sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — I diagram 3.5 redovisas därför varuslagens andel av export relativt varuslagens andel av export. Om värdet överstiger 100 betyder det att exporterar relativt sett mer av det specifika varuslaget och därför har en relativ konkurrensfördel. Av diagrammet kan man också utläsa den relativa förändringen i exportspecialisering . De svenska skogsindustrivarornas dominans framgår tydligt; i trävarorna bland de arbetsintensiva varorna och i massa- och pappersvarorna bland de kapitalintensiva. Andra varugrupper med högre relativ exportandel var metallvaror bland de arbetsintensiva varorna, petro- och basmetall bland de kapitalintensiva varorna samt kommunikations- utrustning, maskiner och motorfordon bland de kunskapsintensiva varorna. De största relativa förbättringarna kan noteras för kemiska varor (där läkemedel ingår), som i diagrammet återfinns bland de kapitalintensiva varorna, samt för kommunikationsutrustning (som inkluderar telekommunikationsvaror) och transportmedelsvaror bland de kunskapsintensiva varorna. 'LDJUDP 6YHULJHV H[SRUWVSHFLDOLVHULQJ I|U YLVVD 9DUXVODJHQV DQGHO DY 6YHULJHV H[SRUW UHODWLYW YDUXVODJHQV DQGHO DY 2(&' OlQGHUQDV H[SRUW 2(&' $QP 9DUXJUXSSHUQD WlFNHU PHUSDUWHQ DY YDUXH[SRUWHQ %ODQG NHPLVND YDURU nWHUILQQV EODQG DQQDW GH NXQVNDSVLQWHQVLYD OlNHPHGHOVYDURUQD +DQGHOVI|UGHODU LQRP KXPDQNDSLWDOLQWHQVLY SURGXNWLRQ Den ökade internationella handeln innebär att det blir av allt mindre vikt att varor produceras i det land de konsumeras. I handel mellan öppna ekonomier kommer en vara att produceras i det land som har komparativa fördelar i produktionen av varan i fråga. 45 Länder kommer då att specialisera sig i enlighet med sina komparativa fördelar. Komparativa fördelar skiftar i takt med förändringar i kvalitet, produktivitet (och därmed pris) samt teknisk utveckling i olika länder. Av detta skäl kommer också ett lands specialisering att förändras över tiden. 45 Lagen om komparativa fördelar () säger att även om ett land är mindre effektivt än ett annat land i produktionen av alla varor finns det ändå en bas för ömsesidig nytta i handel. Detta fungerar genom att lönerna anpassar sig så att ett land kan exportera även om det är minst effektivt i produktionen av alla produkter. Landet bör specialisera sig i produktion och export av den vara i vilken dess absoluta effektivitetsnackdel är minst och importera den vara där skillnaden i effektivitet är störst. uppnå maximal vinst kommer resurser att flyttas till företag med bäst internationell konkurrenskraft. Resurserna kommer således att omfördelas, såväl inom som mellan företag, branscher och länder. strukturomvandling, som följer av specialiseringen, är alltså orsakad av förskjutningar i UHODWLY konkurrenskraft mellan olika delar av näringslivet. En stark internationell konkurrensposition i en bransch bör avspegla sig i form av höga marknadsandelar både på hemmamarknaden och exportmarknaden. Ett sätt att mäta den internationella konkurrenskraften i en bransch är därför som kvoten mellan inhemsk produktion och förbrukningen 46 på den inhemska marknaden av branschens produkter. Detta kallas VSHFLDOLVHULQJVNYRWHQ. En specialiseringskvot som överstiger ett innebär att är nettoexportör inom varugruppen. Ju högre värde specialiseringskvoten har, desto större är nettoexporten som andel av förbrukningen, och desto starkare kan den svenska industrins internationella konkurrensposition och därmed komparativa fördelar sägas vara. Ett lands industriella specialisering påverkas av en rad faktorer. En viktig faktor är landets tillgång till produktionsresurser. 