sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — De areella näringarnas energianvändning motsvarar av sektorns totala användning, fritidshusen står för 2–och övrig service för 6– av den totala energianvändningen. I övrig service ingår byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopp- och reningsverk samt el- och vattenverk. Stora delar av energianvändningen i sektorn påverkas av tempe- raturförhållandena, vilket leder till att betydande slumpmässiga varia - tioner i energiefterfrågan mellan olika år kan uppstå. Den faktiska energianvändningen i sektorn bostäder, service m.m. var högre jämfört med . var emellertid ett mycket varmt år, varmare än ett normaltempererat år, varför energi- användningen för uppvärmning var lägre än normalt. En jämförelse av energianvändningen efter korrigering för temperaturskillnader visar att användningen var lägre än . Energianvändningen i sektorn ökade kraftigt fram , för att sedan stabiliseras kring en energi- användning på knappt . Ökningen –1991 kan nästan uteslutande förklaras med att energianvändningen i bostäder och lokaler ökade. En förklaring till utvecklingen är att det färdigställdes ett stort antal lägenheter. färdigställdes närmare 70 000 lägenheter och de uppvärmda ytorna ökade således kraftigt. har nybyggnationen varit mycket låg, i genomsnitt har 14 300 bostäder färdigställts , och de uppvärmda ytorna har endast ökat marginellt. Detta kan delvis förklara att energi- användningen i sektorn inte fortsatt att öka . Oljekriser, ökade energipriser, ändringar i energibeskattningen och investeringsprogram har påverkat övergången från olja till andra energibärare. uppgick den totala oljeanvändningen i sektorn bostäder, service m.m. till jämfört med . Nedgången beror till stor del på en övergång från olja till el och fjärr- värme för uppvärmningsändamål. Detta har lett till att fjärrvärme svarar för merparten av uppvärmningsbehovet i flerbostadshus och lokaler. infördes moms på energi, vilket innebar höjda kostnader för uppvärmning inom energisektorn. Oljepriserna inom bostadssektorn har sjunkit i reala termer . Prisminskningen för den lätta eldningsoljan uppgick till . Detta kan framför allt förklaras med att råoljepriset har sjunkit. Priset på den lätta eldningsoljan exklusive skatt har sjunkit medan skatten inte har stigit i samma omfattning. Elpriset har i motsats till oljepriset stigit kraftigt. Ökningen uppgick till , i reala termer, –1997. Denna ökning beror på att både energiskatten på el och elpriset exklusive skatt stigit. Relativpriset för elen gentemot oljan har därmed ökat från ca 1,2 till 1,6. På kortare sikt är användningen mindre känslig för prisförändringar, vilket beror på att hushållen har svårt att snabbt ändra sina levnadsvanor och apparatinnehav. Ändrade priser på el respektive olja påverkar på kort sikt främst de som har möjlighet att skifta mellan olika typer av bränslen och el för uppvärmning i flexibla system. Det är framför allt i småhusen som kombipannorna finns och därmed även möjligheten till ett snabbt bränslebyte. Även flerbostadshus och lokaler har denna möjlighet men i mindre utsträckning. Uppskattningsvis kan av den totala energianvändningen för uppvärmning på ca alternera mellan el, olja och till viss del ved. På lång sikt leder kraftigt höjda energipriser till att energibesparande åtgärder såsom tilläggsisolering, installation av tre- och fyrglasfönster och värmepumpar blir lönsamma och vidtas i större omfattning. Även hushållsmedlemmarnas vanor, t.ex. i form av inomhustemperatur och duschvanor påverkas när priserna stiger. Höjda energipriser kan således verka dämpande på användningen av energi inom sektorn. 