sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Äldre i åldern 65–rapporterar ett bättre allmänt hälsotillstånd jämfört med . I stort sett i samtliga områden har andelen som upplever sitt hälsotillstånd som dåligt minskat, både bland män och kvinnor, även om förändringarna i och övriga är statistiskt osäkra. 62Batljan I, . Kommer det att finnas en hjälpande hand? – en analys av framtida behov och kostnader för vården och omsorgen om de äldre 2000-2030. Bilaga till /2000 63von Hamn A, Klason T. Rapport, Projekt och folkhälsa. En annan publicerad studie om hälsoskillnader bland äldre i visar att det finns stora hälsoskillnader mellan olika grupper av äldre64 som beror på ålder, kön, om man är utrikes född, civilstånd samt socioekonomiska förhållanden. Beroende på kombina- tionen av dessa faktorer finns avsevärda skillnader i risken för ohälsa. Inom åldersgruppen 65–är sannolikheten för att drabbas av svår ohälsa störst för både män och kvinnor om man är i åldern 80– , inte gift och utrikes född samt har en inkomst i lägsta inkomst- gruppen. Gruppen där sannolikheten för svår ohälsa är lägst är åldern 65–, gift och född i samt har en inkomst i den högsta inkomstgruppen. En betydelsefull faktor för ohälsa är ålder. Men studien visar att yngre äldre (65–) inte behöver vara friskare än äldre äldre (75– ) när hänsyn tas till socioekonomiska förhållanden, vilket mätts med inkomst. Den förväntade andelen med svår ohälsa är t.ex. högre för yngre äldre, 65–, i den lägsta inkomstgruppen än för äldre äldre, 80–, i den högsta inkomstgruppen. Det finns alltså ett klart samband mellan inkomst och hälsa. Ju högre inkomst desto lägre är sannolikheten för ohälsa. Sannolikheten för svår ohälsa är något högre för kvinnor, för utrikes födda samt för personer som inte är gifta. Men när hänsyn tas till inkomst minskar en del av dessa faktorers betydelse. Jämförelse mellan en person född i och en person som är utrikes född, där båda ligger i samma inkomstgrupp, visar att den förväntade andelen med svår ohälsa är något högre för utrikes födda. Görs jämförelsen i förväntad ohälsa mellan två personer där båda är födda i , men den ena har låg inkomst och den andre en hög inkomst blir dock skillnaderna avsevärt större. Risken för svår ohälsa är för kvinnor ungefär så stor och för män fyra gånger så stor i den lägsta inkomstgruppen som för med dem i den högsta inkomst- gruppen. I denna studie från samvarierar kommunernas och stadsdelarnas beräknade ohälsonivåer starkt med medelinkomsterna i de olika områdena. 64 , Klason T, . Rik och frisk.. Rapport 3, Projekt och folkhälsa. Faktorer som påverkar hälsan hos äldre I en studie har 105 personer intervjuats om hur de upplever sitt välbefinnande.65 Om man jämför tidigare forskning som omfattar både yngre och äldre personer, förefaller det som om livstillfreds- ställelsen ökar med åldern, men den minskar något i de riktigt höga åldrarna. Hälsan har, tvärtemot vad man tror, ingen avgörande betydel- se för välbefinnandet. Däremot är det viktigt för välbefinnandet hur man upplever sin sjukdom. När det gäller välbefinnandet i stort visade undersökningen inte några könsskillnader. Utbildningsbakgrund har heller inte någon större betydelse, även om de som har högre utbildning tenderar att ha mera positiva känslor. Typ av bostad verkar inte ha någon betydelse för väl- befinnandet bland de allra äldsta. Att leva tillsammans med någon visar ett svagt samband med både livstillfredsställelse och positiva känslor. Familjen är viktig för livstillfredsställelsen, men vänner är ännu vikti- gare. Ekonomin är inte avgörande för välbefinnandet men med bättre ekonomi är det lättare att kunna göra sådant som man har lust till. Bra ekonomi ger också trygghet. Fysiska aktiviteter har visat sig vara viktiga även om det bara är en liten promenad. Betydelse för livstillfredsställelsen har också sociala och intellektuella aktiviteter t. ex läsning. Resultaten