sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Av denna framgår att placerade hushållen den absoluta huvuddelen av sitt sparande i egna hem och fritidshus samt varaktiga konsumtionsvaror. För den senaste femårsperioden gällde det omvända; huvuddelen av sparande utgjordes av AMF-sparande och finansiellt sparande. Notera också att nivån på Sparkvot 3 var i stor sett den samma som som för perioden ! När kapitalvinster inkluderas i inkomst- och spardefinitionen erhålls ett sparande som kraftigt avviker från de övriga sparkvoterna. Som mest uppgick sparkvot 4 i genomsnitt till för 1986-90. Observera att detta ägde rum som Sparkvot 1 var negativ. Kapitalvinster beräknas med hjälp av prisutvecklingen för egna hem och fritidshus samt aktier. Enkelt uttryckt kan man säga att ökar realpriset (tillgångspriset i relation till den allmänna prisutvecklingen) för dessa tillgångsslag gör hushållen en kapitalvinst. För första hälften av och 90-talen var kapitalvinsterna negativa men positiva för bl.a. senare . uppgick den beräknade kapitalvinsten till . Att dessa variationer i de beräknade kapitalvinsterna inte påverka konsumtionen fullt ut är uppenbart. Skulle så vara fallet skulle konsumtionstillväxten varierar mycket kraftigare än vad den har gjort.14 14 och (1995) finner i sin studie över den svenska konsum- tionsutvecklingen en positiv korrelation mellan hushållens förmögenhet och konsumtionen. (1994), som utnyttjade de ekonometriska resultaten från och , redovisar en kalkyl som indikerar att hushållens kapital- Volym B:32 Bilaga 7 Nivån på hushållens förmögenhet sammanhänger sannolikt både med deras eget tidigare sparande som med tidigare generationers sparande (arv). Fördelningen av netto- och bruttoförmögenhet beror huvud- sakligen av hur hushållen valt att placera och finansiera sitt sparande i tidigare perioder vilket bl.a. bestäms av åldersfördelning samt avkast- ning och risk för olika tillgångar. Den indelning av hushållens netto- förmögenhet som används i figur 3 består av tillgångarna bostad, var- aktiga konsumtionsvaror, finansiella tillgångar netto och kollektivt för- säkringssparande. Adderas hushållens skulder till nettoförmögenheten erhålls bruttoförmögenheten. Förmögenhetsstockarna har deflaterats med hushållens disponibla inkomster enligt NRs definition. En notering som kan göras från figuren är att hushållens nettoförmö- genhet som andel av disponibel inkomst var lika stor som . Dock har fördelningen av förmögenheten förändrats dramatiskt genom att andelen för de reala tillgångarna (bostad och varaktiga varor) minskat med 0,5 enheter medan andelen för den finansiella nettoför- mögenheten ökat lika mycket. Skuldandelen har minskat med ca 0,1 enheter . Den minskade skuldsättningen innebär naturligtvis att hushållens soliditet har förbättrats. Under senare hälften ökade hushållens i nköp av varaktiga konsumtionsvaror som realpriset på bostäder ökade. Detta resulterade i att andelarna av dessa tillgångar ökade kraftigt. Andelen för bostadsinnehav ökade med ca 0,5 enheter vilket huvudsakligen orsakades av den nämnda värdeökning. Skuldandelen var som högst 1988 och 1989 och uppgick till drygt 1,3 enheter av disponibel inkomst. kan vi notera en trendmässig andelsminskning av bostad och varaktiga varor samt skulder. Andelen finansiell nettoförmögenhet ökade som nämnts. Bakomliggande faktorer till dessa förändringar återkommer vi till men skattereformen och realräntechocken första år är naturligtvis viktiga i detta sammanhang. vinsterna resulterat i en genomsnittlig efterfrågeökning i ekonomin på . (1997) presenterar resultat utifrån tvärsnittsdata och fann en positiv korrelation mellan husförmögenhet och konsumtion för äldre hushåll men ej för yngre. Sparande, investeringar och förmögenhet Hushållens netto- och bruttoförmögenhet uttryckt som hushållens andel av hushållens disponibla inkomst Anm.: Bostadsbeståndet har beräknats med hjälp av uppgifter från taxeringsstatistiken och SCBs prisstatistik för små- och fritidshus