7.2Energimyndighetens beräkningsförutsättningar och antaganden Beräkningarna av energianvändningen inom bostäder, service m.m. baseras bl a på antaganden om befolkningsutvecklingen, bostads- och lokalbeståndet, energipriser, investeringskostnader, teknisk utveckling samt privat- och offentlig konsumtion. Dessutom tas hänsyn till att det finns en viss tröghet när hushåll och företag ska anpassa sitt beteende till nya förutsättningar. SCB bedömer att befolkningen kommer att öka i långsam takt –2010. Antalet äldre i befolkningen ökar medan antalet förskolebarn minskar kraftigt fram för att därefter åter öka. Den genomsnittliga tillväxtakten bedöms bli . Antal personer per hushåll har tillsammans med befolkningsökningen en viss betydelse för nybyggnationen. Enligt Folk- och Bostadsräkningen var antalet personer per hushåll 2,1 och enligt uppgift från var det genomsnittliga antalet detsamma . bedömer dock att antalet personer per hushåll kommer att minska till 2,05 personer per hushåll . Uppvärmda ytor har stor betydelse för utvecklingen av energi- användningen inom bostads- och servicesektorn. Nybyggnationen och tillbyggnad påverkar storleken på totala uppvärmda ytor inom sektorn och således även uppvärmningsbehovet. Även hushållsel och driftel ökar när ytorna expanderar. bedömning av nybyggnationen tyder på en relativt låg nivå i bostadsbyggandet. I genomsnitt färdigställs ca 20 000 bostäder –2010. I början av perioden produceras ett färre antal bostäder, men takten för nyproduktionen ökar och färdigställs närmare 25 000 lägenheter . över en längre tidsperiod har bostadsbyggandet i genomsnitt varit 35 000 bostäder . Emellertid bedöms tillväxttakten för antalet hushåll vara mycket låg –2010. De uppvärmda ytorna bedöms, enligt , öka i en snabbare takt än antalet hushåll, vilket förklaras av att det finns ett uppdämt behov av nya bostäder till följd av den låga byggnationen . Enligt känslighetsanalys är nybyggnationen starkt be- roende av de antaganden som görs för utvecklingen av BNP. Då BNP ökar under ovan angivna period ökar byggandet med totalt . Vid en BNP-ökning om ökar bygg- nationen . Även nybyggnationens fördelning mellan småhus och flerbostadshus är relevant, dels för att ett småhus energianvändning är högre än en lägenhets, dels för att olika typer av uppvärmningssystem installeras i de olika hustyperna. I småhus installeras vanligtvis någon form av elvärme, medan fjärrvärme till största delen installeras i nybyggda fler- bostadshus. Historiskt sett har nybyggnationen i grova drag fördelats på småhus och flerbostadshus. I början av byggsektorns konjunkturcykel ökar småhusbyggnationen, varför andelen småhus kan skilja sig år i en kortsiktig prognos. finns det flera faktorer som håller tillbaka byggnationen av hyresbostäder, vilket leder till att den historiska fördelningen av nybyggnationen mellan småhus och flerbostadshus inte gäller för perioden –2010. Utvecklingen av energipriserna har stor betydelse för energianvänd- ningens utveckling. Denna påverkar bl.a. lönsamheten i att investera i effektiviseringsåtgärder. Låga priser på de energislag som används för uppvärmning gör att effektiviseringsåtgärder inte blir lönsamma. Är priserna på energi däremot höga förbättras lönsamheten och flera åtgärder kan komma att vidtas. Relativpriserna mellan olika energislag, tillsammans med investeringskostnader, verkningsgrader och vald kal- kylränta avgör om det är lönsamt för ett hushåll att konvertera, t.ex. övergå från oljeuppvärmning till fjärrvärme. Priserna på hushållsel kan påverka hushållsmedlemmarnas vanor och köpbeteende. Ett högt pris kan påverka hur hushållen använder sina apparater, t.ex. att tvättmaskinen körs full vid en lägre tvättemperatur i stället för halvfull vid ett flertal tillfällen. Även inköpsbeteendet kan påverkas av höga elpriser. När elpriserna är höga torde intresset att investera i energieffektiva vitvaror öka. I tabellen nedan redovisas de energipriser som ingår i beräkningarna i referensscenariot. Priserna är inklusive 1997 respektive skatter och moms.44 44 Skatten för är beräknad som ett genomsnitt av skatterna som gällde januari–respektive de som gällde juli– . Hushållens energipriser och beräknade priser , öre/kWh. Eldningsolja 1 till småhus Eldningsolja 1 till flerbostadshus Eldningsolja 5 till flerbostadshus Till följd av antaganden om