sou · GOB377d3 · 2001-01-01 00:00:00 — 7 §: vårdnaden flyttas på grund av förälders olämplighet som antas utgöra bestående fara för barnets hälsa eller utveckling 8 §: vårdnaden flyttas på grund av långvarig placering och att barnet rotat sig i familjehemmet Som diagrammet på föregående sida visar stöder i en majoritet av fallen sin ansökan till tingsrätten på 6 kap. 8 § FB. I av fallen där lagrum angetts har således frågan väckts med anledning av att barnet varit länge i familjehemmet och rotat sig i den miljön. Endast 13 ansökningar (av 138 där lagrum är an- givet) är gjorda med stöd av 6 kap. 7 § FB. Nästan lika vanligt med LVU-placeringar Drygt hälften av barnen () är placerade i familjehemmet med stöd av SoL. Övriga barn () är tvångsplacerade enligt LVU. Ovanligt med överflyttning mot föräldrarnas uttryckliga vilja Det är ovanligt att ansökan om vårdnadsöverflyttning görs mot vård- nadshavarnas uttryckliga vilja. Det är av ansökningar- na, som gjorts utan samtycke från dem. Bortfallet är på denna fråga 9 och för 16 svarande är omständigheterna oklara för den som fyllt i enkäten. För dessa 25 barn () är det därmed osäkert om sam- tycke funnits. I de flesta ärenden () har ansökt om vårdnadsöverflyttningen med den dåvarande vårdnadshavarens samtycke. Tingsrätten bifaller – få överklaganden Endast i två fall har tingsrätten avslagit socialnämndens ansökan om vårdnadsöverflyttning vilket tyder på att bara väcker frågan när de är säkra på att de juridiska kriterierna för en överflyttning är uppfyllda.5 Av de två ansökningar, som inte bifölls, överklagades en till högre instans. 8 av de 27 ärenden där vårdnadshavarna fann att tingsrättens beslut gick emot deras egen vilja överklagades till högre instans. En tredjedel av överflyttningarna avser släktingplaceringar Drygt två tredjedelar av ansökningarna avser flyttning av vårdnaden till familjehem, som inte är släkt till barnet. Drygt en fjärdedel rör släktingplaceringar. För några barn framgår att vårdnaden har flyttats till någon annan från familjehemmet fristående person. Det handlar då om människor utanför den egna familjen som barnet/barnen har en nära kontakt med. I vissa svar anges endast att vårdnaden avses flyttas till en särskilt förordnad förmyndare. Inte helt oväntat är barnen som får nya vårdnadshavare inom det egna nätverket i högre utsträckning än andra barn i materialet placerad enligt SoL, jämfört med för alla barn. I dessa fall har inga föräldrar uttryckligen motsatt sig flyttningen av vårdnaden och man är oftare överens om hur umgänget ska se ut efter vårdnadsöverflyttningen. ser det kanske inte som aktuellt att initiera frågan om att flytta vårdnaden till släktingar när inte dessa förutsättningar är uppfyllda. 5 Här får vi reservera oss för att det kan ha förekommit fler avslag men att det inte kommit till vår kännedom då vissa socialförvaltningar inte svarat. Vi tror utifrån kontrollsamtal att antalet avslag inte är särskilt mycket högre. Långvariga placeringar innan vårdnaden flyttas Längd på placeringen vid tid för vårdnadsöverflyttning. Antal och procent. När vårdnaden flyttas har placeringen vanligen pågått . av placeringarna har pågått . Placeringarna hade i genomsnitt pågått när vårdnaden flyttades. Den längsta placeringstiden när vårdnaden flyttades var och de två kortaste hade pågått endast (en SoL-placering och en LVU-placering). Många är ungdomar snarare än barn när vårdnaden flyttas Barnets ålder för vårdnadsöverflyttningen. Antal och procent. Ungefär en femtedel av barnen är när vårdnaden flyttas. Av dem är fyra barn . Medelådern vid tiden för flyttningen är . av barnen är , när vårdnaden flyttas. I 72 av de 153 ärendena råder samförstånd mellan de biologiska för- äldrarna, och de nya vårdnadshavarna om hur umgänget med barnen skall se ut. I tio ärenden har man angett att man hittat en annan lösning för umgänget men även där handlar det främst om samförståndslösningar. I något ärende bor de biologiska föräldrarna inte i landet, i ett annat ärende finns föräldern inom sluten psykiatrisk vård. Av dessa anledningar träffas inte barn och föräldrar. För fyra av barnen regleras umgänget enligt dom, i tre av dessa fall har de biologiska föräldrarna inte lämnat sitt samtycke till vårdnads- överflyttningen. 