sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — Konsekvensen av detta har blivit att mycket som tagits för givet på ett fördomsfullt sätt, t.ex. om den vite västerländske mannens positiva roll i historien, kritiserats och en annan mer mångfacetterad bild har vuxit fram. Men det har också förekommit överdrifter där värdet av att odla gruppidentiteter snarare än vetenskapliga skäl i enstaka fall fått legitimera förändring av utbildningsinnehåll. Denna motsägelsefullhet kan illustreras med den indelning i tre olika mångkulturalismer som den amerikanske utbildningssociologen (1998) gör. Det finns för det första en moderat version av mångkulturalism, vilken i princip sammanfaller med kulturpluralism och som möjligen fångas av ordet mångfald. Den innebär ett synliggörande av det mångkulturella, av minoriteter och liknande som möjligen problematiserar föreställningar om enhetlighet och gemenskap men som inte nödvändigtvis uppfordrar till handling och förändring av dominansförhållanden. Den andra mång- kulturalismen kallar Brint för kulturrelativism och den drar slutsatser beträffande handling och förändring från den kulturpluralistiska bilden av samhället, vilka går ut på att alla kulturer ska ges samma möjlighet till Mångfald i kvalitetsarbetet 109 Den tredje mångkulturalismen försöker visa att majoritetskulturen innebär ett förtryck av minoritetskulturer som den, enligt Brint, är etnocentrisk och därvidlag ett redskap för en grupp som vill hävda sina intressen och ofta inte alls kulturpluralistisk eller kulturrelativistisk. Att människor odlar gruppidentiteter är fullkomligt naturligt i ett socialt samspelsperspektiv men det är viktigt att vara uppmärksam på att sådan odling kan inverka negativt på den vetenskapliga kvaliteten. kritiserar olika försök att använda vetenskapen för andra än vetenskapliga syften och ställer mot dem ett lärande baserat på kritiskt tänkande. När det gäller multikulturalism menar han att studenter inte ska undervisas i kulturella skillnader, utan snarare hur man resonerar om kulturella skillnader och likheter (1997: 9). Gentemot olika intressegrupper (t.ex. företag, antidrogkampanjer och grupper som verkar för högre moral) som vill kolonisera den högre utbildningen, ställer han ett program för undervisning i kritiskt tänkande (vilket på många sätt liknar Halldéns (1980) tankar om kritiskt tänkande). Programmet innehåller 16 olika punkter vilkas andemening är att undervisningen ska organiseras på ett sådant sätt att: 1. Det som tas för givet ifrågasätts och prövas med hjälp av vetenskapligt resonerande; 2. Studenterna lär sig en attityd till kunskap där kunskap söks och framställs för sin egen skull; 3. Studenterna hjälps att bli aktiva subjekt i kunskapssökandet; och 4. Undervisningen inte ska handla om vad man ska eller bör tänka, utan om hur man resonerar inom ramen för en vetenskaplig disciplin. Detta ser vi som en bra tillämpning av vad vi menar med vetenskaplig kvalitet i undervisningen. Inom ramen för dessa spelregler kan mångfald i vilket avseende som helst bejakas och i många fall också bidra till att öka den vetenskapliga perspektivmångfald som ska prägla den högre utbildningen. När det gäller de innehållsliga aspekterna av högskoleutbildningen kan arbetet för att berika utbildningen med genusperspektiv ses som en förebild. Tanken har varit att utmana manliga och/eller könsblinda perspektiv inom den högre utbildningen. I vilken utsträckningen arbetet varit framgångsrikt kan vi inte bedöma men vi anser att mångkulturalism i princip skulle kunna ses som ett perspektiv inom utbildningen som problematiserar det etniskt svenska och/eller det kulturblinda perspektivet. Det är dock viktigt att vara uppmärksam på risken att konstruera en enhetlighet i t.ex. det svenska som inte existerar. Som exempel kan här nämnas reaktionen inom amerikansk högre utbildning mot eurocentrismen och viljan att i dess ställe sätta ett mer mångkulturellt perspektiv. I mångfaldsperspektiv är detta värdefullt