fortsatt låga energipriser beräknas takten för energieffektiviseringen för uppvärmning bli låg – 2010. Den specifika nettoanvändningen av energi för uppvärmning, dvs. användningen av energi för uppvärmning i förhållande till bostads- eller lokalytan, väntas genom effektiviseringar minska för småhusen och för flerbostadshus och lokaler. Exempel på effektiviseringar är förbättrad isolering, byte till treglasfönster och installation av frånluftsvärmepump. Ytterligare faktorer som påverkar den specifika nettoanvändningen är vald inomhustemperatur och hur hushållen använder varmvatten. I fall den valda inomhustemperaturen höjs och användningen av varmvatten ökar, kan den specifika nettoanvändningen öka trots att hushållen investerar i t.ex. tilläggsisolering. Andra faktorer som kan påverka hushållens och företagens incita- ment att investera i energibesparande åtgärder är hur skatte- och taxe- ringsreglerna är utformade. Förbättrade årsmedelsverkningsgrader i uppvärmningssystemen minskar också energianvändningen för uppvärmning. De årsmedels- verkningsgrader som har använts i scenarierna tar hänsyn till pann- verkningsgraden, spillvärme, distributionsförluster samt brister i injus- tering och reglersystem. –2010 bedöms årsmedel- verkningsgraderna förbättras med mellan . En genom- gående förutsättning i beräkningarna är att reglering och injustering av värmen förbättras i alla typer av uppvärmningssystem. oljepannor antas det även att pannverkningsgraderna höjs, varför års- medelverkningsgraderna höjs mest i dessa uppvärmningssystem. Såväl energipriser som verkningsgrader är relevanta variabler för att avgöra om det är lönsamt att byta uppvärmningssystem. När relativ- priserna korrigeras med de olika uppvärmningssystemens årsmedel- verkningsgrader, visar detta att relativpriser i stort sett är oförändrade . En korrigering av energipriserna med verknings- grader visar att de rörliga kostnaderna i flerbostadshusen är lägst för eldningsolja 5, följt av fjärrvärme, eldningsolja 1 och slutligen elvärme. Rangordningen gäller såväl för som . För småhusen ger motsvarande jämförelse att de rörliga kostnaderna är lägst för ved, följt av värmepump, fjärrvärme, naturgas och eldningsolja 1. Elvärme har de högsta rörliga kostnaderna. Även om de rörliga kostnaderna visar att det är billigare att använda ett energislag framför ett annat, är det långt i från säkert att kon- sumenten alltid väljer det billigaste alternativet. För att en fastighets- ägare med ett fungerade uppvärmningssystem ska finna det lönsamt att investera i ett annat system som använder ett annat energislag krävs relativt stora skillnader i de rörliga kostnaderna samt att investerings- kostnaderna är låga. Endast hus med kombisystem kan enkelt alternera mellan olika energislag och då vanligtvis mellan el och något av bränslena olja eller ved. I beräkningarna ingår att den specifika användningen av hushållsel, dvs. användningen av hushållsel per kvadratmeter, ökar något. För- klaringen till denna ökning är att den privata konsumtionen –2010 enligt bedöms bli i genomsnitt . Vid en hög privat konsumtion ökar vanligtvis hushållens apparatinnehav. Den ökade energianvändningen som dessa nya apparater bidrar till beräknas inte kunna kompenseras av att hushållen byter ut en del apparater till energieffektivare produkter. I lokaler beräknas den specifika användningen av driftel sjunka , vilket beror på antagandet att det fortfarande finns möjlighet att sänka energianvändningen framför allt för belysning och ventilation. Företag byter ut apparater kontinuerligt och utvecklingen går mot energieffektivare produkter, men är de nya apparaterna ofta flera och kraftfullare och besparingen blir därmed begränsad. Beräkningarna för visar på en fortsatt stabil utveckling av energianvändningen i bostads- och servicesektorn. I figuren nedan samt i tabell redovisas resultaten av beräkningarna. De stora förändringarna i sektorns energianvändning som ägt rum framgår också av figuren. Temperaturkorrigerad