48 Detta gäller speciellt de resurser som är mindre rörliga och som därför påverkar företagens lokaliseringsbeslut. Exempel på mindre rörliga resurser är infrastruktur, råvarutillgång och specialiserad arbetskraft. Vidare påverkas specialiseringen av de tekniska försprång landet uppnått inom olika branscher. De tekniska försprången antas visa sig som skillnader i produktivitet, och därmed resursåtgång, i en bransch jämfört med dess internationella konkurrenter. En tredje faktor som påverkar specialiseringen är existensen av kvalitetsskillnader mellan inhemska och utländska produkter. Vid en jämförelse mellan branscher kan man därför förvänta sig höga värden på specialiseringskvoten i branscher som: ·kräver stora insatser av resurser som landet har gott om (eller som av andra anledningar är billiga), ·har hög teknisk effektivitet (produktivitet) jämfört med konkurrenterna, ·har en hög kvalitet på sina produkter i internationell jämförelse. Genom att beräkna de statistiska sambanden mellan ett lands specialiseringskvot och den relativa åtgången av olika resurser i produktionen kan vi studera det svenska näringslivets internationella specialisering. 46Förbrukningen definieras som produktion plus import minus export (C = Q + M - X). 47Hansson, P. & , L. (1995), s.20. 48Heckscher-Ohlin teoremet säger att komparativa fördelar existerar på grund av skillnader ifaktortillgång och -pris. En nation kommer att exportera de varor vars produktion kräver intensivt användande av de insatsfaktorer ett land har relativt gott om och vilken därmed är billig och importera de varor vars produktion kräver stort användande av resurser som är knappa och dyra. Vi kommer att använda oss av regressionsanalys för att studera sambandet mellan internationell konkurrenskraft och faktorintensiteter på branschnivå. Med faktorintensiteter menas åtgången av produktions- faktorer som realkapital, energi, skogsråvara och humankapital per sysselsatt. I tidigare studier av svensk industris specialisering har man funnit att svensk industri ökat specialiseringen mot branscher med högt förädlingsvärde per sysselsatt, samt att denna trend framför allt beror på förbättrade komparativa fördelar i humankapitalintensiva branscher. 49 Det förädlingsvärde ett företag genererar ska täcka kostnader för arbetskraft och humankapital i produktionen samt kostnader för realkapital i form av eventuella nyinvesteringar och avkastning till verksamhetens finansiärer. För att kunna se vari ett lands komparativa fördelar består behöver vi ersätta variabeln förädlingsvärde med variabler som mäter realkapital respektive humankapital. Som ett mått på realkapital använder vi värdet av byggnader och maskiner per sysselsatt. Insatsen av humankapital mäts som arbetskraftens genomsnittliga utbildningstid efter . Vi beräknar först en ekvation som relaterar förändringen i specialiseringskvoten till insatsen av skogsråvara, el, realkapital och utbildad arbetskraft. Denna ekvation förändras sedan något för att studera olika utbildningsnivåers påverkan på specialiseringskvoten. Till slut beräknar vi en liknande ekvation som den första men med tillägg av ytterligare en insatsfaktor; teknisk utveckling.50 Nedan visas resultaten från de olika beräkningarna. .XQVNDS RFK VNRJ lU GH YLNWLJDVWH LQVDWVIDNWRUHUQD Regressionerna har beräknats för 11 branscher inom tillverknings- industrin för treårsperioderna 1986-88, 1989-91 samt 1992-94. Till att börja med kan vi konstatera att regressionerna tycks vara relativt väl utformade, då de ingående koefficienterna lyckas förklara av variationerna i specialiseringskvoten.51 I resultaten från den första regressionen som redovisas i tabell 3.4 ser vi att koefficienten 6NRJ är positiv och signifikant. Det betyder att har komparativa fördelar i branscher med hög insats av skogsråvara. Resultatet är förväntat och stämmer väl med resonemanget ovan gällande god tillgång på produktionsfaktorer. Värdet på koefficienten är däremot relativt lågt, vilket indikerar att tillgången på skogsråvara påverkar vår specialisering, men att dess påverkan på tillverkningsindustrin som helhet är relativt liten. 49 Se t.ex. , L. (1988) Technology, Factor Proportions and Competitiveness. 6FDQGLQDYLDQ -RXUQDO RI (FRQRPLFV, 90, 173-188. (1993), "Changing Comparative Advantage of and in during the 1970s and 1980s. ),() Stencil. 