som det inom ramen för samma perspektiv är viktigt att definiera vad som menas med eurocentrism eftersom det finns stora 110 Mångfald i kvalitetsarbetet kulturella och andra olikheter också inom . Man får vara försiktig så att inte en enhetlig europeisk kultur konstrueras där det framstår som om och representerar samma . (Jacoby 1999: 62). Med detta sagt är det förmodligen ingen överdrift att påstå att högskolan skulle vinna i mångfald på att många olika kulturella perspektiv, både etnokulturella och sociokulturella, fick en självklar plats inom utbildningen. Här kan högskolan, med sin för- ankring i ett reflexivt tänkande, ge ett viktigt bidrag till ökad kulturell förståelse i ett mångkulturellt och globaliserat samhälle. 4.2.2.1Exempel på åtgärder för ökad mångfald I den granskning av bl.a. social och etnisk mångfald inom högskolan som har rapporterat (Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald 2000) redovisas olika exempel på hur universitet och högskolor har försökt och försöker öka mångfalden. Det handlar på det hela taget om olika åtgärder för att öka utbildningstillgängligheten och motverka sned- rekrytering. Det finns också några exempel på mångfaldsarbete som syftar till att ta tillvara mångfalden i kvalitetshöjande syfte och dem ska vi återkomma till i nästa avsnitt. De åtgärder som syftar till att öka utbildningstillgängligheten kan delas in i två kategorier: rekryteringsåtgärder respektive kulturellt över- bryggande åtgärder. Rekryteringsåtgärderna utvecklas främst vid hög- skolor och inom utbildningar där det finns rekryteringsproblem och de riktas bl.a. till grupper med icke-akademisk bakgrund som inte självfallet söker sig till högskolan. I föregående kapitel nämnde vi några exempel på rekryteringsåtgärder. I sammanhanget vill vi också nämna det arbete för vidgad rekrytering som bedrivs inom och närmare bestämt Campus . Efter att fattat beslut om en särskild kurs, vars syfte är att vidga rekryteringen, har en arbetsgrupp skrivit en rapport där bl.a. en rad olika vid underrepresenterade grupper identifierats3. Det handlar då om personer med viss socioekonomisk bakgrund, äldre, personer med annan än svensk etnisk bakgrund med respektive utan akademisk utbildning, personer av underrepresenterat kön, personer med goda gymnasiebetyg som inte tänkt läsa vidare, personer inom samt vissa gymnasieskolor med låg övergång till hög- 3 Vi har fått tillfälle att diskutera rapporten vid ett seminarium vid som och anordnat för utredningens räkning. Vid seminariet deltog också särskilt inbjudna forskare vid Tema etnicitet inom . Mångfald i kvalitetsarbetet 111 I förhållande till de underrepresenterade grupperna har utred- ningsgruppen föreslagit en rad olika åtgärder för vidgad rekrytering vid i första hand Campus . Bland åtgärderna återfinns flera av de särskilda informationsverksamheter gentemot gymnasiet som nämnts ovan men också mentorsprogram för nyantagna ur nya grupper. Utredningsgruppen föreslår också ett särskilt kursutbud med fristående kurser på deltid och , i syfte att anpassa studie formerna till äldre studenter med familj. Vidare föreslås att ett antal utbildningsplatser reserveras för sökande med minoritetsspråk. De kulturellt överbryggande åtgärderna handlar dels om att hjälpa studenter att knäcka den högre utbildningens kulturella kod och dels om att träna vissa färdigheter som är avgörande för att klara av studierna, t.ex. svenska språket för invandrare och kommunikationsfärdigheter. betonar värdet av det tekniskt-naturvetenskapliga basåret som en modell för att rekrytera personer med icke-akademisk bakgrund. Inom utredningen har vi genom besök och intervjuer gjort oss en bild av tre sådana kulturellt överbryggande kurser: den s.k. collegeutbildningen i , introduktionsterminen vid samt den ettåriga i svenska med engelska och samhällskunskap vid . Collegeutbildningen ges i samarbete mellan , i och universitet4. Halva den ettåriga utbildningen, den s.k. gymnasiedelen, vänder sig till