energianvändning inom bostäder, service m.m. fördelad på olika energislag –1997, beräknade värden för , TWh. Källa: SCB, Energiförsörjningen för åren 1970–1982, Årliga energibalanser för perioden –1997. Resultaten av beräkningarna visar att fördelningen mellan olika energi- bärare fortsatt kommer att förändras. El- och fjärrvärmeanvändningen beräknas fortsätta öka medan oljeanvändningen fortsätter att minska. Elanvändningen beräknas öka med . Användningen av fjärrvärme beräknas öka med , medan oljeanvändningen beräknas minska med mellan åren 1997–2010. Samtliga värden är temperaturkorrigerade. Elanvändningen beräknas framför allt öka för drift av apparater, men en del av ökningen kan hänföras till att elvärmen ökar. Hushållsel och driftel beräknas öka med och elvärmen med . Användningen av hushållsel beräknas öka med till följd av ökat apparatinnehav och nybyggnation. I den befintliga bebyggelsen väntas den höga tillväxten i den privata konsumtionen bidra till en ökning av hushållselanvändningen, då apparatinnehavet enligt beräkningarna ökar mer än effektiviseringen framför allt i flerbostadshusen. att innehav av diskmaskin och egen tvättmaskin beräknas öka i lägenheter. är andelen lägenheter som är utrustade med tvätt- och diskmaskin relativt låg. Dessutom ingår i beräkningarna att antalet datorer och TV-apparater fortsatt kommer att öka i hemmen. Därtill kommer användning av hushållsel i de nybyggda bostäderna, vilken beräknas uppgå till . Driftelen beräknas också öka, vilket förklaras till fullo av nybygg- nationen av lokaler, då den specifika nettoanvändningen av driftel antas minska . I de nybyggda lokalerna uppgår användningen av driftel till . Att elanvändningen beräknas öka inom uppvärmningen beror framför allt på att av de nybyggda småhus antas installera någon form av elvärme. En förklaring till att det installeras elvärme trots att de rörliga kostnaderna är höga för elvärme, är att installa tionskostnaderna är låga och att elvärme är ett relativt underhållsfritt uppvärmningssystem. De nybyggda småhusen bidrar till att öka användningen av elvärme med . Även konverteringar från rena oljepannor till kombipannor i små- hussektorn bidrar till att elvärmen ökar i beräkningarna. I scenariot har antagits att hushåll som vill fortsätta elda olja när pannan har gått sönder inte investerar i en ren oljepanna utan en kombipanna. Den extra kostnaden för att kunna använda även el för uppvärmning är ca . Konsumenten får därmed möjlighet att välja det som för tillfället är billigast, olja eller el. , exempelvis sommaren, när eltarifferna är låga utnyttjas ofta el för att få värme och varmvatten. Dessutom får hushållet genom investeringen en ökad säkerhet; går exempelvis brännaren i pannan sönder kan enbart el nyttjas för uppvärmning tills felet är åtgärdat. Antalet värmepumpar beräknas öka fram . Värmepumpar drivs nästan uteslutande med el, men huruvida elanvändningen ökar eller ej, beror på vilket uppvärmningssystem huset som installerar värmepumpen har i utgångsläget. Är huset uppvärmt med el från början, minskar elanvändningen, är huset däremot uppvärmt med olja ökar användningen av el. Resultaten av beräkningarna i referensscenariot ger att värmepumpar framför allt installeras i oljeuppvärmda hus då deras energianvändning netto är högre än de eluppvärmdas. En högre energianvändning gör att lönsamheten i investeringen är högre. Viss konvertering till värmepump och fjärrvärme av småhus och flerbostadshus med elpanna verkar dämpande på ökningstakten för elvärmen. Den beräknade ökningen av fjärrvärme med motsvarar en årlig ökning . förklaras av anslutning till fjärrvärmenätet av nybyggnation samt konvertering av oljeuppvärmda hus och hus med vattenburen elvärme. I nybyggda flerbostadshus och lokaler antas fjärrvärme installeras och svara för av uppvärmningen. Andelen som installerar fjärrvärme är något högre för flerbostadshus än för lokaler, då fler- bostadshus ofta ligger i städernas centrala delar och möjligheten att ansluta byggnaden till