50En beskrivning av specialiseringsmodellen återfinns i appendix F. 51Se appendix F. Koefficienterna för tillgången till elenergi och realkapital visar också låga värden. Dessutom är de inte signifikanta under någon av perioderna. Detta betyder att vi inte kan utesluta att dessa variablers påverkan på specialiseringskvoten är noll - det vill säga att tillgången till dem inte påverkar specialiseringskvoten. Variablerna elenergi och realkapital är visserligen starkt korrelerade med varandra.52 Om vi utesluter en av de två blir den kvarvarande variabelns koefficient negativ och fortfarande icke signifikant. Resultat kan tyda på att inte inte har några särskilt starka komparativa fördelar i vare sig elintensiv eller realkapitalintensiv tillverkning. Resultatet bör dock endast tolkas indikativt se diskussion nedan. Däremot tycks svensk tillverkningsindustri ha komparativa fördelar i humankapitalintensiv produktion. Koefficienten för genomsnittlig utbildningstid efter är signifikant och positiv. Dessutom ligger den på en betydligt högre nivå än övriga koefficienter. Vår tolkning är därför att den genomsnittliga utbildningsnivån har betydelse för specialiseringen inom svensk tillverkningsindustri, och att dess påverkan dessutom är relativt stor. 7DEHOO 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U VDPEDQGHW PHOODQ VSHFLDOLVHULQJVNYRW RFK IDNWRULQWHQVLWHWHU L VYHQVN LQGXVWUL XQGHU WUH WUHnUVSHULRGHU $QP )|UNODULQJVJUDGHQ MXVWHUDG 5 WDODU RP L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ PRGHOOHQ O\FNDV I|UNODUD VDPEDQGHQ $QP LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ RFK LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ .lOOD 187(. Av tabell 3.4 framgår också att utbildningens betydelse för specialiseringskvoten varierar, samt att den var störst mellan 1989-91. I diagram 3.6 visas hur koefficienterna utvecklats över tiden. Diagrammet baseras på regressioner av samma typ som ovan, årsvis beräknade för de elva branscher som ingår i studien. 53 Utbildningsnivåns ökade påverkan på specialiseringen framgår här ännu tydligare. Utbildningsnivån hade en ökande betydelse för svensk tillverkningsindustris komparativa fördelar. började utbildningsnivåns påverkan på specialiseringskvoten att falla. Detta betyder att svensk tillverkningsindustri har komparativa fördelar i humankapitalintensiv 52Det vill säga att de samvarierar. Korrelationen är 0,923. 53Eftersom våra regressioner baseras på data från 11 branscher inom tillverkningsindustrin får vi endast 11 observationer . De flesta koefficienter är därmed inte signifikanta i denna regression. Koefficienterna visar dock på trenden i utvecklingen. produktion, men att humankapitalets betydelse för specialiseringskvoten är på nedåtgående. För som land med sina konkurrensfördelar framför allt inom kunskapsintensiv industri bådar denna trend inte speciellt gott . Den visar att branscher som har relativt hög utbildningsnivå förlorat i konkurrenskraft relativt övriga länder i världen. Ovanstående analys är en fortsättning på och analys . 54 Deras beräkningar baserar sig emellertid på tillverkningsindustrin fördelad på 75 branscher. Då vi enbart använder oss av elva branscher innebär det en betydelsefull skillnad i information vilket kan förklara en viss differens i storleken på koefficienterna vi kan jämföra. Koefficienten för till exempel elenergi är i våra beräkningar negativ och icke-signifikant, medan den i deras resultat är svagt positiv och signifikant vilket kan vara ett resultat av att de har haft en större informationsmängd till förfogande. och får dock inte heller ett signifikant estimat på koefficienten för realkapital vilket de förklarar att realkapitalstock är mer en konsekvens av tidigare härledda fördelar i elintensiva verksamheter. Våra resultat liknar och vad gäller den relativa skillnaden mellan betydelsen av utbildning och övriga insatsfaktorers betydelse. Vi vill dock understryka att den begränsade informationsmängden medför att slutsatserna bör ses som indikationer som uppmanar till uppföljning. cUOLJD UHJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU PHOODQ RFK I|U -0,2 -0,4 54 , P & , L. )UnQ %DVLQGXVWUL WLOO K|JWHNQRORJL" 6YHQVN QlULQJVVWUXNWXU RFK VWUXNWXUSROLWLN VLG , , ,1995 $NDGHPLNHU RFK WHNQLVN XWYHFNOLQJ SnYHUNDU VSHFLDOLVHULQJVNYRWHQ PHVW Enligt resultaten från den första regressionen ovan såg vi att har komparativa fördelar i humankapitalintensiv produktion. Som en vidareutveckling av de resultaten vill vi undersöka om de komparativa fördelarna är förknippade med någon särskild utbildningsnivå. Internationella jämförelser har visat att akademiker är lågt betalda i ett internationellt perspektiv.55 Om så är fallet, och givet att utbytbarheten mellan arbetskraft med olika utbildningsnivåer är liten, torde ha komparativa fördelar i branscher som använder sig av en relativt stor andel högskoleutbildade akademiker. Vi vill därför studera om de komparativa fördelarna främst ligger i branscher som använder sig av en stor andel gymnasie-, högskole- eller forskarutbildade per sysselsatt. I den regression vi uppskattar byter vi därför ut variabeln 8WELOGQLQJ, som mätte genomsnittlig utbildningstid efter , mot tre variabler som beräknar andel gymnasie-, högskole- respektive forskarutbildade per sysselsatt. På grund av begränsad datatillgänglighet har vi beräknat denna regression , 1990 och 1993 sammanslaget. Regressionskoefficienterna indikerar då olika faktorers påverkan på specialiseringskvoten i genomsnitt över alla branscher och de tre ingående åren. Resultaten visas i tabell 3.5 nedan. 7DEHOO 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U VDPEDQGHW PHOODQ VSHFLDOLVHULQJVNYRW RFK IDNWRULQWHQVLWHWHU L VYHQVN LQGXVWUL QlU YDULDEHOQ XWELOGQLQJ GHODWV XSS L J\PQDVLH K|JVNROH RFK IRUVNDUXWELOGDGH I|U nUHQ 8QLYHUVLWHWV RFK K|JVNROHXWELOGDGH $QP )|UNODULQJVJUDGHQ MXVWHUDG 5 WDODU RP L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ PRGHOOHQ O\FNDV I|UNODUD VDPEDQGHQ $QP LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYn RFK LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ .lOOD 187(. I ovanstående tabell kan vi se att koefficienten 8QLYHUVLWHWV RFK K|JVNROHXWELOGDGH är positiv och signifikant. att har komparativa fördelar i branscher som använder sig av ett stort antal universitets- och högskoleutbildade per sysselsatt. Koefficienterna för gymnasieutbildade eller forskarutbildade är däremot 55 Se t.ex: $NDGHPLNHUQDV O|QHU L 6YHULJH RFK (XURSD, specialutgåva av nr 5, 1994 i . Jämförelserna är gjorda med hänsyn till köpkraften. inte signifikanta, vilket tyder på att svensk tillverkningsindustri inte har några komparativa fördelar i branscher som anställer relativt många på dessa utbildningsnivåer. Den regressionsmodell som använts i de två beräkningarna ovan förklarar alltså komparativa fördelar utifrån skillnader i resurstillgång i ett land respektive resursåtgång i olika branscher. En svaghet med specifikationen av modellen är dock att vi förutsätter att produktionstekniken i en viss bransch är densamma i alla länder. Vi bortser därmed från andra bestämningsfaktorer till komparativa fördelar som exempelvis teknisk kunskap och produktkvalitet. I det följande kommer vi därför att beräkna samma regression men med tillägg av en variabel som mäter den tekniska utvecklingen 56. I tabell 3.6 nedan ser vi att variabeln teknisk utveckling är starkt signifikant när den inkluderas i regressionen, vilket innebär att den är mycket betydelsefull för specialiseringskvoten. Koefficienten för insats av skogsråvara, 6NRJ är också fortsatt signifikant. Koefficienten för utbildning blir dock betydligt lägre när den tekniska utvecklingen inkluderas. Detta tyder på en viss samvariation mellan de två variablerna.57 Speciellt tydligt är det , då koefficienten för teknisk utveckling är mycket hög och koefficienten för utbildning låg. Förklaringen torde vara att samma branscher som har haft en hög teknisk utveckling också sett en ökning av den genomsnittliga utbildningstiden hos de anställda. I dessa fall klarar inte modellen av att separera de två variablernas effekter. Det går då inte heller att säga om det är en snabb teknisk utveckling som medför högre krav på utbildningsnivån eller tvärtom. 