samt hyreshus och bostadsrättslägenheter. Innehavet av varaktiga varor (återanskaffningsvärdet) är kalkylerat för bilar, övriga varaktiga och delvis varaktiga konsumtionsvaror med hjälp av den s.k. perpetual inventory metoden med 1950 som startvärde. Förs litningsgraden har antagits vara 0,1, 0,15 och 0,30 för de tre varukategorierna. Data över konsumtionsutgifterna för de tre varukategorier har hämtats från NR. För den finansiella förmögenheten sammansättning se figur 4. Data över finansiell förmögenhet och skulder är hämtade från Finansräkenskaperna. Kollektivt försäkringssparande utgörs huvudsakligen av spararnas behållning i de kollektiva pensionsförsäkringarna som ITP och STP (källa SCB). I figur 4 återges utvecklingen av hushållens finansiella bruttoförmögen- het (som andel av disponibel inkomst) uppdelat i bankinlåning, behållning i allemanssparandet, obligationer, aktier, kumulerat frivilligt och kollektivt försäkringssparande samt posten övrigt. Den finansiella bruttoförmögenheten som andel av disponibel inkomst ökade trend- mässigt med ca 0,1 enheter för att sedan minska drastiskt av . och framgent ökar bruttoförmögenheten andelsmässigt sett kraftigt. Den tillgångsandel som varierar mest har varit aktier. Detta sammanhänger snarare med värdeförändringar i tillgången än med nettonysparande. Andelen i bankbehållning har för den redovisade tidsperioden minskat med ca 0,2 enheter och även om behållningen i Allemanssparandet adderas till den förra posten minskar den sammanlagda andelen. Hushållens andels- mässiga innehav av obligationer ökade kraftig fram . Volym B:34 Bilaga 7 Hushållens finansiella (brutto) förmögenhet uttryckt som hushållens andel av disponibla inkomst Slutligen, det kumulerade försäkringssparandets andel ökar trendmässigt vilket också gäller för det kollektiva försäkringssparandet. Med de nya placeringsreglerna har försäkringsbolagen fått mö jlighet att placera mer i aktier. Genomsnittssiffrorna och för de svenska livbolagens portfölj var aktie, obligationer och i fastigheter. De svenska hushållens sparandeinriktning och förmögenhets- sammansättning har således förändrats radikalt . placerades i stort sett allt nysparande i egna hem och varaktiga konsumtionsvaror. Dessa investeringar finansierades med upplåning; negativt finansiellt sparande. uppvisas en helt annan inriktning på sparande; sparandet bestod enkom av finansiellt sparande och inget sparande i reala tillgångar. Denna inriktning av sparandet tillsammans med förändringen i tillgångspriserna slår igenom i hushållens förmögenhet och dess sammansättning. Av figurerna 3 och 4 framgår att den reala för- mögenheten tillsammans med skulderna har minskat andelsmässigt sett medan flertalet av de finansiella tillgångarna har ökat. Hushållen har kraftigt stärkt sin soliditet . Hushållens preferenser för ökade placeringar i finansiella tillgångar är intressant utifrån många aspekter. En aspekt är hur fördelningen av hushållens finansiella portfölj har utvecklats och för att bättre belysa Sparande, investeringar och förmögenhet denna utveckling presenteras i tabell 4 en nedbrytning av hushållens förmögenheter i olika sparformer. Dekomponeringen av de olika spar- formerna gör det möjligt att följa utvecklingen av hushållens tillgångar i privatobligationer, personalkonvertibler och behållningen på riks- gäldskonto när det gäller obligationstillgångar. Utvecklingen av aktier som noteras på A-listan och OTC-listan på samt fondandelar och utländska aktier. Fondandelar är i sin tur uppdelade i IPS (individuellt pensionssparande), allemans-, ränte-, aktiefonder och s.k. blandade fonder. Försäkringssparandet är också uppdelat i fond- försäkring samt tillgångar i svenskt och utländskt försäkringssparande. Observera att tillgångar i kollektivt pensionssparande (AMF-sparande) finns ej med i tabellen. Slutligen har hushållens skulder delats upp vilket möjliggör att bl.a. följa utvecklingen för banker, finansbolag och mellanhandsinstitutens utlåning till