56 barn har inget umgänge med sina biologiska för- äldrar. Hur det faktiska umgänget ser ut avseende regelbundenhet och djup framgår inte av denna studie. Fortsatt ekonomisk ersättning efter överflyttning Praktiskt taget alla familjehem får fortsatt ekonomisk ersättning från efter det att vårdnaden flyttats. I av fallen ut- går ersättning i samma form som före vårdnadsöverflyttningen. Det innebär att både arvode och omkostnadsersättning utgår. Till sex av de nya vårdnadshavarna utgår enbart arvode och till fem utgår enbart omkostnadsersättning. 24 av de nya vårdnadshavarna får ersättning enligt andra lös- ningar. För ett fåtal barn framgår att ekonomisk ersättning aldrig har utgått till familjehemmet. Samtliga av dessa placeringar är släkting- placeringar. Endast i fem ärenden har ersättningen upphört helt, i fyra av dessa är de nya vårdnadshavarna släktingar till barnet. De nya vårdnadshavarna får stöd utöver det ekonomiska I § 12 nya SoL som trädde i kraft förstärks social- nämndens ansvar att i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, umgänge eller adoption har avgjorts av en dom- stol.6 Enligt denna undersökning får av de nya vårdnadshavarna stöd från efter att vårdnaden flyttats till dem. Till övriga ges antingen inget stöd () eller så framgår inte om stöd ges (). Hur stödet ser ut varierar. 12 svarande anger att familjehemmet er- håller samma stöd som övriga familjehem. Det är möjligt att detsamma gäller även för övriga svarande men de har fokuserat på innehållet i det stöd familjehemmet får. De vanligaste typerna av stöd är rådgivning per telefon, handledning och besök. I över 30 ärenden säger den svarande att denna typ av stöd utgår efter behov, vilket antyder att det delvis är upp till familjehemmet att ta kontakt. Uppföljning är en annan typ av stöd som några familjer får. Vad denna uppföljning innehåller framgår inte. Utbildning erbjuds flera familjehem. Andra typer av stöd som nämns är stöd i kontakten med biologiska föräldrar och syskon samt även stöd i kontakten med andra myndigheter. I ett par ärenden har en kontaktfamilj eller annan avlastning erbjudits. Sex svarande har här angett att barnen fått stöd- samtal. 27 Vårdnadsöverflyttningar utan vårdnadshavarnas samtycke Enkätsvaren visar att kommunerna mycket sällan ansöker om vård- nadsöverflyttning, när de biologiska föräldrarna motsätter sig det. Från vinjettstudien (se sid. 14) framgår också att hälften av kommu- nerna inte skulle överväga överflyttning i ett fall där mamman motsätter sig placeringen och konflikterna kring denna består över åren. De ser bl.a. denna konflikt som ett hinder för åtgärden. Hur ser då situationen ut i de fall där ansökan gjorts utan de biologiska föräldrarnas samtycke? Skiljer sig den från övriga fall? Man kan misstänka att dessa placeringar i högre utsträckning innehåller konflikter mellan föräldrar och familjehem och mellan föräldrar och socialtjänst, faktorer som påverkar barnets känsla av trygghet. Uti- från att möjligheten till vårdnadsöverflyttningar infördes för att just stärka barnperspektivet och barnets känsla av trygghet är ärenden gjorda utan samtycke av särskilt intresse. 