7DEHOO 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U VDPEDQGHW PHOODQ VSHFLDOLVHULQJVNYRW RFK IDNWRULQWHQVLWHWHU L VYHQVN LQGXVWUL QlU WHNQLVN XWYHFNOLQJ LQNOXGHUDV L PRGHOOHQ $QP )|UNODULQJVJUDGHQ MXVWHUDG 5 WDODU RP L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ PRGHOOHQ O\FNDV I|UNODUD VDPEDQGHQ $QP LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ RFK LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ .lOOD 187(. 56Variabeln teknisk utveckling kommer från resultaten av produktivitetsberäkningar med WIDE-modellen, vilken beskrivs i produktivitetsavsnittet i denna bilaga. 57Variablerna 8WELOGQLQJ och 7HNQLVN XWYHFNOLQJ är starkt korrelerade; korrelationen är 0,50 . Den pågående internationaliseringen av näringslivet medför att näringsklimatet i allt oftare jämförs med förhållanden i andra länder. Näringsklimat är dock inget entydigt begrepp utan har olika betydelse för olika personer. Det omfattar både politiska förändringar och ekonomiska händelser. Företagsledare fattar sina beslut om framtida investeringar mot bakgrund av den egna uppfattningen om näringsklimatet i , deras förväntningar respektive hur de bedömer att förutsättningarna är på andra håll i världen. Det är således rimligt att utgå från att företagsledarnas bedömningar av framtida förutsättningar att bedriva verksamhet på olika platser avgör vilka investeringar som kommer att göras. Företag som har en omfattande utlandsverksamhet kan, i högre grad än de företag som enbart är etablerade i , välja mellan och andra länder när det gäller expansion respektive nedläggning. En bättre förståelse för drivkrafterna bakom näringslivets tillväxt och förnyelse kan därför baseras på kunskap om hur näringslivets nyckelpersoner uppfattar villkoren för näringslivets utveckling. I detta avsnitt ska vi därför belysa hur näringslivets företagsledare ser på förutsättningarna att bedriva verksamhet i och vilka planer de har . Vi utgår från en undersökning, som genomfördes , med 242 företagsledare bland de 500 omsättningsmässigt största företagen i . Näringsklimatet uppfattas som bättre utomlands hade svenskt näringsliv ånyo hamnat i en situation av ökad osäkerhet, delvis beroende av finanskrisen i . En flerårig börsuppgång hade brutits och vissa företags aktier föll kraftigt . Detta var en markant scenförändring. Den kris landet kastades in i hade successivt klingat av och allt fler positiva tecken kunde skönjas . Framför allt förbättrades statens finanser, vilket ökade stabiliteten i den svenska ekonomin. Knappt var tredje tillfrågad företagsledare anger att näringsklimatet förbättrats . Som framgår av diagram 3.7 är detta en mycket lägre andel än 1993, då tyckte att näringsklimatet hade förbättrats. hade företagsledarna dock den krisartade i färskt minne. Andelen av de som uppger att näringsklimatet är oförändrat har ökat kraftigt, från och mätning. En tolkning av detta mätresultat kan vara att den uppfattning om ett gradvis förbättrat näringsklimat som kunde noteras har brutits. kan konstateras att det trots detta är färre än tidigare som 58 Se även resultatet av personliga intervjuer med koncernledningar i NUTEKs rapport 6YHQVNW QlULQJVOLY RFK QlULQJVSROLWLN 59 För information om intervjuundersökningen hänvisas till appendix G. tycker att näringsklimatet har blivit sämre ± jämfört . 'LDJUDP +XU DQVHU GX DWW QlULQJVNOLPDWHW Sn GHW KHOD WDJHW KDU I|UlQGUDWV XQGHU GH VHQDVWH WLOO nUHQ" 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ RFK 6,)2 När företagsledarna får jämföra näringsklimatet i med andra länder undersökning visar det sig att av alla tillfrågade anser att näringsklimatet är bäst i . Drygt hälften av företagsledarna anser i stället att det är bäst i andra länder. Av de företag som har mer än hälften av sina anställda utomlands - och som därmed kan antas ha goda förutsättningar att göra direkta jämförelser med förhållanden i andra länder - bedömer att näringsklimatet är bäst utomlands. De