det befintliga fjärrvärmenätet ökar därmed. Nybyggnationen –2010 beräknas bidra till att fjärrvärmeanvändningen ökar med . Den minskade oljeanvändningen beror på antagandet om konver- tering till fjärrvärme och installation av värmepump. En mindre andel oljeuppvärmda byggnader beräknas börja använda pellets. Pellets antas användas i mindre panncentraler som t.ex. sköts av det kommunala energibolaget. Till en panncentral kan en anläggning eller ett eller flera flerbostadshus kopplas. I småhus kan individuella pelletspannor instal- leras eller alternativt ansluts en mindre grupp småhus till en panncentral som eldas med pellets. Temperaturkorrigerad energianvändning inom bostäder, ser- vice m.m. fördelad på olika energislag , beräknade värden för , TWh. Total energianvändning inkl. värme från Elanvändning inom areella näringar Elanvändning inom övrig service Källa: SCB, Årliga balanser och Energistatistik för småhus, flerbostadshus och lokaler samt egna beräkningar. Anm. Oljorna är inklusive gasol. Gas avser stadsgas och naturgas. Tabellen ovan inkluderar värme som värmepumpar genererar. En värmepump tar värme i från berg, jord, luft eller vatten och avger den till husets värmesystem. En värmepump kan komplettera ett befintligt värmesystem, eller ingå i ett helt nytt värmesystem. Värme- pumparna som använder värme från uteluften eller återvinner värmen ur ventilationsluften är lämpade som kompletterande värmekällor, medan värmepumpar som tillgodogör sig värmen i berg, mark eller sjövatten kan tillgodose 80–av ett småhus årsbehov av uppvärmning och varmvatten. Värmepumpen kan ensam svara för upp- värmning ned till en utomhustemperatur på C. Återstående 10– av värmebehovet tillgodoses vanligtvis av en elkassett eller oljepanna. En värmepump av det senare slaget genererar 2–3 gånger så mycket värme som används för drift av värmepumpen. genererade de berg-, jord- och sjövärmepumpar som fanns installerade i småhus, flerbostadshus och lokaler drygt värme. Till följd av att fler värmepumpar beräknas installeras fram kommer värmen som de genererar fortsätta öka och beräknas den uppgå till . 7.4Beräkning av fossilandelen i bostäder och lokaler Utifrån data från har vi beräknat fossilandelen i bostäder och lokaler i nollalternativet och med ytterligare åtgärder. Det är oklart hur man skall beräkna fossilandelen i elanvändning genom att en del av elbehovet täcks av import. Vidare är det också svårbedömt hur elproduktionsapparten förändras om elan- vändningen minskar och utbyggnaden av vindkraft ökar i enlighet med förslag. Mer vindkraft i systemet innebär i princip mindre import. Men vad som primärt händer då vindkraft införs i systemet är att körningen av systemet blir annorlunda. Vattenkraften kan behöva omdisponeras från dag till natt för att skapa reglerutrymme för ändringar i vindkraftproduktionen. Vattenkraften måste alltmer utnyttjas för reglering av elsystemet då alltmer vindkraft införes. Under vårfloden och den varma årstiden skulle en ökad andel vindkraft till slut kunna bli ett reglerproblem. Även kärnkraften kan behöva regleras ner för att ge utrymme för vattenkraftreglering av vindkraften. Att kraftvärmen och industriella mottrycket skulle regleras ner tror vi däremot inte. Den körs mot fjärrvärmeunderlaget respektive pro- cessbehovet. Den gängse uppfattningen hos kraftindustrin är att under ca 8–vindkraft i systemet uppstår inga regleringsproblem. Den minskade elanvändningen innebär också en ändrad drift i det svenska systemet. Det skapar också utrymme för att stänga av kärn- kraften i enlighet med de riktlinjer som den svenska energipolitiken vilar på. I beräkningarna har vi antagit att den minskade elanvändningen minskar behovet av såväl fossilenergi som kärnenergi. När det gäller minskning av den fossila energin kan det ske såväl inom som utanför landets gränser. I det nordeuropeiska elsystemet är marginalen kolkon- denskraft. Så är sannolikt fallet också . Av beräkningarna nedan framgår att andelen fossil energi i bostads- sektorn