i studien pekar på ett starkt samband mellan personlighet och välbefinnande vilket inne- bär att om man har ett högt välbefinnande som ung har man även det som riktigt gammal. blir man generellt sett också något mer känslomässigt stabil och mindre utåtriktad. Livsupplevelser kan påver- kas genom att de äldre gör mer av det de upplever som positivt, t.ex. deltar i läsgrupper, studiecirklar eller motion. Även upp i hög ålder har fysisk aktivitet en positiv effekt på hälsan.66 Studien visar att andelen med svår ohälsa bland de fysiskt inaktiva är märkbart högre. Jämförelse mellan olika socioekonomiska grupper visar på stora skillnader i fysisk aktivitet. Bland dem med längre utbildning är det färre som är fysiskt inaktiva. Det är också van- ligare att de med längre utbildning ägnar sig åt kulturella aktiviteter. Enligt studien i är samlagsfrekvensen lägre i den äldre generationen, men skillnaden har snarare med parrelationen än åldern 65Hillerås P. Well-Being among the . A survey on a Sample. Aged 90 Years and above. Akademisk avhandling, , , 2000. 66Hillerås P. Well-Being among the . A survey on a Sample. Aged 90 Years and above. Akademisk avhandling, , , 2000. Trots att flera äldre sagt att de haft problem i sitt sexualliv och önskat hjälp är det få som sökt hjälp. Deras behov har heller inte upp- märksammats inom sjukvården.67 Måltidsmiljöns betydelse framgår från ett försök vid ett sjukhem.68 Genom positiva förändringar i miljön förbättrades patienternas näringsintag och fysiska aktivitet. Slutsatsen var att en miljö som är anpassad till de äldre genom att det bl.a. finns tillräckligt med tid i matsituationen har stor betydelse för näringssituationen men också för aktivitet hos både friska och sjuka äldre. En uppföljning av kartläggning om hälsofrämjande verksamhet för äldre har genomförts under våren 2000.69 Till de 115 kommuner som lämnade uppgifter om sin hälsofrämjande verksamhet för äldre har fogats ytterligare 98 kom- muner med redovisad verksamhet. Detta kan tolkas som att kommunernas egen hälsofrämjande verksamhet bland äldre har ökat påtagligt jämfört med . Bilden av ökad omfattning av den hälso- främjande verksamheten förstärks av svaren från dem som deltog studie. Endast i ett fall har verksamheten avbrutits medan den har ökat i omfattning hos av de svarande och förblivit oför- ändrad hos . (redaktör) Sex i ; Om sexualitet i . 68Elmståhl S, Blabolil V, Kuller R, . Hospital nutrition in geriatric long-term care medicine. Effects of a changed meal enviroment. 69Folkhälsoinstitutet, Folkhälsoarbete bland äldre, Regeringsuppdrag be- träffande hur det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet bland äldre har fortlöpt. Hur har verksamhetens innehåll förändrats ? Totalt antal svar: 166. Social samvaro (ej spec.) (ej spec.) *Det är mycket få som angivit att verksamhet har upphört och därför har de samman- förts under rubriken minskat eller upphört. har samverkan mellan landsting, kommuner och frivilliga organisationer också ökat sedan förra undersökningstillfället. Detta framgår bl.a. av svaren på frågan till dem som deltog studie om hur omfattningen av samverkan med andra organisationer har för- ändrats . En nästan försumbar andel av de svarande kunde ange minskad eller upphörd samverkan med en eller flera aktö- rer, medan av svaren visade på ökad samverkan med pensio- närsorganisationerna, på ökad samverkan med kyrkan och med studieförbunden. Sammanfattningsvis hade samverkan ökat eller hållit sig oförändrad i förhållande till samtliga samarbetspartners. De positiva förändringarna i samverkansmönstren kommer också fram när det gäller finansiering av den hälsofrämjande verksamheten. var kommunerna ensam finansiär i av de verksamheter där man var finansiellt engagerad. I den nu aktuella stu- dien är kommunen ensam finansiär i av verksam- heterna. Liknande gäller för landstingen. var landstingen en- sam finansiär i av verksamheterna