sou · GOB37d9 · 2001-01-01 00:00:00 — En negativ extern effekt uppstår då ett företag genom utsläpp förorenar luft, mark eller vatten som kan påverka andra verksamheter eller enskilda individer. Flexibla mekanismer är inom det s.k. Kyotoprotokollet (protokoll till klimatkonventionen) former för överföring av tillstånd/rättigheter att släppa ut klimatpåverkande gaser mellan konventionsparter, t.ex. handel med utsläppsrätter. Flyktiga organiska ämnen bidrar till uppkomsten av marknära ozon, vilket kan ha negativ inverkan på växtlighet och människors hälsa. Utsläppen härrör bland annat från biltrafik, bostadsuppvärmning och avdunstning av bensin och lösningsmedel. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Förnybara resurser är sådana resurser som kan reproduceras t.ex. skog, fisk, ren luft och rent vatten. Försiktighetsprincipen innebär enligt Riodeklarationen att om det föreligger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada, får avsaknaden av full vetenskaplig bevisning inte användas som ursäkt för att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärder för att förhindra miljö- förstöring. Gini-koefficienten kan sägas visa hur stor inkomstskillnad det är mellan två slumpmässigt valda individer/hushåll. Handelsbalansnettot är resultatet av en sammanställning av ett lands export och import av varor. Humankapital är människors kunskaper, färdigheter och andra fysiska och psykiska egenskaper som bidrar till produktionsförmågan, vilka förvärvats genom investeringar i utbildning, hälsovård etc. Icke-förnybara resurser är sådana resurser som inte kan reproduceras när de en gång utvunnits ur naturen, t.ex. mineralier och metaller. In-situ värde är det marginella värdet av den befintliga resursstocken. Internalisera är styrning som tvingar eller ger incitament till beslutsfattare att ta hänsyn till konsekvenser för andra. Internalisering av miljöeffekter kan ske genom bl.a. införande av miljöskatter eller miljöavgifter. Genom internalisering görs de externa effekterna interna. Irreversibel är inom naturvetenskapen en process som inte i varje punkt är omvändbar. Begreppet kan också användas för att beteckna en samhällelig eller teknisk utveckling där det för varje gjort val finns få eller inga möjligheter att återvända. Justerad nettonationalprodukt används i denna Långtidsutredning som ett mått på hållbar utveckling och definieras som konsumtion justerad för värdet av nettoförändringar i realkapital, värdet av naturkapitalstocken, värdet av miljöskador samt handelsbalans- nettot. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Klimatkonventionen är om klimatförändringar som undertecknades av drygt 150 länder i samband med den konferens om hållbar utveckling som hölls i . Klimatpåverkande gaser är gaser som leder till en ökning av växthuseffekten. Främst utgörs dessa av koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas), fluorkolväten, perfluorkolväten samt svavel- hexafluorid. Kollektiv vara karaktäriseras av att en persons konsumtion av varan (eller nyttigheter) inte minskar andra personers möjligheter att dra nytta av densamma. Det kan också vara omöjligt, eller förbundet med stora kostnader, att hindra någon från att få tillgång till den kollektiva varan. Kolmonoxid är en lukt- och färglös gas som bildas vid ofullständig förbränning i en bensinmotor, t.ex. vid tomgång och höga varvtal. Vid kallstart är halten särskilt hög. Påverkar människans hjärt- och kärlsystem. Kolsänka är en varaktig ökning av koldioxidupptaget i skog och mark till följd av växternas fotosyntes. Konsumentöverskottet är det värde en person tillmäter en vara eller en resurs utöver marknadspriset. Konsumtionsperspektiv beskriver här vilka realekonomiska effekter (t.ex. till följd av en miljöförändring) som påverkar årets produktionsresultat, oavsett när i tiden de orsakades. Används vid justering av nationalräkenskaper. Kostnadseffektivitet är det läge då ett givet mål uppnås till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Kostnadsintäktsanalys är en teknik för att identifiera och kvantifiera de intäkter och de kostnader som uppstår för samhället när t.ex. ett projekt genomförs. Framtida kostnader och intäkter diskonteras till ett värde , s.k. nuvärde. Kretsloppsanpassning definieras i som en anpassning till återanvändning och återvinning av material som annars skulle ha blivit avfall. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Kritiska belastningsgränser är den nivå där ingen negativ effekt uppstått, men där ytterligare en liten tillförd mängd kan ge upphov till negativa effekter i form av långvariga och allvarliga skador. Kvasi-optionsvärdet uppstår till följd av osäkerhet om framtiden och innebär att det finns ett värde i att hålla flera möjligheter öppna. Kväveoxider är en grupp gaser bestående av kväve och syre som bildas vid förbränning. I fuktig luft omvandlas kväveoxider till salpetersyra, vilket faller ned som surt regn. Kyotoprotokollet antogs 1997 och är ett resultat av förhandlingar inom klimatkonventionen och innebär bl.a. att ett bindande åtagande har fastställts för industriländerna att minska utsläppen av växthusgaser års nivå till perioden 2008- 2012. Köpkraftsjusterad innebär att t.ex. BNP justeras, för att eliminera skillnader i prisnivå mellan länder. Efter en sådan justering kan en real jämförelse mellan länder göras, dvs. den mängd varor och tjänster som produceras i olika länder kan jämföras. Marginalkostnadsprissättning innebär att priset på en vara sätts utifrån vad det kostar att producera ytterligare en enhet av denna vara. Marknadsmisslyckande (marknadsimperfektion) är en marknads- situation med ineffektiv resursfördelning p.g.a. att det t.ex. saknas marknader för vissa varor och tjänster. Marknära ozon är det ozon som finns i marknära luftlager och kan inverka negativt på växtlighet och på människors hälsa. Utsläpp av kväveoxider och kolväten har medfört ökad bildning av ozon i den lägre atmosfären. Miljöavgiftens syfte är det samma som miljöskattens, men till skillnad från denna är en avgift öronmärkta för en viss användning och återförs i någon form till det kollektiv som har erlagt avgiften. är den samlade svenska miljölagstiftningen. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Miljökuznetskurvan visar sambandet mellan inkomst eller BNP per person och miljöpåverkande utsläpp i form av ett upp- och nedvänt U. Detta innebär att vid en låg nivå på inkomst eller BNP per person ökar utsläppen i takt med ökande inkomst i ett land. Vid en viss nivå på inkomst eller BNP per person tenderar emellertid utsläppen att minska när inkomsten fortsätter att öka. Miljöresurs är luft, vatten, skogsekosystemet och jordbruks- ekosystemet. Miljöskatter syftar till att vrida priser rätt, så att priserna avspeglar värdet eller kostnaden för de miljöeffekter som uppstår vid konsumtionen eller produktionen av varan eller tjänsten (dvs. internalisera de externa effekterna). En skatt är en allmän inkomst till statskassan. Monetär innebär att värdet uttrycks i termer av pengar. Montrealprotokollet är ett åtgärdsprogram för avveckling av ozonnedbrytande ämnen för de anslutna parterna. ratificerade Montrealprotokollet 1988. Naturkapitalet är de samhällsekonomiska värden som utgörs av ekosystemen skog, jordbruksmark, sötvatten och vatten, samt tillgången till ändliga resurser. Naturresurs är en resurs som utvinns för ekonomisk , t.ex. metaller, fossila bränslen, fisk, vilt, bär och svamp. Nettonationalprodukt (NNP) är BNP minus förslitning av kapital. Optimeringsmodeller innebär att ett visst värde maximeras eller minimeras under förutsättning att ett antal restriktioner uppfylls. Optionsvärdet är den nytta människor finner i att en resurs sparas, trots att hon inte tänker utnyttja den . Ozonuttunnande är t.ex. utsläpp av freoner. Se CFC ovan. ppm (miljondelar av totala luftvolymen) är en måttenhet som används bl.a. för koldioxidhalten i atmosfären. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Produktionsperspektiv omfattar här de realekonomiska effekter av t.ex. en miljöförändring som årets aktiviteter kan ge upphov till och . Används i samband med justering av national- räkenskaper. Realekonomiska effekter utgörs här av de effekter som påverkar ekosystemens produktivitet och därmed åsamkar faktiska ekonomiska konsekvenser. Realkapital är den produktionsapparat som består av maskiner, byggnader, transportmedel, vägar, m.m. Riodeklarationen antogs vid om miljö och utveckling och lägger fast ett antal grundläggande principer både vad gäller miljö och utvecklingsarbete inom länder och mellan länder. ligger till grund för Europeiska gemenskapen. Undertecknandet skedde i , men ändringar har därefter skett genom bestämmelser i nya fördrag. Rödlistade arter är sådana arter som är akut hotade, sårbara, sällsynta eller hänsynskrävande. Rödlistorna tillhandahålls av artdatabanken. Samhällsekonomisk kostnad inkluderar, förutom privatekonomiska kostnader, även kostnader för de externa effekterna. Signifikant är något som kan säkerställas med hjälp av statistiska metoder. Skogslager är värdet av skogens virkesstock (virkesförråd). Svaveldioxid är en gas bestående av svavel och syre som bildas vid förbränning av svavelhaltiga bränslen som svartlut och olja. I kontakt med fuktig luft omvandlas svaveldioxid till svavelsyra. Utsläppet bidrar till försurningen. Transaktionskostnader är kostnader för beräkningar, underlag och avtal som ligger till grund för själva transaktionen. Som exempel kan nämnas växlingskostnader, juridiska kostnader för kontrakt och avtal samt transportkostnader. Undvikandekostnad är kostnaden för att undvika miljöproblem. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Utsläppsrätter/kvoter är en definierad delmängd av den totalt tillåtna utsläppsmängden i ett land som fastställs av staten. Staten kan ge bort eller sälja utsläppsrätter till olika aktörer som bidrar till utsläppen, vilka i sin tur köper och säljer rätter/kvoter av varandra i syfte att få till stånd kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Utvinningskostnaden är produktionskostnaden för att utvinna en naturresurs. Välfärdsekonomiska effekter är här det värde människor finner i en god miljö utöver de rena produktionsminskningar miljöproblemen för med sig (dvs. de realekonomiska effekterna). Växthuseffekt uppstår då värmestrålning från jorden absorberas av bland annat koldioxid och vattenånga. Vid ökade utsläpp av koldioxid förstärks växthuseffekten. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Ahnér, E. & Brann, K. [1996], Fisk – en miljöhotad naturresurs, . , , , P-O. & , K-G. [1997], Welfare Measurement, Sustainability and Accounting, , Cheltenham. & , K-G. [1999], Gröna Nationalräkenskaper: Välfärdsindex eller moment 22? i , J. ), Ekonomi och miljö. En antologi, Arbetarrörelsens Ekonomiska Råd, 4, Tryckeri. Artdatabanken [2000], hemsida på internet: , . Barnett, H. & , C. [1963], Scarcity and Growth: The Economics of Binswanger, H.P. [1989], Brazilian Policies that Encourage Deforestation in the Amazon, , Environment Department Working Paper No. 16, , D.C. Bohm, P. [1977], Samhällsekonomisk effektivitet, och Samhälle, . & Mäler, K-G. & , L. [1990], Environment and Development: An Economic Approach, Kluwer Academic Publishers. BP-Amoco [1998], 1998. Chambers, R. [1988], Sustainable Livelihoods, Environment and Development: Putting Poor Rural People First, , . [1968], Sätt pris på miljön. Samhällsekonomiska argument i miljöpolitiken, , . & , J. [1989], For the Common Good, Beacon Press, . Dasgupta, P. & Heal, G. [1979], Economic Theory and , , . Dasgupta, P. [1982], The Control of Resources, , . Bilaga 7 till LU 1999/2000 Dasgupta, P., Kriström B. & Mäler, K-G. [1995] Current issues in resource accounting, i , P-O., Kriström, B. & Mäler, K-G, Current issues in Environmental Economics, . Dasgupta, P. & Mäler, K-G. [1998], Decentralization Schemes, Cost- Benefit Analysis, and as a Measure of Social Well-Being,Beijer Discussion Paper Series No. 116, , . Dasgupta, P. & Mäler, K-G. [1999], Well-Being, Symposium Issue in , i Environment and Development Economics, UTKAST. Ds 1995:70, Generationsräkenskaper, Expergruppen för studier i offentlig ekonomi (), , , . Ds 1997:26, Andra Nationalrapport om Klimatförändringar, Ds 1997:81, Fisk och fusk – mål, medel och makt i fiskeripolitiken, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), , , . [1999], Biologisk mångfald och uthålligt samhälle i Naturbruk och hållbar utveckling, SLU kontakt 6, . [1999], Energiläget i siffror1999. [1999], The Precautionary Principle, Discussion Note for 2-3 1999, ENVECO-meeting, . & Krueger, A.B. [1994], Economic Growth and the