minskar från till fram . Med ytterligare åtgärder enligt alternativ och i vår låga ambitionsnivå minskar andelen till . Vi bedömer att målet, dvs. en minskning , kan nås om vår ambitionsnivå genomförs liksom förslag till tilläggspaket. ENERGI I BOSTADS och SERVICESEKTORN Andelar fossilt i sektorn bostäder och lokaler (inkluderar ej areella näringar och övrig service) Elanvändning: bostäder o lokaler totalt Elanvändning: areella näringar Elanvändning: övrig service Förändringen av elbalansen är svår att beräkna Elanvändning: totalt i sektorn i en avreglerad elmarknad Åtgärderna minskar elbehovet med ca Fjärrvärme: bostäder o lokaler Här antas att den minskade elanvändningen Fjärrvärme: areella näringar minskar behovet av såväl fossil som kärnenergi Fjärrvärme: total användning i sektorn antingen i eller utanför Med åtgärder avses klimatkommitténs baspaket Olja: bostäder o lokaler och vår låga ambitionsnivå Olja: areella näringar Olja: övrig service Olja: total användning i sektorn Trädbränsle bostäder o lokaler Trädbränsle: total användning i sektorn Naturgas: totalt i sektorn Stenkol: totalt i sektorn -2,7 SUMMA Bostäder o lokaler Tillförsel av bränslen TWh (exklusive import) Sammanställning över förslag till uppdrag/uppgifter för regeringen, och myndigheter I samband med redovisningen av respektive delmål, men även i strategi- och myndighetskapitlen, har vi angett ett antal olika uppdrag eller uppgifter som vi anser bör prioriteras för att främja miljömålsarbetet. Sammanställningen nedan innefattar dels förslag till olika uppdrag som vi anser att regeringen bör besluta om, dels olika uppdrag som särskilda myndigheter bör ansvara för. Det kan även röra sig om inriktning eller prioritering av olika uppgifter inom myndighetens verksamhetsområde. Det bör noteras att även i sistnämnda fall förutsätts det att regeringen, såvitt gäller statliga myndigheter, i särskilda beslut eller i samband med revision av myndighetsinstruktion etc uppdrar åt myndigheterna att vidta åtgärder. Vi har inte tagit upp uppgifter för kommunerna till följd av våra förslag till delmål och att myndigheterna ska använda strategiska miljöbedömningar för alla relevanta beslut m.m. I listan ingår inte heller uppdrag eller uppgifter som rör uppföljning eller målansvar. För sammanställning av dessa hänvisas istället till särskilt avsnitt i kap. 4–18 samt kap. 20 och 21. bör införa en lagstiftning om avgaskrav på snöskotrar i överensstämmelse med det förslag som anmälde till EU . bör ta upp frågan med vad gäller bullerkrav på snöskotrar. bör införa en lagstiftning för utsläppskrav m.m. för småskalig vedeldning enligt förslag bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över energibeskattningssystemet med syftet att nå miljö- Därvid bör bl.a. uppmärksammas betydelsen av att stärka miljöanpassade och resurssnåla transportsätt och begränsa fossilbränsledrivna transporter. bör tillsätta en utredning med uppdrag att, utifrån kunskap om vad som styr fördelningen av trafik mellan transportslagen, utreda möjligheter att föra över persontrafik från bil och flyg till tåg samt kortväga bilresor i tätort till gång-, cykel- och kollektivtrafik. bör anpassa den rörliga kostnaden för den dieseldrivna trafiken och arbeta aktivt inom EU för att ändra EG- lagstiftningen så att den möjliggör införandet av ett från miljösynpunkt effektivt kilometerskattesystem. bör ge kommunerna möjlighet att införa vägavgifter. bör låta ta fram en sektorövergripande svensk strategi för det fortsatta internationella arbetet med att be- gränsa utsläppen av försurande ämnen. strategi bör integrera hälso-, miljö- och klimat- Internationella avtal mellan EU:s medlemsstater och andra länder som förhindrar skatt på flygbränsle bör omförhandlas. bör tillsätta en särskild utredning med uppdrag att ta fram underlag för det fortsatta EU-arbetet med att förse varor med hälso- och miljöinformation (föreslås även bör delta i framtagandet av en EU-gemensam lag- stiftning som förbjuder användningen av kemiska