medan motsvarande siffra nu är . Andelen verksamheter där samfinansiering mellan kommun, landsting och organisationer förekommer har ökat väsentligt. Av den förra kartläggningen framgick att det fanns ett stort behov av att öka samverkan mellan olika aktörer. Förbättringar har skett när det gäller samverkan men enligt samtal med representanter för centrala myndigheter och organisationer finns det en stor potential i att ytter- ligare utveckla och öka samverkan mellan aktörerna på nationell, regional och lokal nivå. Remissinstanserna ställer sig i stort sett bakom den inriktning för arbetet med att främja äldres hälsa som redovisas i delbetänkandets målförslag. Folkhälsomålen med inriktning på äldre bör utgå från vik- tiga hörnpelare för hälsan som meningsfull sysselsättning, social gemenskap, fysisk aktivitet och bra mat. I detta ingår möjligheten för äldre att kunna vara fysiskt, psykiskt, kulturellt och socialt aktiva och möjligheten att kunna göra sådant som de som individer tycker är roligt, vilket är viktigt för livstillfredsställelsen. Engagemanget när det gäller hälsofrämjande insatser bland äldre har ökat från kommunernas och landstingens sida enligt undersökningar som gjort. har samverkan mellan kommuner, landsting och organisationer ökat. Det är en positiv utveck- ling. Det finns en stor potential i att utveckla och öka denna samverkan. Det finns ett behov av uppsökande verksamhet bland äldre med inriktning på hälsosamtal och information om aktiviteter som främjar hälsan. Uppfattningarna är dock olika om vid vilken ålder det är lämp- ligt att börja. Om man eftersträvar att förstärka och bevara det friska är det positivt att starta . Om syftet däremot är att tidigt upptäcka sjukdom och funktionsförändringar så kan man börja vid en senare ålder. Det kan också uppfattas av en del personer som integri- tetskränkande att bli uppsökt bara därför att man fyllt . Den för- söksverksamhet som pågår i olika kommuner, med start vid olika åld- rar, är ännu inte färdig och utvärderad. Det är därför inte möjligt att ta ställning till vid vilken ålder och på vilket sätt det uppsökande arbetet bör bedrivas, men det är önskvärt att ett sådant arbete stabiliseras som arbetsform i det hälsostödjande arbetet bland äldre. Möjligheten till fysisk aktivitet och att komma ut och röra på sig är en viktig hälsofrämjande faktor som kan bidra till att förebygga olika sjukdomar och bryta isolering. Att ge äldre personer en praktisk möj- lighet att komma ut är en till synes självklar insats, men verkligheten ser inte ut så. Inom många äldreboenden är det sällsynt med utevistelser. Kommunerna bör ha ett självklart ansvar för att de som vistas inom olika former av äldreboenden får komma ut . Många pensionärer som inte klarar av att gå ut själva bor i eget boende. Kommunerna bör ta hänsyn till detta vid biståndsbedömningen av omvårdnads- och servicebehov, men också stödja olika frivilliga orga- nisationer, t.ex. pensionärsorganisationerna, som kan ordna med pro- menadverksamhet. Äldre människor behöver en mindre mängd energi än yngre, men i allmänhet lika mycket icke energigivande näringsämnen som yngre. Vitamin D, kalcium och fiberrik mat är viktigt. Man räknar med att av personer i 70–80-årsåldern löper risk för undernäring i olika avseenden. Detta är något som kommunerna och sjukvården bör bli mer uppmärksamma på. Utvecklingen av de äldres hälsa har stor betydelse för behoven av vård och omsorg. Genom en fortsatt positiv utveckling av de äldres hälsa kan enligt bilaga 8 till /2000 de demo- grafiskt framskrivna behoven av insatser inom äldreomsorgen –2030 mer än halveras. För hälso- och sjukvårdens del kan också en kraftig begränsning ske av de demografiskt förväntade ökningarna av de äldres behov. En sådan utveckling kan påverkas genom bl.a. hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser. 6.3.1Sammanfattning av avsnitt 11.4 i SOU 1999:137 Invandrare en