Environment, Working Paper, No. 4634, , . (red.) [1995], The Economics of Sustainable Development, . & , J.V. [1984], Concepts and Measures of Scarcity with a Summary of Recent Trends, , Vol. 11:4, s. 363-379. & , T. [1991], A Test of the Theory of , , Vol. 106:1, s. 123-40. Hanley, N. et. [1999], Measuring sustainability: A time series of alternative indicators for , Ecological Economics 28, s. 55-73. [1968], The Tradegy of the Commons, Science, Vol. 162, s. 1243-48. Hartwick, J.M. [1977], and the Investing of Rents from , 67. [1979], Project Planning and Income Distribution, , The Hague and . Bilaga 7 till LU 1999/2000 Hotelling, H. [1931], The Economics of , , Vol. 39:2, s. 137-175. Hufschmidt, M.M, et. [1983], Environment, , and Development. An Economic Valuation Guide, , and . [1995], Allemansrätten – hur bör den förändras i Ds 1995:15, Hushållning med knappa naturresurser – exemplen allemansrätten, fjällen och skotertrafik i naturen, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), . Hägerhäll, B. (red.) [1989], Vår gemensamma framtid, Rapport från för miljö och utveckling under ordförandeskap av statsminister , Prisma/. IIASA [1998], Fifth Interim Report, Cost-effective Control of Acidification and Ground-Level Ozone, Part A. IPCC [1996], Climate Change - Economic and Social Dimensions of Climate Change, . & Stymne, S. [1996], Sustainable Economic Welfare in , A Pilot 1950-1992, SEI, . [1989], Ekologi och miljöpolitik, i , L. ), Värdera miljön!, , . , P-O. [1987], The Economic Theroy and Measurement of Environmental Benefit, , . samt , J.T. [1980], Scarcity: Empirical Evidence and Public Policy, , Vol. 7:3, s. 256-271. Kindbom, K., , K. & Lövblad, G. [1993], Emissioner av svavel, kväve och alkaliskt stoft i 1900-1990, i Beräkning av ackumulerad syrabelastning från atmosfären till de svenska ekosystemen, Delrapport 1, (), . [1992], Nationalförmögenheten, Bilaga 11 till Långtidsutredning , . [1998], Svenska Miljöräkenskaper, . [2000], Konkurrensen i – problem och förslag, rapport 2000:1, . , O. [1995], Accounts, , . Krautkraemer, J. [1998], Scarcity, , Vol. 36, No. 4, , s. 2065-2107. Kretsloppsdelegationen [1997], Strategi för Kretsloppsanpassade material och varor, rapport 1997:14, . Bilaga 7 till LU 1999/2000 Kriström, B. & , S., [1992], En Effektiv Miljöpolitik, Bilaga 6 till , , Allmänna Förlaget, . Kriström, B. & , R. [1998], Miljöekonomi, . Kågeson, P. [1993], Miljö och Ekonomi i Samspel, Naturskydds- föreningens förlag, . Kågeson, P. [1997], Growth versus the Environment – is there a trade- off?, doktorsavhandling, studier, . Kågeson, P. [1999], Is Factor 10 a useful Tool in Environmental Policy?, 240. [1998], Accounts for , doktorsavhandling, Studies in Economic History; 21, . Lomborg, B. [1998], Verdens , Centrum Forlag, . Meadows, D.H., Meadows, D.L. & , J. [1972], The Limits to Growth, Ltd, . [1998], Ställ om för Rättvist Miljöutrymme. Mål och beräkningar för ett hållbart , . [1995], Miljön som långsiktig restriktion, Bilaga 2 till , , , . Mäler, K-G. [1974], Environmental Economics: A Theoretical Inquiry, Mäler, K-G. [1984], Nya Ekonomiska Styrmedel i Miljöpolitiken, Ekonomisk Debatt, Nr. Mäler, K-G. [1989], Europeisk försurning – möjligheter till samarbete, i , L. ), Värdera miljön!, , . Mäler, K-G. [1995], Economic Growth and the Environment, Beijer Reprint Series No. Mäler, K-G. [1997], Beskattning av naturresurser, i Skatter, miljö och sysselsättning, Bilaga, SOU 1997:11. [1997], Miljöskatter i – ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, förlag. [1998], Gruvavfall – miljöeffekter och behov av åtgärder, Rapport 4948, . [2000], hemsida på internet: , . Noorgard, R. [1990], Economic Indicators of Resource Scarcity: A Critical Essay, , Vol. 19:1, s. 19-25. Nordhaus, W. & , J. [1972], Is Grothw Obsolete?, i Economic Growth, NBER, Press, . Bilaga 7 till LU 1999/2000 Referenser 161 [1999], The Use of in Nordic Environmental Policy 1997-1997, Tema Nord 1999:524, . [1991], Koldioxidutsläpp: utsläpp och beräkningsmetodik, Allmänna förlaget, . [1997], Klimatrapport , R 1997:29, . [1999], Kretsloppsanpassning ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, Bilaga 4, /2000, FaktaInfo, . [1995], Economic Outlook. [1997], . [1998], Towards