6 Regeringens proposition 1996/97:124, Ändringar i Socialtjänstlagen, sid. 11. Beskrivning av ärenden där ansökan om vårdnadsöver- flyttning enligt 6 kap. 7 eller 8 §§ FB är gjord med eller utan sam- tycke. Ärenden där samtycke saknas rör oftast placeringar som gjorts med tvång. Så många som av dessa barn är placerade enligt LVU, att jämföra där föräldrarna samtyckt. Frågan om vårdnadsöverflyttningen har i dessa fall i högre utsträckning än för andra vårdnadsöverflyttningar grundat sig på vårdnadshavarens olämplighet. De flesta ansökningar även här görs dock för att det placerade barnet har rotat sig väl i familjehemmet. Enkätsvaren tyder dock inte på att ansökningarna inneburit att konflikterna eska- lerat ytterligare och oåterkalleligt. Trots konflikten umgås många av barnen med de biologiska föräldrarna även efter överflyttningen, av dessa barn har sådant umgänge mot av övriga barn. Hur har det gått när samtycke inte funnits? För att få reda på mer om hur det gått i dessa ärenden har vi tele- fonintervjuat några av de handläggare, som handlagt ärendena. Denna sammanställning bygger på intervjuer med elva handläggare vid elva olika socialförvaltningar. Intervjuerna berör situationen för 14 barn. Föräldrar som inte klarar föräldrarollen – vanlig anledning till familjehemsplaceringen Flera av barnen har placerats för att deras föräldrar, enligt de intervjuade handläggarna är lågbegåvade och för att de visat bris- tande omsorgsförmåga. Fall nämns där barnen inte fått tillräckligt med mat eller där mamman gett bort barnet. Andra situationer har varit än mer akuta. I ett ärende har fadern mördat modern och hotat flickan. Han har dömts till rättspsykiatrisk vård. I ett annat ärende misstänkte man sexuella övergrepp på en pojke som är utvecklings- störd. I en tredje familj var pappan gravt alkoholiserad och var farlig för barnet, och mamman bedömdes inte kunna skydda barnet mot pappan. En flicka bodde hos sin mamma, som troligtvis har en per- sonlighetsstörning. Föräldrarna hade separerat och mamman var mycket bitter mot pappan och motarbetade allt umgänge. Mamman klarade inte att ta hand om flickan och situationen blev kaotisk när hon började skolan. på utredningshem där mamman och flickan placerats enligt LVU beslutade man att placera flickan hos fadern. Man hade uppmuntrat mamman till att ta emot stöd och hjälp, men mamman hade kategoriskt vägrat. De flesta av dessa barn har placerats enligt LVU efter att akuta situationer lett till omedelbara omhändertaganden. I andra ärenden har föräldrarna insett att de inte klarar att ta hand om barnen och där har frivilliga lösningar fungerat. Olika skäl till att frågan om vårdnadsöverflyttning väckts Skälen till att väljer att väcka frågan om vårdnads- överflyttning varierar. I några fall handlar det främst om att barnen helt tappat kontakten med sina biologiska föräldrar. Att barnen är väl förankrade i familjehemmet och att barnet eller familjehemmet uttrycker en önskan om att vårdnaden skall flyttas har också före- kommit. I några intervjuer nämns att barnen velat ha samma efter- namn som familjehemsföräldrarna. I ett ärende vägrade en nioårig flicka att träffa sin mamma då hon var så besviken på henne. flickans unga ålder tyckte att det var viktigt att lyssna på hennes mycket starkt uttalade önskan. Men det skäl, som de flesta främst lyfter fram, är att de bio- logiska föräldrarna har sådana svagheter, att det är omöjligt att arbeta för en återförening. Det handlar om föräldrar som inte har gett upp sin dröm om att åter få ta hand om sina barn. I några ären- den handlar det om föräldrar, som är dömda för eller misstänks för brott, som gör dem olämpliga som vårdnadshavare. I andra fall har föräldrarna försökt få tillbaka sina barn och i ett ärende utsattes familjehemmet för trakasserier av de biologiska för- äldrarna. Uppslitande händelser av denna art skapade oro i familje- hemmen, vilket gjorde att man från sida ville trygga barnens tillhörighet i familjehemmen. starkare motstånd från föräldrarna i början av processen I enkäten ombads socialförvaltningarna besvara om ansökan om vårdnadsöverflyttning gjorts med samtycke. Vid intervjuerna visar det sig att samtycke oftast medges under processen. Men när föräldrarna informerats om att har initierat frågan om vårdnadsöverflyttning, har de alla motsatt sig detta. De flesta har enbart underlåtit att ge sitt samtycke medan en mamma har skrivit långa brev till rätten. Vändningen beskrivs ofta komma vid de muntliga förhandlingarna. Då verkar föräldrarna ha haft lättare att