hushållen. Volym B:36 Bilaga 7 SOU 2000:11 Hushållens finansiella tillgångar och skulder för ett antal valda år , uttryckt i procent av hushållens disponibla inkomster -0,4 *Hushållens utlåning till stat o. kommun samt finans- och företagssektorn. **Inklusive handelskrediter netto. # TILLGÅNGAR - SKULDER. I redovisningen av de finansiella förmögenhet har hushållens intres- seorganisationer exkluderats. I nationalräkenskaperna ingår i hushållssektorn utöver hushåll, personliga företagare (enskild firma) samt ideella organisationer som betjänar hushållen. Dessa intresseorganisationer utgörs av fackföreningar, stiftelser och vissa pensionskassor. Genom den specialbearbetning som SCB har gjort kan statistiken renodlas till att omfatta enbart hushåll och personliga företagare. SOU 2000:11 Sparande, investeringar och förmögenhet Volym B:37 Skuldsättningen uppgick till av de disponibla inkomsterna och hade då ökat kraftigt . faller denna andel vilket betyder att tillväxten i skulderna understiger tillväxten i inkomsterna. För perioden minskar skulderna i absoluta tal vilket innebar att hushållen drog ned sina skulder genom amorteringar. Noteras bör också att när hushållen ökade sin skuld- sättning ökade också de finansiella t illgångar vilket sannolikt kan sammanhänga med att de finansiella placeringarna delvis lånefinansierades. Det framgår också att när skuldsättningen minskade följdes detta av en neddragning av de finansiella tillgångarna. Den ökade andelen finansiella tillgångar 1993, 1995 och 1996 kan, trots ett fortsatt amorteringssparande, indikera en förändring i sparandets inriktning hos hushållen. Ökningen på tillgångssidan kan hänföras till obligationer, aktier och försäkringssparande. För de två förstnämnda posterna förekommer en viss variation medan försäkringssparandet upp- visar andelsökningar för 1990-talet som huvudsakligen kan hänföras till en ökad andel för såväl svenska pensions- och kapitalförsäkringar. Aktieandelen varierar mycket mellan olika år och som nämnts spelar värdestegringar stor roll för värdet på beståndet. Ser vi till dekompone- ringen av aktier varierar andelarna av direktägda aktier och fond- andelarna. Kalkyleras kvoten mellan fondandelar och totala aktie- innehavet stannar denna vid för de flesta åren under 1990- talet. Det kan också konstateras att andelen utländska aktier (direktägda) ökar för den period vi har uppgifter för dessa. Intressant är också att hushållens direktägande i aktier koncentreras till A-listans aktier. Andelarna för aktier på OTC-listan uppgår för de flesta år inte ens t ills en procent av disponibel inkomst. Obligationssparandet har ökat . Den typ av obliga- tioner som står för ökningen är mellanhandsinstitutens privatobligationer, dvs. i huvudsak nollkupongare. Sparobligationer har avskaffats och de nya sparformen som benämns riksgäldskonto ligger nivåmässigt under mellanhandsinstitutens privatobligationer. Andels- minskningen i behållningen för bank- och allemanssparande sammanhänger givetvis med framväxten av nya sparformer som t.ex. privatobligationer. En viktig förklaring till detta är antagligen att avkastningsdifferensen mellan obligations- och banksparande har varit stor första hälft. Tabell 4 ger explicita registrerade uppgifter om hushållens, exklusive ideella organisationer, placeringar utanför för aktier och försäkringssparande. Implicit finns även utlandsplaceringar bland fond- andelarna för aktier eftersom ett antal blandfonder också existerar på marknaden. Ett komplement till den officiella statistiken, för utveck- Volym B:38 Bilaga 7 lingen av svenskarnas placeringar i värdepapper som obligationer och aktier, utgör den statistik som Svensk Fondstatistik och sammanställer över fondmarknaden. 