branscher som har en stor andel av sin produktion i tycks vara något mer positivt inställda till än övriga företag. Skillnaderna är dock mycket små. Detta är en betydande attitydomsvängning då nästan hälften av företagsledarna bedömde att förutsättningarna att bedriva lönsam verksamhet var bäst i Sverige.60 Det går bra för företagen i Trots den något mer ifrågasättande synen på näringsklimatet i jämfört med andra länder går det bra för företagen i . Detta märks i företagens omsättning och i planerna att öka både 60 I tidigare undersökningar har frågan varit +XU VHU 'X Sn I|UXWVlWWQLQJDUQD UHQW DOOPlQW DWW EHGULYD O|QVDP YHUNVDPKHW" bU I|UXWVlWWQLQJDUQD ElVW L 6YHULJH HOOHU L DQGUD OlQGHU" Frågan har omformulerats till +XU VHU GX Sn QlULQJVNOLPDWHW L 6YHULJH MlPI|UW PHG DQGUD OlQGHU" produktionen och sysselsättningen i . I likhet med 1993, märks en viss optimism beträffande företagens expansionsplaner. )|UHWDJHQV RPVlWWQLQJ KDU |NDW som har gått sedan Riksbank och regering gav upp försvaret av den svenska kronan och lät den flyta fritt har exportföretagen gynnats av den nedvärderade svenska kronan. Många exportföretag hade vid intervjutillfället arbetat med högt kapacitetsutnyttjande . Detta läge av flerårig expansion framgår tydligt när omsättningsutvecklingen studeras. Två av tre företagsledare uppger att omsättningen har stigit . Det innebär en kraftig ökning jämfört med då nära vart annat företag angav en minskad omsättning. Medan det rådde en direkt kris i - även bland storföretag - var läget således väsentligt annorlunda . av samtliga tillfrågade företagsledare uppger att omsättningen har minskat . Det är främst företag som är beroende av den svenska hemmamarknaden som har minskat sin omsättning. som den svenska hemmamarknaden har utvecklats svagt under har också konkurrensen för vissa företag ökat till följd av det svenska EU- inträdet. )|UHWDJHQV SURGXNWLRQ I|UYlQWDV |ND Den positiva utvecklingen för företagen i märks också i produktionen. Mer än hälften av företagsledarna bedömer att företagets produktionsvolym i kommer att öka , medan tror på en minskning. En tredjedel av företagen räknar med minskade inköp i , medan en femtedel anger att inköpen kommer att öka. Det innebär att inköpen av svenskproducerade varor och tjänster tenderar att minska jämfört med tidigare. Därför finns det en hotbild för svenska leverantörers förmåga att klara en ökad internationell konkurrens. Det faktum att inköpen förväntas ske i ökad utsträckning utomlands ska inte enbart tolkas som att näringsklimatet i blivit sämre. Det kan också vara en konsekvens av en långsiktigt ökad specialisering och att komplexiteten i produktionssystemen ökar. )OHU I|UHWDJ SODQHUDU Q\DQVWlOOQLQJDU L 6YHULJH Den ovanligt höga arbetslösheten i har fört upp sysselsättningsfrågorna högt på agendan över viktiga ekonomiska och politiska frågor. I diagram 3.8 kan vi se att det har skett en stor förändring i företagens sysselsättningsplaner . har företagen som planerar att öka sysselsättningen i ökat från . planerade cirka hälften av företagen att minska sysselsättningen. Denna andel har minskat till . den senaste undersökningen , liksom 1993, är det betydligt fler som avser att öka produktionen än sysselsättningen. 3ODQHUDU GLWW I|UHWDJ DWW QHWWR|ND HOOHU QHWWRPLQVND DQWDOHW DQVWlOOGD L 6YHULJH XQGHU GH QlUPDVWH nUHQ" 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ $QP , GH WLGLJDUH XQGHUV|NQLQJDUQD ILFN I|UHWDJVOHGDUQD XSSVNDWWD I|UlQGULQJHQ XQGHU GH NRPPDQGH WLOO nUHQ (IWHUVRP XQGHUV|NQLQJDUQD W\GHU Sn DWW VYDUHQ KDU VW|UVW JLOWLJKHW I|U HQ NRUWDUH WLGVSHULRG lQ nU KDU IUnJDQ lQGUDWV L nUV XQGHUV|NQLQJ WLOO DWW JlOOD I|UKnOODQGHW Sn IHP nUV VLNW .lOOD 187(. 6,)2 De företag som planerar att minska sysselsättningen i anger i huvudsak tre orsaker. Den främsta orsaken förefaller vara möjligheten att rationalisera och effektivisera produktionen som en följd av bland annat teknikutvecklingen. De andra orsakerna är låg eller vikande efterfrågan i och ett ofördelaktigt svenskt kostnadsläge.