förstå det goda med vårdnadsöverflyttningen. En pappa kämpade emot vårdnadsöverflyttningen och emot det besöksförbud, som hindrade honom från att träffa sin dotter, men har ändrat sig och accepterar nu situationen. En mamma har överklagat tingsrättens beslut och en handläggare väntar på ett överklagande. Ökad trygghet eller samma situation som tidigare? Vad har då vårdnadsöverflyttningen betytt för barnen? Mår de bättre efter beslutet? För flera barn var enligt handläggarna beslutet viktigt. Barnen har blivit lugnare och tryggare och utvecklas bättre . En pojke har sagt att nu kan inte mamma komma och hämta mig längre. En flicka är fortfarande stökig men utifrån hennes svåra erfarenheter fungerar allt till det bättre. Andra påpekar att vårdnadsöverflyttningen inte har betytt så mycket för barnen vad gäller deras trygghet. De menar att place- ringen, trots konflikter med de biologiska föräldrarna, fungerade bra redan innan vårdnadsöverflyttningen och att den fungerat på samma sätt även efter beslutet. En handläggare framhåller praktiska fördelar, som att det nu inte behöver ta så att ordna med nya pass åt barnen. Samma person säger också att familjehems- föräldrarna nu känner sig säkrare när de sparar pengar åt barnen, då inte de biologiska föräldrarna får information om konton och saldo. En annan fråga var om barnets kontakt med de biologiska för- äldrarna försämrats eller förbättrats efter vårdnadsöverflyttningen. Av intervjuerna framgår att flera av barnen inte har någon kon- takt med sina biologiska föräldrar. Men ingen av de intervjuade lyfter fram vårdnadsöverflyttningen som en faktor, som skulle ha minskat möjligheten till ett fungerande umgänge . Flera av barnen träffar fortfarande sina biologiska föräldrar. En flicka umgås mer med sin mamma , men handläggaren tror att hon kommer att vägra det när hon blir äldre. En pojke har fått en bättre kontakt med sin biologiska mamma efter att vård- nadsöverflyttningen gjordes. Att flytta vårdnaden var rätt beslut De intervjuade är eniga om att vårdnadsöverflyttningen var bra för barnen. Flera påpekar att man inte ska vara så rädd för att använda sig av vårdnadsöverflyttningar. I ett ärende där placeringen avbrutits säger den intervjuade att vid beslutstillfället var det en bra insats och att man inte kunnat veta vad som skulle hända . Olika lagrum – olika omständigheter När man går igenom materialet kan man se att omständigheterna i de fall där överflyttningen görs enligt 7 § skiljer sig från dem där beslutet fattas enligt 8 §. Det avspeglar delvis de olika motiv för flyttningen som lagstiftaren anger. Skillnaderna kan sammanfattas på följande sätt: *Tre fjärdedelar LVU-placeringar *Barnen i snitt vid ansökan *Ansökan efter i snitt 1,6 års placering *Två tredjedelar samtycker ej *Tre fjärdedelar har inget umgänge *Drygt hälften SoL-placeringar *Barnen i snitt vid ansökan *Ansökan efter i snitt placering *Flertalet, tre fjärdedelar, samtycker *Två tredjedelar har fortsatt umgänge Ingen ökning i jämförelse med tidigare undersökningar Vad kan man då säga om resultatet av årets undersökning i ljuset av de studier som tidigare gjorts? Vårdnadsöverflyttningar enligt 7 § och 8 § under de olika undersökningsperioderna. Hela perioden samt antal . 1983–1990 och 1990–1994 redovisas ansökningar och 1997–1999 redovisas pröv- ningar. 1990 ingår både vid första och andra undersökningstillfället. Tabellen visar att antalet vårdnadsöverflyttningar med stöd av 8 § ökade markant från den första undersökningsperioden till den andra. Mellan den förra undersökningen och årets har ökningen helt avstannat och antalet vårdnadsöverflyttningar enligt 8 § ligger fortfarande på en nivå runt 40 ärenden . Det årliga antalet ansökningar med stöd av 7 § är mycket färre och med så små tal blir trender osäkra. Tabellen visar dock att det genomsnittliga antalet var högre 1990-1994 än under de två mätperioderna före och efter. Totalt sett har användandet av vårdnadsöverflyttningar i landet inte ökat utan det ligger kvar på samma nivå eller har minskat något . Vad gäller profilen på de ärenden som leder till vårdnadsöver- flyttningar ser den likadan ut som när den första studien genomfördes. Det handlar främst om långvariga placeringar där den stora andelen görs med de biologiska föräldrarnas samtycke. Vårdna- den flyttas oftast till det familjehem som barnet befinner sig och ekono- misk ersättning utgår i samma utsträckning som före vårdnadsöver- flyttningen. 