heterogen grupp I betänkandet definieras begreppet invandrare som personer som är födda i ett annat land och som flyttat till och bosatt sig i , oav- sett personens medborgarskap och invandringsskäl.71 Invandrarbegrep- pet är emellertid omstritt och dess användning i författningar ses över. 70Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avsnittet har skrivits av kommitténs sekretariat. Svensk forskning om diskriminering av invandrare i arbetslivet 1990-1996. Uppdrag av i samverkan med Europaåret mot rasism och , sid. 10. Begreppet integration har här tre olika betydelser.72 Den första bety- delsen är förhållandet mellan helhet och delar som inom sociologin tolkats till att avse frågan om samhällets sammanhållning. Den andra betydelsen är att begreppet integration har kommit att förknippas med frågan om delaktighet i samhällsgemenskapen för etniska och kulturella minoriteter. Den tredje betydelsen betecknar integration som den process genom vilken etniska och kulturella minoriteter inlemmas i samhället. Begreppet segregation definieras i betänkandet som geografisk separation mellan olika befolkningsgrupper, definierade utifrån eko- nomiska, sociala, etniska eller demografiska karaktäristika.73 Invandrare är en mycket heterogen grupp. Skillnaderna är mycket stora såväl mellan olika etniska grupper som inom grupperna. Invand- rare som grupp utgörs av individer med olika etnisk, demografisk, kul- turell bakgrund och socioekonomisk status. Motiv till invandringen kan vara; arbetskraft, anhörig eller flykting. Ett nytt migrationsmönster med inslag av etnisk och kulturell mång- fald i har lett till att antalet utlandsfödda personer ökat från knappt 200 1950 till ca 954 000 personer år 1997.74 Av dessa ca 954 000 har varit bosatta i och har varit i eller . Ytterligare ca 730 000 personer är födda i och har genom minst en av sina föräldrar rötter i ett annat land. Det betyder att 1,7 miljoner personer har utländsk bakgrund. Utveckling av hälsan hos invandrare I SCB:s undersökning om invandrarnas levnadsförhållanden75 framgår att av utrikesfödda män och kvinnor i åldern 16– anser att deras hälsa är dålig. Detta är en dubbelt så hög andel som bland infödda svenskar. Mångfald, integration, rasism och andra ord. Ett lexikon över begrepp inom IMER-Internationell Migration och Etniska relationer. SoS- rapport 1996:6. Underlagsrapport från , sid. 24. 74Statens invandrarverk och . På tal om Statistik om invandring och om personer med utländsk bakgrund. I: Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975-1995.Rapport 1997:91. sid. 476-490. Studier av invandrares hälsa har visat att ohälsan bland invandrare i huvudsak är koncentrerad till psykisk och arbetsrelaterad ohälsa. Dessutom har invandrare, såväl barn som vuxna, sämre tandhälsa än infödda svenskar. Trenden visar att psykisk ohälsa har ökat på grund av att antalet flyktingar ökat exempelvis från f.d. och . Psykisk ohälsa förekommer i synnerhet bland nyanlända flyktingar som utsatts för krig, förföljelse, tortyr eller annat trauma. Ett flertal invand- rare och i synnerhet flyktingar lider av psykiska besvär t.ex. i form av oro, ångest, sömnsvårigheter, koncentrationssvårigheter och ätstör- ningar. Vissa studier visar att personer med invandrarbakgrund har 30– 60 procents större självmordsbenägenhet än svenskfödda.76 Arbetsrelaterad sjuklighet är vanlig bland de största grupperna bland arbetskraftsinvandrarna; finländare, f.d. jugoslaver och turkar. Rörelseorganens sjukdomar, som i huvudsak är arbetsrelaterade, är den största enskilda sjukdomsgruppen bland personer med invandrarbak- grund i synnerhet bland utlandsfödda kvinnor. Vad gäller arbetsmiljömässiga faktorer visar statistik att fysiska belastningsproblem och stressigt och enformigt arbete är de enskilda indikatorer som visar på de största skillnaderna mellan utlandsfödda och svenskfödda.77 Invandrare uppvisar också en överrepresentation vad