3.3 Ränte- och aktiefonder Den svenska fondmarknaden uppvisar en kraftig tillväxt under 1990- talet beträffande såväl de placerade volymerna som antalet fonder. Detta har framgått av tabell 4 och framgår med all tydlighet av tabell 5 där en sammanställning finns över aktie-, ränte- och blandfonder, uttryckta i procent av hushållens disponibla inkomster samt antal fonder (i kursiv stil). Det skall observeras att statistiken gäller för hela marknaden och är således inte exklusiv för hushållen. Totalt sett uppgick t illgångar i ränte- och aktiefonder till av hushållens disponibla inkomster vilket motsvarar . har det totala fondvärdet i fasta priser ökat med och antalet fonder ökat från drygt 400 till över 850. till fördelningen mellan de olika aktiefonder har de svensk- registrerade aktiefonderna den största andelen och här dominerar alle- mansfonder vilket sannolikhet sammanhänger med att dessa har varit gynnade skattemässigt sett. 16 finns en tendens till att svenskregistrerade aktiefonder har placerat en större andel i utländska aktier och följaktligen en mindre andel i svenska aktier. Utlands- registrerade aktiefonder placerar nästan endast i utländska aktier. Beträffande svenskregistrerade räntefonder har andelen som varit placerad i varit relativ . De fonder som förklarar till- växten i räntefonder sammantaget, har varit utlandsregistrerade ränte- fonder (s.k. Luxemburgfonder) som placerar i svenska papper. ökar andelen för dessa från . Slående är också den snabba tillväxten i utländska fonder såväl volymmässigt som till antal. Vid placerades av det totala kumulerade fondsparandet utanför i de 247 (av totalt 435) fonder som fanns för detta ändamål – se näst sista raden i tabell 4. Drygt placerades av detta fondsparande – ca 225 miljarder – utanför i 621 (av totalt Volymtillväxten (som andel av disponibel inkomst) i 15Data är tillgängliga på : . 1997 behandlas allemansfonderna skattemässigt sett på samma sätt som övriga aktie- och blandfonder. Sparande, investeringar och förmögenhet landsplacerade fonderna har varit mer än 4,5 gånger så snabb än för de fonder som har varit placerade i . Aktie- och räntefonder, svensk- och utlandsregistrerade för ett antal valda år , antal fonder redovisas i kolumn med kursiv stil. Andelsvärde () i procent av hushållens disponibla inkomst redovisas i kolumn med normal stil Källa: Svensk Fondstatistik och . Anm. I SCB:s och Riks- bankens statistik ingår inte utlandsregistrerade fonder utan endast svenskregistrerade fonder. Volym B:40 Bilaga 7 SOU 2000:11 Av den statistiska översikten av hushållens finansiella förmögenhet framgår att bankinlåning samt innehav av aktier och obligationer svarar för den övervägande delen av de finansiella tillgångar. Dessa placeringar är också känsliga för förändringar i avkastning och är tillgångar som lätt kan omplaceras om avkastningen försämras. Den svenska fondmarknaden har växt kraftigt och volymtillväxten i fonder som placeras utanför har vuxit snabbast. Utvecklingen av den svenska fondmarknaden kan också tolkas som att det finns en marknad och upparbetade kanaler för att placera delar av hushållens förmögenhet i olika typer av fonder – i eller vår omvärld. Detta är naturligtvis en konsekvens av att det finns fria och välutvecklade kapitalmarknader där banker och andra finansiella institutioner hjälper bl.a. hushållen med placeringar i och utanför gränser. 3.4Sparandets fördelning mellan hushållen Utifrån de makrodata som redovisats i figur 3 ovan uppgick hushållens bruttoförmögenhet till drygt 5 gånger de disponibla inkomsterna . Bruttoförmögenheten i löpande priser uppgick till ca 5 b iljoner kronor och om hänsyn tas till skuldsättningen var (netto)förmögenheten drygt 4 biljoner. Hushållen innehar således en betydande förmögenhet och en intressant fråga är hur portföljen av olika tillgångar gestaltar sig för olika grupper av hushåll. Med hjälp av data från SCBs HINK-un- dersökningar 17 kan vi erhålla fördelningar på förmögenheten för hus- hållen vilket komplementerar de redovisade uppgifterna från makrodata. Observera att några tillgångsslag saknas i HINK-undersökningarna jämfört med tidigare redovisade makrodata; hushållens innehav av varaktiga konsumtionsvaror och bostadsrättslägenheter är kraftigt undervärderade i