personer som saknar grundläggande behörighet för högskolestudier, medan den s.k. högskoledelen introducerar till högskolestudier. Målgruppen är personer från studieovana miljöer och personer som varit arbetslösa . Personer och personer med invandrarbakgrund prioriteras vid antagningen. Av den utvärdering som gjorts av utbildningen framgår att antalet sökande var flera än platsantalet, att kommer från en miljö där eftergymnasial utbildning saknas, att studieresultaten är goda, att en stor del av eleverna fått en mer positiv syn på utbildning samt att målsättningen att hälften av de studerande ska studera vidare uppnåtts. Kursledningen tillämpar medvetet ett speciellt pedagogiskt arbetssätt som bygger både på individualisering (att man ska mötas där man är) och på ett samarbete som går ut på att de studerande tillsammans ska nå målet. Innehållet i collegeutbildningens högskoledel består av kurser om skrivande, muntlig framställning, vetenskapsteori, idéhistoria, IT, naturvetenskaplig orientering och engelska. På basis av utvärderingar och det besök vi gjort är detta en mycket välfungerande kulturellt 4 Vi tackar , rektor vid i , med med- arbetare för det besök som gav oss möjlighet att tala med Collegeutbildningens kursanordnare, lärare och elever. 112 Mångfald i kvalitetsarbetet Motsvarande introduktionstermin vid Söder- törns högskola 5 får bra betyg av olika inblandade aktörer, inte minst studenterna. Den består av fyra delkurser i muntlig framställning, skriftlig framställning, vetenskapsteori samt introduktion till universi- tetsstudier. Vid finns en ettårig utbildning för invandrare med utländsk gymnasieutbildning och med grundläggande kunskaper i svenska (sfi-nivå)6. Förutom svenska innehåller utbildningen kurser i engelska samt samhälls- och kulturkunskap. Den är anpassad till fort- satta högskolestudier och innehåller såväl skriftlig som muntlig fram- ställning samt uttalsträning. Enligt uppgift från kursledningen klarar 95– utbildningen och merparten går vidare till högskole - utbildningar och klarar dem mycket bra. Kursledningen betonar också vikten av att utbildningen finns i högskolemiljön och att den har en hög, akademisk kravnivå. Även andra och i mindre grad specialdesignade utbildningar kan bidra till att överbrygga kulturella klyftor mellan högskolemiljön och studenternas bakgrundsmiljö. Deltidskurser är ett sådant exempel. Sådana kurser är emellertid svåra att förena med det resurstill- delningssystem som infördes och som premierar genomströmning. 4.2.3Ökad mångfald, höjd kvalitet När den sociala och etniska mångfalden ökar är det viktigt att vidta åtgärder för att säkra i synnerhet lärandets kvalitet inom högskolan, eftersom studenterna blir mer olika vad gäller förkunskaper, sätt att lära och studiemotivation. Detta bör göras genom att det vetenskapliga innehållet i den högre utbildningen fortlöpande kvalitetssäkras och genom att lärarnas pedagogiska kompetens höjs. I en mångkulturell högskola kan dessutom mångfalden användas kvalitetshöjande. Det krävs kompetens för att hantera denna mångfald, både bland lärare och administratörer. När det gäller den obligatoriska skolan finns en mycket värdefull litteratur om hur lärare kan gå tillväga för att hantera mångfald inom ramen för moderna sociala spelregler (t.ex. (red) 1996 och 2000). Vad denna litteratur lär oss är bl.a. att det inte finns några standardlösningar 5Joakim Palestro och anordnade för utredningens räkning ett seminarium vid där bl.a. introduktionsterminen pre- senterades. 