Sustainable Development - Environmental Indicators. [1999], The Price of Water - Trends in Countries. Pearce, D. [1993], Blue Print 3 – Measuring Sustainable Development, , . Pearce, D., Markandya, A. & Barbier, E. [1989], Blueprint for a , , . Pearce, D. & , K. [1990], Economics of and the Environment, Harvester , . Pearce, D. & Warford, J. [1993], World Without End. Economics, Environment, and Sustainable Development, . , R., Ma, Y. & McGilvray, J. [1996], & Environmental Economics, Longman, . Pesaran, M. [1990], An Econometric Analysis of Exploration and Extraction of Oil in the U.K. Shelf, , Vol. 100:401, s. 367-90. Radetzki, M. & , B. [2000] – de ökande inkomstklyftornas århundrande. Men hur tillförlitliga är siffrorna?, Ekonomisk Debatt, Nr. 1, s. 43-57. Rees, W. & Wackernagel, M. [1994] Our Ecological Footprint: reducing human impact on the earth, Publishers. Regeringens proposition [1996/1997:1], Bilaga 4, Fördelningspolitisk redogörelse. Regeringens skrivelse [1997/98:13], Ekologisk hållbarhet. & Erikssson, E. [1999], Sustainable Development within the Aluminium Sector, 5040, . SCB [1998a], Nationalräkenskaper 1980-1996. SCB [1998b], BNP Kvartal 1998:4. SCB [2000], Miljöpåverkan av svensk handel – resultat från en pilotstudie, Rapport 2000:5. SGU [1999], Grundvatten av god kvalitet, . Bilaga 7 till LU 1999/2000 Shafik, N. [1994], Economic Development and Environmental Quality: An Economic Analysis, SOU 1990:59, Sätt värde på miljön! Miljöavgifter och andra ekonomiska miljöräkenskaper, betänkande av , , Allmänna förlaget, . SOU 1993:79, Handel och miljö – mot en hållbar spelplan, en rapport från Miljövårdsberedningen, Allmänna förlaget, . delbetänkande av , , . SOU 1997:8, Handel med skrot och begagnade varor, betänkande av 1996 års skrothandelsutredning, , . Skatter, miljö och sysselsättning, slutbetänkande av Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling, betänkande av Miljövårdsberedningen, , . betänkande av Miljövårdsberedningen, Fakta info direkt, .. SOU 2000:7, /2000, , . SOU 2000:45, Handla för att uppnå klimatmål!, slutbetänkande från Utredningen om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i , , . [1994], Kompendium i miljöekonomi, opublicerat material, , . Stollery, K. [1983], Depletion with Cost as the Extraction Limit: A Model Applied to the Behaviour in the , , Vol. 10:2, s. 151-65. Summers, R. & Heston, A. [1991], The (5): An expanded set of International comparisons, 1950-1988, , , s 327-368. [1999], Vad bestämmer skillnader i tillväxt mellan länder?, i Calmfors, L. & , M. ), Tillväxt och ekonomisk politik, , . Tietenberg, T.H. [1984] Program in Principle and Practice: Regulatory Reform in , Resources for the Future, , D.C. Tietenberg, T.H. [1992] Environmental and Economics, Bilaga 7 till LU 1999/2000 United Nations Development Programme [1998], , for the UNDP, . , , [2000], hemsida på internet: , . [1996], om social utveckling , Aktstycken utgivna av , Ny serie II:50, . UN ECE [1988] Protocol Concerning the Control of Emissions of Nitrogen Oxides or their Transboundary Fluxes, , , 1988. [1994], Konventionen om Biologisk Mångfald, . UNFCCC [1992], Convention on Climate Change, , . [2000], hemsida på internet: , . Weitzman, M.L. [1976], On the Welfare Significance of in a Dynamic Economy, , 90, s. 156-62. Weizsäcker, E.U. von, Lovins, A.B. & Lovins, L.H. [1995], Faktor Vier: Doppelter Wohlstand - halbierter Naturverbrauch, Droemer Knaur, . Weterings, R.A.P.M. & Opschoor, J.B. [1992], The ecocapacity as a challenge to technological development, Rijswijk. [a] , olika årgångar. [1991], The , A Policy Paper. [1992], 1992, [1995], Monitoring Environmental Progress – A Report on Work in Progres, , , D.C. [1998], 1998. [1999a], Poverty Trends and Voices of the Poor. [1999b], World Development Indicators 1999, , D.C. [1999/2000], 1999/2000. [2000a], Commodities in the 20th century, Global Commodity Markets, . [2000b], hemsida på internet: , . [1997], Resource Flows: The Material Basis of Industrial Economies. [1997], The Last Frontier : Ecosystems and Economies on the Edge, , , D.C. Bilaga 7 till LU 1999/2000 och [1999], Tillståndet i världen -99 , förlag, . ISBN 91 - 38 - 21228 - 5 ISSN 0375 - 250X