HINK som frivilligt och kollektivt pensionssparande ej ingår. Vi har valt att presentera hushållens förmögenhet då detta år är vi kan erhålla förmögenhetsdata från HINK. Anledningen härtill är omläggningen av förmögenhetsbeskatt- ningen som trädde i kraft som bl.a. innebar att de individer som inte hade någon förmögenhet att deklarera som översteg den beskatt- ningsbara gränsen , inte hellre behövde redovisa sina tillgångar i självdeklarationen. Data som innehåller uppgifter för samtliga hushåll, exklusive hushåll som innehar jordbruk, har strati- fierats utifrån åldersgrupp, förvärvs- och kapitali nkomst samt netto- 17 Se appendix 3 för en kort beskrivning HINK-undersökningen och där för- mögenhetsvärdena för HINK och de använda makrotalen jämförs. Sparande, investeringar och förmögenhet 18 För de två sista stratifieringarna redovisas resultaten i figur 5 i deciler. Hushållens förmögenhet 1993 () stratifierad efter åldersgrupper samt decilfördelad för inkomst och nettoförmögenhet Å l de r 18 - 2 4 35 - 4 4 B o s tad F ina ns iell tillgå nga r In k o m s t B o s ta d F in a n s ie lla tillg å n g a r S k u ld e r N e tto f ö r m ö g e n he t B o s tad F in a n s iella tillg ån g ar S k u ld er 18 Vi begränsar oss också till att enbart studera privata tillgångar och skulder vilket betyder att tillgångar och skulder i näringsverksamhet ej ingår i redovisningarna. Volym B:42 Bilaga 7 Med HINK-undersökningarnas tillkortakommanden i minnet, kan konstateras att första grafen i figur 5 i stora drag vidimerar livscykel- hypotesen; vi bör finna en hög skuldsättning hos yngre hushåll vilken sedan avtar med stigande ålder och detta betyder att nettoförmögenheten ökar med åldern. Dessa utsagor vidimeras av första grafen. Noteras kan också att de reala tillgångarna (bostad) utgör den dominerade tillgången för de tre åldersgrupperna från 25 till . För är bostads- och finansiella tillgångar lika stora och för de två resterande åldersgrupperna dominerar de finansiella t illgångarna. Sammansättningen av hushållens förmögenhetstillgångar är såldes relaterat till var i livscykeln hushållet befinner sig. Andra grafen visar tydligt att det finns en klar positiv korrelation mellan inkomst och skuldsättning. Det framgår även att inkomsterna är positivt korrelerade med brutto- och nettoförmögenhet. Frapperande är också hur stor andel av bostads- och finansiella tillgångarna som innehas av de med de högsta inkomsterna. Samma mönster kan noteras i den tredje grafen där den sista decilen – de med högsta nettoförmögenhet – har en stor andel av tillgångarna med inte så stor skuldsättning. Hushållens sparande och sammansättning av deras förmögenhets- tillgångar sammanhänger med ålder samt nivå på inkomst och förmögen- het. Innehav av reala och finansiella tillgångar är positivt korrelerade med inkomst. Andelen finansiella tillgångar ökar med stigande nettoförmögenhet men är också positivt korrelerad med ålder. Dessa stiliserade fakta är viktiga att ha i åtanke när den framtida utvecklingen av hushållens sparande diskuteras. Sparande, investeringar och förmögenhet Ur den utförliga empiriska bild av hushållens sparande som har tecknats framkommer att det framförallt är sammansättningen av hushållens sparande som drastiskt har förändrats . Detta framgår om vi använder en ur ekonomisk analyssynpunkt mer adekvat definition av sparandet där utöver sparande enligt NRs definition även AMF-sparande och nettoinvesteringar i varaktiga konsumtionsvaror har inkluderats, dvs. sparkvot 3 i tabell 3. Enligt denna spardefinition har sparkvoten för de olika tidsperioderna varit relativt däremot har sparandes inriktning förändrats radikalt. I stort kan sägas att placerade hushållens sina pengar i egna hem och varaktiga konsumtionsvaror och ytterst lite i finansiella tillgångar. För 1990-talet gäller det omvända. Denna inriktning av sparandet slår naturligtvis även igenom i hushållens förmögenhet, se figurerna 3 och 4. Intressant att notera är att förändringen i