6Vi tackar med medarbetare och studenter inom IMERområdet vid som anordnade ett seminarium för utredningens räkning där bl.a. presenterade introduktionsutbildningen. Mångfald i kvalitetsarbetet 113 men att det finns en hel rad erfarenheter av konkret pedagogiskt mångfaldsarbete. Att hantera mångfald bör därför bli ett inslag i den pedagogiska kompetenshöjning som behövs inom högskolan. Vid finns inslag av interkulturell kommunikation i den kurs i universitetspedagogik för universitetslärare som ges varje termin och motiverar detta inslag med följande ord: Interkulturell kompetens är en förutsättning för att universitetslärarna ska kunna fullgöra sin pedagogiska uppgift. Studentgrupperna är mer och mer multikulturella, inte bara på grund av det ökande antalet utbytes- studenter som kommer till utan också beroende på att samhällets etniska mångfald avspeglas i undervisningslokalerna. (2000: 195) Detta slags kompetens är en förutsättning för det pedagogiska mång- faldsarbetet inom högskolan, vilket vi emellertid inte funnit så många exempel på och som det därför finns goda skäl att intensifiera. Pedago- giskt mångfaldsarbete handlar om att ta tillvara den såväl sociala som kulturella bredd som finns i studentpopulationen. Inom vissa ämnen, i synnerhet kanske inom samhällsvetenskap och humaniora, är detta enklare då studenternas livserfarenheter på ett ganska självfallet sätt kan utnyttjas i undervisningen. Det förutsätter dock att arbetsformerna är sådana att studenterna har möjlighet att agera i undervisningen, vilket är önskvärt. Arbetssättet är dessutom i linje med den pluralism vad gäller perspektiv som är vetenskapens normala. Inom andra områden kan pedagogiskt mångfaldsarbete vara besvärligare men ett exempel på undervisning i kulturkompetens är kursen Ingenjören i världen som driver vid . Kursen är en del av ingenjörsutbildningen och syftar till att förbättra studenternas kulturella kommunikationsförmåga. Vi ser pedagogiskt mångfaldsarbete som ett sätt att utnyttja den faktiska mångfalden inom högskolan på ett kvalitetshöjande sätt. Vi föreslår därför en satsning på just sådant mångfaldsarbete och att Rådet för högskoleutbildning tillförs en särskild resurs som kan utlysas för att stimulera sådant arbete inom såväl grund- som forskarutbildning. Inom forskningen kan högskolan på motsvarande sätt dra nytta av den mång- kulturella kompetens som finns inom högskolan och den inter- nationalisering på hemmaplan som har beskrivit är därvidlag av stort intresse (1998). Detta förutsätter att man inom ledningar på alla nivåer inom högskolan är medveten om den mångkulturella resurs som finns. Ett första steg kan här vara att undersöka den egna organisationen i mångfaldsperspektiv, t.ex. efter förebild av det arbete som gjorts inom för social och etnisk mångfald vid 114 Mångfald i kvalitetsarbetet Arbetsgruppen har med hjälp av Héctor Pérez Prieto och , pedagogiska forskare vid , gjort en plan för en långsiktig kartläggning av social och etnisk mångfald vid där det bl.a. heter: I ett långsiktigt arbete för att främja mångfalden är det nödvändigt att få detaljerade kunskaper om de specifika omständigheter som råder vid olika arbetsplatser samt att utnyttja de erfarenheter som görs på olika håll. Dessutom, pga. de informella strukturer och omedvetna värderingar som det ofta rör sig om när det gäller kulturmöten, är det också nödvändigt att personal och studenter systematiskt granskar och reflekterar över den konkreta verksamheten ur ett mångfaldsperspektiv. Mot bl.a. den bakgrunden föreslår arbetsgruppen vid att mångfaldsarbetet permanentas och institutionaliseras. Det är också, slutligen, mycket viktigt att högskolans mångfalds- arbete inkluderar den högre utbildningens möte med arbetsmarknaden. Högskolan bidrar och kan i mån av resurser bidra ännu mer till att utländska akademikers utbildningar görs gångbara på den svenska arbetsmarknaden och därmed bidra till mångfalden där. I vårt delrapport Den långa vägen till arbete (bilaga 2) har vi beskrivit olika åtgärder som vidtagits för att ta tillvara utländska akademiker på arbetsmarknaden. En del av dessa åtgärder är mycket effektiva och vi vill framhålla det arbete som görs vid i samarbete med arbetsförmedlingen i när det gäller att anpassa utländska läkares kunskaper till svenska krav och därmed bidra till att minska läkarbristen i . finns minst 500 utländska läkare i som saknar svensk legitimation. Andra liknande projekt finns när det