7Socialstyrelsen, Vårdnadsöverflyttningar med stöd av 6 kap. 8 § föräldrabal- ken, Stencil. 8Socialstyrelsen 1995:8, Ovisshetens barn, sid. 65–71. Vårdnadsöverflyttningar enligt 6 kap. 9 § FB. Här nedan följer en beskrivning av de 48 ärenden som lett till att ett familjehemsplacerat barn fått ny vårdnadshavare på grund av den tidi- gare vårdnadshavarens bortgång. Bortfallet på enskilda frågor redo- visas inte varför totalsumman inte alltid uppgår till 48. Beskrivning av ärenden som lett till vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 9 § FB. Antal exklusive bortfall. Bifall i tingsrätt 47 Familjehem utom släkt 25 Ersättning som tidigare 30 Dessa barn har i mycket hög utsträckning varit placerade på frivillig väg. Endast sju barn har placerats i familjehemmet med stöd av LVU. Hälften av barnen har fått nya vårdnadshavare i det familjehem utanför den egna släkten där de varit placerade. 25 barn har fått nya vård- nadshavare i familjehemmet inom den egna släkten och för övriga barn har en från familjehemmet fristående person utsetts. För att förstå bättre hur resonerar kring vårdnadsöver- flyttningar har 50 kommuner (93 socialförvaltningar) fått delta i en så kallad vinjettstudie. Utifrån tidigare studier om familjehemsplaceringar och vårdnadsöverflyttningar har vi formulerat tre fiktiva fall, som illustrerar situationer där en vårdnadsöverflyttning kan bli aktuell. De frågor som ställdes kring varje fall var: Tror ni att ni i detta läge skulle överväga en överflyttning av vård- naden till familjehemmet? Saknas information i vinjetten som ni skulle behöva för att kunna bedöma om vårdnadsöverflyttningen? Vad för typ av information saknas? Anser ni vid er förvaltning att möjligheten till vårdnadsöverflytt- ningar används i rätt utsträckning? omhändertas på grund av mammans psykiska sjukdom. Hon har aldrig träffat sin pappa. Mamman mot- sätter sig placeringen i familjehem men den genomförs ändå. Kon- flikten mellan mamman och familjehemmet består . Kata- rina, nu , påverkas mycket negativt av konflikten och utreds inom BUP. Inom BUP understryker man vikten av att flickan känner sig trygg i familjehemmet. Hälften av de 50 svarande tror inte att de skulle överväga en över- flyttning av vårdnaden i detta fall. Av dem tycker de flesta att kon- flikten med mamman är ett hinder för genomförandet. Man tror inte att konflikten skulle mildras av en vårdnadsöverflyttning. Det framgår inte av svaren om man undviker en vårdnadsöverflyttning utifrån barn- perspektivet eller om man hindras utifrån en rädsla för att tingsrätten skall avslå ansökan. Att det finns ett föräldraengagemang från Kata- rinas mammas sida och att hon och faktiskt har kontakt, tycker hälften är avgörande för att man inte ska genomföra en vård- nadsöverflyttning. Fyra svarande tycker att har varit placerad i familjehemmet för att en överflyttning skall var aktuell. Ett fåtal tycker också att det är viktigt att har kvar sitt inflytande och ansvar över familjehemmet, en kontrollfunktion som försvinner om vårdnaden flyttas. Knappt hälften tror däremot att man skulle överväga en vårdnads- överflyttning. Nästan alla motiverar sitt svar med att det vore bäst för trygghet, eftersom man antar att familjehemsplaceringen kommer att fortgå under hela uppväxten. Ett fåtal tror att konflikten med mamman kan bli enklare att hantera efter det att en överflyttning genomförts. Det finns de som svarat att de skulle förorda en över- flyttning av vårdnaden till familjehemmet, men som ändå uttrycker att