sparandeinriktningen gick fort. ökade summan av AMF-sparandet och övrigt finansiellt sparande, i relation till disponibel inkomst, med bortemot . Årsgenomsnittet var drygt hela 3 procent- enheter! Eftersom den privata konsumtionen svarar för av totala efterfrågan (BNP) innebär det att om hushållen väljer att minska sin konsumtion med en procentenhet kommer BNP att minska med ca ½ procentenhet. Sparandeökningen med i genomsnitt under dessa år har således resulterat i en direkt minsk- ning av tillväxttakten av BNP på . Den ekonomiska depressionen första hälft förklaras således delvis av ett annat sparbeteende hos hushållen. Inledningsvis beskrevs den enkla livscykelhypotesen som utgår ifrån att hushållen vill utjämna sin konsumtion över sin livscykel. Viktiga utsagor från denna hypotes är att förväntningar beträffande nivån på och variationen i den framtida löne- och förmögenhetsutvecklingen, den förväntade framtida avkastningen (förväntad realränta efter skatt) och förekomsten av försäkringssystem för inkomstrisker samt var i livscykeln ett hushåll befinner sig är viktiga bestämningsfaktorer för sparande- och konsumtionsutveckling. För hushållssektorn kommer således åldersfördelningen att vara en viktig förklaringsfaktor till hus- hållens sparande och förmögenheten. Åldersfördelningen är inte bara viktig för att förklara sparandets och förmögenhetens nivå utan även dess fördelning (portföljeffekt). Ju större andel av befolkningen som Volym B:44 Bilaga 7 utgörs av individer och hushåll i åldern 25-44 i förhållande till de i åldern 45-64 desto större kommer t.ex. efterfrågan av varaktiga kon- sumtionsvaror att vara. Yngre individer och hushåll håller en större andel reala tillgångar (egna hem, bilar etc.) än finansiella nettotillgångar (banksparande, aktier, obligationer etc.) och det omvända gäller för den äldre kohorten. Att det förhåller sig så även empiriskt sett för framgår också av figur 5. Vidare kommer inkomsttillväxten att ha bety- delse; inkomsttillväxten är positivt korrelerad med sparkvoten. I en kort exposé av de nämnda bakgrundsfaktorer börjar vi med inkomstutveckling och arbetslöshet. Arbetslösheten var låg , varefter den fyrdubblades – se figur 6 a). då arbetslösheten pendlade mellan växte real disponibel inkomst per capita trendmässig (1970-92). För perioden därefter har i nkomst- tillväxten varit negativ. Genomsnittlig disponibel inkomst per invånare uppgick till ca 1992 och var ca (fasta priser). För hela perioden ( 1970-97) uppgick inkomst- tillväxten till mediokra . 19 kan noteras att variationerna i tillväxten varit betydande vilket också framgår av figur 6 a); volatiliteten (standardavvikelse) i tillväxten har varit större än den genomsnittliga tillväxttakten. Utifrån figur 6 a) kan några tentativa slutsatser dras beträffande hushållens sparande. Variationerna i arbetslösheten tycks samvariera med variationerna i hushållens sparande. Nivån på arbetslösheten kan sannolikt ses som en indikator eller proxyvariabel för hushållens inkomstförväntningar. Ökar arbetslösheten förväntar sig hushållen sämre tider och sparar för rainy days. Den faktiska inkomstutvecklingen bör rent teoretiskt inte ha så mycket med sparande- och konsumtions- utvecklingen att göra utan det är snarare den förväntade inkomst- utvecklingen som bör vara viktig. Detta påstående får dock modifieras om hushållen varit förhindrade att låna i pengar i det finansiella systemet 19 Att säga att inkomstutvecklingen för svenska hushållen har varit medioker är ingen direkt överdrift. Jämförs inkomst och konsumtionsutvecklingen för de nordiska länderna hamnar definitivt på sista plats. Om t.ex. den privata konsumtionsvolymen hade ökat i samma takt som den gjort i , och skulle konsumtionsnivån i ha varit . Se (1998) för en jämförelse med de övriga nordiska länderna. SOU 2000:11 Sparande, investeringar och förmögenhet Volym B:45 i önskad omfattning. Vid förekomst av kreditransonering bör ut- vecklingen av inkomst och konsumtion samvariera i större utsträckning.