gäller t.ex. veterinärer vid SLU. I detta kapitel framställs det kvalitetsarbete som vuxit fram inom högskolan som ett nödvändigt svar på tendenser till kvalitetsförsämringar. Högskolan måste i den nuvarande situationen arbeta med att säkra kvaliteten i en i olika avseenden mer differentierad och mångfaldig studentpopulation. måste hög- skolan också lära sig hantera mångfald på ett sådant sätt att kvaliteten höjs. I kapitlet diskuteras också kvalitetsbegreppet och olika dimensioner av den högre utbildningens kvalitet påvisas. Med utgångspunkt från dessa kvalitetsdimensioner visas också hur mångfald i sig kan bidra till 7 Vi tackar arbetsgruppens ordförande som under utredningsarbetet hållit oss informerade om arbetsgruppens arbete. Mångfald i kvalitetsarbetet 115 När det gäller den vetenskapliga kvalitetsdimensionen kan mångfalden utnyttjas för att göra en redan existerande vetenskaplig perspektivmångfald än mer mångfaldig. Tänkande från andra delar av världen än och berikar därvidlag forskningen och utbildningen inom högskolan. I lärandets kvalitetsdimension är veten- skaplig perspektivmångfald också av stor vikt. Mångkulturell kompetens är dessutom allt viktigare på en arbetsmarknad som i allt högre grad präglas av en globaliserad ekonomi. Här bidrar etnisk mångfald i undervisning, bland studenter och lärare direkt till höjd kvalitet. Roll- förebilder i undervisningen är också av stort värde för lärandet, varför könsmässig, etnisk och social mångfald bland högskolans lärare ökar en allt mera mångfaldig studentgrupps möjlighet att finna sina egna identifikationspersoner. När det gäller den ekonomiskt/admini-strativa kvalitetsdimensionen har vi kunnat konstatera att inom kategorin admi- nistrativ personal finns den minsta andelen personer med utländsk bakgrund. Ökning av andelen administratörer inom högskolan med utländsk bakgrund kan bidra till höjd ekonomiskt/administrativ kvalitet. Medvetandet om de speciella tillgångar och problem som kännetecknar en icke-traditionell bakgrund inom högskolan förbättrar administrativa rutiner, vardaglig resursfördelning, språklig, fysisk och social tillgänglighet inom högskolan. I den sociala kvalitetsdimensionen menar vi att ökad mångfald kan bidra till höjd social kvalitet därför att social och kulturell blandning är bra. Detta gäller inte minst med tanke på studenters fortsatta liv och karriärer, i det mångkulturella samhället i allmänhet och inom yrken där man möter personer med många olika bakgrunder i synnerhet. Social och kulturell blandning i högskolan bidrar till mångkulturell och mångsocial förståelse samt minskar etniska fördomar och klassfördomar. Inom ramen för den samhälleliga kvalitetsdimensionen innebär ökad etnisk och social mångfald att högskolans legitimitet ökar i samhället. 5 Överväganden och förslag Bristen på social och etnisk mångfald i högskolan har sitt ursprung i socioekonomiska och sociokulturella förhållanden i samhället i stort. Barnens uppväxtförhållanden, föräldrarnas utbildningsbakgrund, och gymnasieskolan är viktiga faktorer som styr ungdomars övergång till högre studier. Förändringar av förhållanden i samhället påverkar högskolan, men förändring i högskolan kan också påverka samhället. Högskolan har en central roll i samhällsutvecklingen och har ett ansvar för att bl.a. verka för att alla som vill och kan, oavsett kön, etnicitet eller social bakgrund får del av de möjligheter som högre utbildning erbjuder. Högskolan har en helt central roll för integrationen av nya grupper i det svenska arbetslivet och samhället i stort. Att få allt fler att vilja ägna sig åt högre utbildning, att göra högskoleutbildningen attraktiv för många och att alla som har förutsättningar och intresse för högskoleutbildning också får möjlighet att skaffa sig en sådan är därför samhällsintressen av högsta rang. Åtgärder inom högskolan för att öka den sociala och etniska mångfalden bör därför och förslagsvis framåt göras till ett högt prioriterat mål. Särskilda resurser bör