de är osäkra. De uttrycker oro för att mamma kanske ger upp helt och därmed tappar kontakten med . De allra flesta svarande efterfrågar mer information om ärendet för att kunna göra en riktig bedömning. Man vill veta hur umgänget och relationen mellan mamman och dottern ser ut. Många frågar sig också hur konflikten ser ut och vad som har gjorts för att lösa den. Några tycker sig inte utifrån den givna informationen få reda på om en överflyttning verkligen skulle göra någon skillnad för . Flera anser det vara viktigt att få veta hur mammans prognos ser ut, hur allvarlig hennes sjukdom är. Många efterfrågar information om pappan. Har man letat efter honom och vad är i så fall hans inställning till en eventuell vårdnadsöverflyttning? Flera undrar vad mamman och själv har för inställning till vårdnadsöverflyttning. Nio sva- rande är också intresserade av hur familjehemmet ställer sig till frågan om att överta vårdnaden för . , , har bott i samma familjehem . Anledningen till placeringen var hans föräldrars grava miss- bruksproblem. i familjehemmet höll mamma en tät kontakt med men är kontakten ytterst sporadisk. Mamman är påverkad när hon hör av sig. Pappan har inte haft kontakt med alls. trivs bra i familjehemmet, placeringen fungerar mycket bra. De svarande är eniga i hur de skulle agera i denna situation. 41 av 50 svarar att de skulle överväga en överflyttning av vårdnaden. Något färre än hälften av dem tycker att har levt i familjehemmet under en så att man av den anledningen skulle förorda en över- flyttning. Ungefär lika många hänvisar till den dåliga kontakten med de biologiska föräldrarna. Ett tredje vanligt skäl är att behöver trygghet och den menar man skulle säkras i och med att vårdnaden flyttades över till familjehemmet. Många tycker att det avgörande är att själv förefaller vara positiv till en överflyttning. De sju tillfrågade, som säger att de inte skulle överväga en flyttning, motiverar det med att placeringen fungerar tillfredsställande som det är. De är oroliga för att vårdnadsöverflyttningen skall leda till att helt förlorar kontakten med sina föräldrar. Den information som flest (17) saknar för att kunna ta ställning till frågan är huruvida själv efterfrågar en vårdnadsöverflyttning. Något färre efterfrågar de biologiska föräldrarnas inställning. Man be- tonar att det saknas uppgifter om pappan och dennes inställning. Lika många saknar uppgifter om familjehemmets inställning till överflytt- ning och hur de ställer sig till kontakten mellan och de bio- logiska föräldrarna. När är gammal placeras hon i familjehem. Hennes mamma är gravt utvecklingsstörd och anses inte kunna ta hand om . pappa, som har alkoholproblem, vill inte ha vårdnaden om . , nu , har rotat sig bra i familjehemmet. Hon har kontakt med mamman som kommer och besöker henne i familje- hemmet. 36 av de 50 svarande skulle här överväga att väcka frågan om vård- nadsöverflyttning. Fler än hälften av dem uppgav som motivering, att mamman på grund av sin grava utvecklingsstörning knappast kan fun- gera som vårdnadshavare, varken nu eller . Ett fåtal tyckte att pappans negativa inställning till att ta över vårdnaden gjorde dem mer positiva till en överflyttning. Hälften menar att en överflyttning av vårdnaden till familjehemmet skulle innebära en trygghet för , då hon rotat sig i familjhemmet och eftersom att placeringen antagligen kommer att vara tills är vuxen. Ett flertal understryker att det är viktigt att kontakten med mamman bibehålls. Elva svarade att vårdnadsöverflyttning inte skulle övervägas. De hänvisar till att det med hänsyn till ålder och placeringens längd är för tidigt att göra en överflyttning. Man påpekar att det kan bli aktuellt . En annan faktor som påpekas är osäkerheten kring pappans framtida situation och möjligheten att han ändrar sin in- ställning. Informationsbristen handlar främst om pappans inställning och situation. Några vill veta hur mammans och familjehemmets inställning till vårdnadsöverflyttning ser ut.