byggvaruhus. Prisjämförelsen ger stöd åt hypotesen att branschförändringen har skärpt priskonkurrensen. I de områden som studerades, där de nya aktörerna inte etablerat sig, var prisnivån på den studerade varukorgen något högre än i områden där ett stort byggvaruhus fanns etablerat. I och låg prisnivån i genomsnitt över genomsnittet. Det finns emellertid inga tecken på att det skulle finnas prisskillnader mellan de traditionella byggmarknaderna beroende på om de var lokaliserade i ett område med category eller ej. De observerade prisskillnaderna synes framförallt föreligga mellan de olika butikstyperna. De nya byggvaruhusen hade i genomsnitt lägre priser på den studerade varukorgen jämfört med de traditionella byggmarknaderna. Sannolikheten att hitta ett lågprisalternativ av annat fabrikat är större i de nya stora byggvaruhusen. En del av priskonkurrensen består således i att nya leverantörer kan etablera sina produkter på den svenska marknaden via de nya aktörerna och sälja dessa till lägre priser relativt de etablerade produkterna. Som exempel kan nämnas disk- lådeblandare. Det genomsnittliga priset på en blandare av märket utan avstängning för diskmaskin låg på ca . Medelvärdet för category killer-butikerna var ca och för de traditionella byggmarknaderna var medelvärdet ca . 164 Hur fungerar konkurrensen? Emellertid saluförde det billigaste alternativet, en blandare av märket som kostade . Genomsnittspriset på lågpris- alternativet i de stora byggvaruhusen var ca . Det billigaste alternativet på de traditionella byggmarknaderna låg i genomsnitt på ca . De nya varuhusen marknadsför sig aggressivt med låga kampanjpriser på lockvaror. Byggvaruhandlare av traditionellt snitt svarade på denna konkurrens antingen genom att bredda sitt sortiment och bli mer lika de nya varuhusen eller genom att inrikta sig, och specialisera sig på företagskunderna. Det kan således bli en mer segmenterad marknad mellan företags- och privatkunder. Det finns en betydande spridning i priser mellan de studerade företagen. Som exempel kan nämnas att det högsta priset på en gipsskiva ligger högre än det lägsta priset och motsvarande skillnad för en spånskiva med 10 mm tjocklek är . Prisspridningen tenderar vara något större på de traditionella byggmarknaderna jämfört med category och de kooperativa stormarknaderna. Man bör emellertid tolka detta mycket försiktigt då det studerade antalet traditionella byggmarknader är större. En kritik man kan rikta mot denna typ av prisstudie är att man inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till det rabattsystem som är utbrett inom byggvaruhandeln. Priserna som studerats är de redovisade butiks- priserna. Det är framförallt vid större materialinköp som rabattgivning är vanligt. En intressant fråga är huruvida sannolikheten att få rabatt är större hos de traditionella byggvaruföretagen och om rabatternas storlek är större hos dessa jämfört med de nya moderna byggvaruhusen. Om så är fallet kan den observerade prisskillnaden mellan de traditionella byggvarhandlarna och category vara större än den faktiska. För mindre inköp är emellertid den observerade prisskillnaden korrekt. Dessutom ökar pristransparensen när de nya aktörerna etableras då prismärkningen i butik är tydlig, vilket i sig skärper priskonkurrensen. har utvecklingen inneburit ett större antal företag och ett större antal butiker på byggvarumarknaden. har de stora företagens, och de stora butikernas relativa betydelse tenderat att öka. En allt större andel av de anställda arbetar i stora företag och i stora butiker. Vilka är drivkrafterna bakom denna utveckling? En förklaring till det ökade antalet företag och butiker kan vara den ökade efterfrågan på byggmaterial för reparationer och ombyggnationer. Detta har ökat efterfrågan på byggmaterial från detaljistledet och skapat en grund för etablering av de nya, moderna byggvaruhusen.