därför sättas av och pilotprojekt och åtgärder vidtas på bred front omgående. bör resultatet utvärderas och ytterligare åtgärder bör då övervägas på nytt. Utredningen kommer i det följande att redovisa sina överväganden och förslag med syftet att öka den sociala och etniska mångfalden i högskolan. ·Obligatorisk introduktionskurs för alla nya studenter ·Collegetermin för att bredda högskolans rekryteringsbas ·Särskilt stipendium kopplat till collegeterminen Benägenheten att studera vidare bland individer med samma intellektu- ella förutsättningar är olika beroende på familjens kulturella kapital, bl.a. 118 Överväganden och förslag utbildning, språk, det stöd och de attityder som föräldrarna förmedlar. När allt fler av en årskull nu behöver rekryteras till högskolan, är det viktigt att ta på allvar det faktum att den första kontakten med högskolan kan vara avgörande för om studenten kommer att kunna acklimatisera sig och studera på ett framgångsrikt sätt. I det per- spektivet och mot bakgrund av målet om ökad mångfald är det viktigt att högskolan tar ansvar för studenternas introduktion till livet på högskolan. Det är i högskolan som många vanor och normer grundläggs som sedan påverkar studenten under de fortsatta studierna och hans/hennes möjligheter till framgång. Utredningen föreslår därför att regeringen låter ett tiotal universitet och högskolor anordna en obligatorisk 20-poängs högskoleintroduk- tionskurs (HINTen) som pilotprojekt. Det är en alltför omfattande åtgärd att föreslå en obligatorisk introduktionskurs över hela högskolesystemet. skall inriktningen vara att kursen blir obligatorisk för alla högskolans nybörjare. Kursen riktar sig till högskolenybörjare som har för avsikt att avlägga examen på antingen program eller fristående kurser. Dagens studenter har mycket varierande bakgrund och beredskap när de börjar studera vid högskolan. Vi anser därför att alla nybörjarstudenter skall erbjudas kursen i början av sin utbildning. Därmed kan en ändamålsenlig grund läggas för framtida lyckade studier. Högskoleintroduktionskursen gör det även möjligt för studenter som känner sig osäkra på sin förmåga, eller som upplever den akademiska miljön som främmande att påbörja högskoleutbildning. Målsättningen för introduktionskursen bör vara att för alla nya studenter överbrygga de kulturella klyftorna mellan högskolans och i synnerhet gymnasieskolans studie kultur, inte genom att göra högskolestudierna mer lika gymnasieskolans utan snarare genom att introducera studenterna i den studiekultur som existerar inom den högre utbildningen. En högskoleintroduktionskurs kan vid en första anblick ge intrycket att studietiden förlängs, men utredningen bedömer att här finns en stor effektiviseringspotential. En sådan kurs ökar möjligheterna att tillgodo- göra sig de efterföljande studierna i högre utsträckning och den kan därmed i realiteten fungera studieförkortande. Detta gäller i synnerhet för studerande på fristående kurser. har framhållit värdet av introduktion vid studie - starten, i synnerhet för studenter på fristående kurser. Hur studenter från icke-akademiska miljöer tas emot av högskolan kan spela en avgörande roll för deras fortsatta studier, enligt verket. Utredningen om studentinflytande inom högskolan (Ds 1998:51) framhöll värdet av introduktionskurs ur ett studentinflytandeperspektiv och föreslog att det skulle inrättas en månadslång obligatorisk introduktionskurs. SOU 2000:47 Överväganden och förslag 119 högskoleutredningen (SOU 1992:1) föreslog introducerande inslag men inom ramen för den reguljära utbildningen samt vetenskaplig grundkurs vid större universitet och högskolor. Det har alltså på olika grunder föreslagits någon form av högskoleintroduktion och utredningen anser att argumenten är mycket goda för detta, inte minst i ett mångfaldsperspektiv. I sammanhanget kan också nämnas att det tekniska och naturvetenskapliga basåret har haft positiva effekter på rekryteringen av studenter från icke-akademiska miljöer.