gäller sjuk- frånvaro. Sjuktalet bland utländska medborgare ligger över svenska medborgares nivå.78 Personer med invandrarbakgrund är överrepresenterade såväl vad gäller arbetsolycksfall som skador till följd av våld. En studie från visar att män från /och samt kvinnor från , och löper en större risk för skador.79 Undersökningen om levnadsförhållanden hos fyra invandrargrupper födda i , , och visar att var femte man eller kvinna från , eller upplever oro för att de själva eller Migration, mental health and suicide. An epidemiological psychiatric and cross-cultural study. , Family Medicine and Psychiatric section. Invandrares hälsa och sociala förhållanden. 79Ekblad S, och A. Invandrarbakgrundens betydelse för sjukvård och socialförsäkring. En folkhälsorapport för . deras anhöriga skall utsättas för våld eller hot på grund av etnisk eller religiös tillhörighet.80 Förekomst av risk-/friskfaktorer i målgruppen En rad faktorer är av betydelse för hälsotillståndet hos olika etniska grupper. Exempel på riskfaktorer som kan påverka invandrares hälsa är asyltidens längd, olika former av exponering i hemlandet t.ex. av trau- matiska livshändelser som föranlett migrationen, tidigare arbetsmiljö etc. Arbetslöshet är en avgörande riskfaktor för hälsan. Diskriminering, segregation, maktlöshet och utanförskap är exempel på andra riskfakto- rer. Arbete och sociala nätverk, delaktighet och inflytande, ett värdigt mottagande och bemötande vid ankomsten för nyanlända är istället exempel på skyddsfaktorer. Främlingsfientlighet och rasism är vidare exempel på riskfaktorer som kan påverka människors trygghet och därmed deras hälsa. Särskilt utsatta för diskriminering, främlingsfientlighet och rasism är flyktingar från . Studier bekräftar att bland flertalet etniska grupper upplevs att diskriminering sker i arbetslivet, på bostadsmark- naden, inom kreditmarknaden etc. Det finns tre signifikanta riskfaktorer för psykisk ohälsa bland invandrare och flyktingar: att vara ensamstående, ha låg socioekono- misk status samt erfarenhet av tidigare flyktingtraumatiska händelser.81 I ett växande antal bostadsområden i storstadsregionerna finns boende som har bristfälliga kunskaper i svenska språket. En stor del av de utrikesfödda umgås enbart med personer i den egna etniska gruppen och boende i områden där få svenskfödda bor, vilket bidrar till en isole- ring i förhållande till samhället i stort. känner många invand- rare ofta brist på förtroende och förståelse i det svenska samhället. Dessutom känner invandrare oftare ett utanförskap de får för liten plats. Den självupplevda hälsan är i regel sämre i de utsatta områdena som arbetslösheten och socialbidragsberoendet är stort. Det föreligger anmärkningsvärt stora skillnader mellan olika etniska grupper och infödda svenskar när det gäller levnadsvanor som tobak, Levnadsförhållanden hos fyra invandrargrupper födda i , , och . 81Ekblad S, Belic K och . Health and disease among refugees and immigrants. A quantitative review approaching meta analysis. Implications for clinical practice and perspectives for further research. Part 1: Mental health outcomes. , Karo- linska institutet. Stressforskningsrapport : 267. alkohol, narkotika och fysisk aktivitet. Undersökningen av fyra invand- rargrupper i åldrarna 27–visar avsevärt stora skillnader i t.ex. rökvanor. Andelen dagligrökare är särskilt hög bland turkiska män () och relativt låg bland iranska kvinnor (). Motsvarande andelar bland svenska män och kvinnor i motsvarande åldrar var . Resul- taten i ovannämnda studie visar också att med undantag av personer födda i så var det mindre vanligt att ha druckit alkohol jämfört med svenskfödda. En betydligt större andel är fysiskt inaktiva jämfört med svenskfödda. En särskilt utsatt och sårbar grupp är flyktingbarn och gömda barn och ungdomar. Även äldre samt ensamstående mödrar med svaga sociala nätverk och långtidsarbetslösa är särskilt sårbara liksom perso- ner med arbetsrelaterad sjuklighet. En speciell riskgrupp som lider av psykisk ohälsa är flyktingar med traumatiska upplevelser, ofta i form av psykiska och fysiska skador av krig, förföljelse och tortyr. En sär- skilt utsatt och sårbar grupp är flyktingbarn. Invandrares levnadsvillkor efter inflyttningen till har stor bety- delse för utvecklingen av hälsan. Möjligheten att få arbete och försörj- ning har en avgörande betydelse för förankring i det nya landet. Det ger förutom en ordnad ekonomi också kontaktytor och förstärkt identitet. För de personer som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarkna- den måste förutom insatser inom den generella välfärden även andra åtgärder prövas och utvärderas. Det behövs bl.a. förändringar i bemö- tande och mottagande av asylsökande. Analys av olika etniska gruppers levnadsförhållanden och hälsa försvå- ras ofta av brist på data. Det saknas således rikstäckande representativa undersökningar om invandrares och flyktingars hälsotillstånd i . Folkhälsoforskning om invandrare måste mer noggrant än följa utvecklingen av etniska gruppers hälsa och sociala levnadsför- hållanden och jämföra dem med svenskföddas som lever under samma sociala förhållanden. På nationell nivå bör kontinuerligt presenteras kunskap om olika etniska gruppers hälsoutveckling jämfört med svenskföddas. En angelägen uppgift är att satsa på longitudinella och åtgärdsinriktade studier. Befintliga mål och strategier Nya mål och riktlinjer för den framtida integrationspolitiken antogs av . lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. beslutade att tillskapa ett nytt politik- område – en nationell storstadspolitik – i enlighet med regeringens proposition Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden på 2000- talet (prop. 1997/98:165). För den nationella storstadspolitiken har fastställt två övergripande mål att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt håll- bar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen ska- pas såväl inom storstadsregionerna som i övriga landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda lev- nadsvillkor för storstädernas invånare. Vidare har regeringen inrättat en Storstadsdelega- tion inom som har till uppgift att utveckla och sam- ordna storstadspolitiken. har beslutat om tre lagar mot diskriminering i arbetslivet, vilka trädde i kraft år 1999.82 Lagarna avser diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, av funktionshindrade och på grund av sexuell läggning. Det är med de nya lagarna förbjudet att diskriminera både vid rekrytering och i samband med befordran, utbildning, löne- och andra anställningsvillkor m.m. Arbetsgivaren är också skyldig att utreda och åtgärda trakasserier. Målförslag i avsnitt 11.4 SOU 1999:137 De nyanländas livsvillkor och hälsa skall förbättra Medicinska, psykologiska och sociala behov hos nyanlända som bär på traumatiska livshändelser bör kartläggas kontinuerligt. 82 Lag (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet och Lag (1999:131) om Ombudsman mot etnisk diskriminering. Kapaciteten för att möta nyanlända flyktingars och även tillgodose gömda personers sjukvårds- och psykosociala behov bör öka. Den kulturella och språkliga kompetensen hos personal inom hälso- och sjukvården och samt vid mottagandet av nyan- lända vid ankomsten bör öka. Epidemiologisk bevakning och rapportering av nyanländas hälsa bör förstärkas. Tillträdet till arbetsmarknaden skall öka Alla etniska grupper skall ha tillträde till arbetsmarknaden på samma villkor som svenskfödda. Det bör underlättas för invandrare med utländska examina att få dem omsatta till svenska förhållanden. Sfi-undervisningen bör effektiviseras för att bättre kunskaper i det svenska språket skall kunna uppnås. Förskolan och skolan skall främja invandrar- och minoritetsbarns utveckling till tvåspråkiga individer med dubbel kulturell identitet och kulturkompetens.