sou · GOB37d7 · 2001-01-01 00:00:00 — 32 Här bortser vi från det triviala att socialt (kulturellt) avstånd kan vara större inom länder än mellan länder, vilket gör detta begrepp rätt oanvändbart i många sammanhang. 46 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet: efterfrågesidan Bilaga 6 till LU 99 del av de rådande normerna bli improduktiva. Sådana improduktiva normer kan länge styra en verksamhet, eftersom det är socialt kostsamt för individerna i gruppen att offentligt avvika från de rådande normerna. I socialt och kulturellt sammansatta miljöer är det lättare att modifiera de styrande normerna, eftersom kostnaderna för individen att avvika från improduktiva normer blir lägre. Innebörden av detta är således att miljöer som karakteriseras av mångfald har större flexibilitet än enhetliga miljöer. 6.3Hudfärg, hårfärg och namn I tidigare avsnitt diskuterades att det är möjligt att vissa faktorer som hudfärg, hårfärg och namn kan påverka individers chanser på arbetsmarknaden. Att empiriskt undersöka detta är svårt. Ett sätt är att undersöka sambanden mellan individernas produktivitet och arbets- marknadsstatus eller lön. Om skillnader i inkomst eller arbetsmarknads- situation inte kan förklaras av individernas observerbara produktiva förmåga är man hänvisad till icke observerbara faktorer som till exempel diskriminering. Att sedan kunna konstatera att diskriminering före- kommer förutsätter att man kan kontrollera för icke-observerbara produktivitetsrelaterade individegenskaper. Detta är i allmänhet svårt och förutsätter mycket goda data. Det kan också vara intressant att studera hur individer på den svenska arbetsmarknaden uppfattar arbetsmarknadschanserna för individer med utländsk bakgrund. I hade vi tillfälle att göra ett överurval av personer med utländsk bakgrund där vi valde att ställa frågor om just inverkan av hudfärg, hårfärg och namn på chanserna att få arbete. Frågorna ställdes till såväl personer som är födda i som personer födda utomlands, och både till arbetslösa och till dem som hade ett arbete. Appendix B innehåller en kortfattad beskrivning av databasen (se även avsnitt 5.2). Arbetsgivare kan tänkas välja att anställa personer från en grupp som har vissa observerbara karaktäristika som de anser speglar genomsnittlig produktivitet i den gruppen. Genom att identifiera sådana faktorer kan företagen minska kostnaderna för rekrytering. För personer som är födda utomlands kan till exempel namn vara en lätt observerbar faktor som kan användas i en anställningsprocess. Bilaga 6 till LU 99 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet: efterfrågesidan Tabell 6.1 Hudfärgens och hårfärgens betydelse för att få arbete i allmänhet, I största allmänhet, i vilken grad tror du att mörkt hår eller mörk hudfärg påverkar möjligheten att få ett arbete? I största allmänhet, i vilken grad tror du att ett utländskt namn påverkar möjligheten att få ett arbete? I största allmänhet, i vilken grad tror du att det förekommer att man låter bli att söka ett utannonserat arbete enbart på grund av sin utländska bakgrund? I tabell 6.1 ovan redovisas personernas uppfattning om betydelsen av hudfärg, hårfärg och namn för möjligheterna att få arbete. Genomgående anser av dem som intervjuades att såväl mörk hud- och hårfärg som utländskt namn i stor utsträckning (hög och viss grad) påverkar möjligheterna att få arbete. Personer som är födda i har samma uppfattning som personer som är f ödda utomlands. Däremot anser en något större andel inrikes födda än utrikes födda att utländsk bakgrund påverkar beslutet att söka ett arbete. (hög och viss grad) av de som är födda i är av uppfattningen att personer låter bli att söka ett utannonserat arbete på grund av sin utländska bakgrund. av de som är födda utomlands är av samma uppfattning. 48 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet: efterfrågesidan Bilaga 6 till LU 99 Tabell 6.2 Hudfärgens och hårfärgens betydelse för att få arbete för egen del, personer som är födda utomlands, andelar i procent I vilken grad tror du att din hårfärg eller hudfärg har påverkat dina egna möjligheter att få ett arbete? I vilken grad tror du att ditt namn påverkat dina egna möjligheter att få ett arbete? Har det hänt att du har låtit bli att söka ett utannonserat arbete enbart p.g.a. din utländska bakgrund Hur ofta har det hänt? Anm. 334 personer har svarat på de tre första frågorna Nästan hälften (44,) av dem som är födda utomlands tror att deras hudfärg, hårfärg och namn avsevärt (hög och viss grad) påverkat deras möjligheter att få arbete ( tabell 6.2). anger att de har låtit bli att söka ett arbete på grund av sin utländska bakgrund. Merparten av dessa personer är födda i länder i och . Det bör betonas att urvalen är mycket små i synnerhet när de bryts ner på födelseland och därför ska dessa resultat tolkas med försiktighet. En viktig slutsats som ändå kan dras är att svaren indikerar att det finns en utbredd uppfattning bland arbetslösa och de som har arbete (och antag- ligen andra) av olika ursprung att utseende och namn påverkar Bilaga 6 till LU 99 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet: efterfrågesidan chanserna till arbete. Det kan innebära stora välfärdsförluster för många individer och för samhället som helhet. Bilaga 6 till LU 99 7 Sammanfattning och slutsatser Empiriska studier och tillgänglig statistik tyder på att det finns systematiska skillnader i arbetslöshet mellan individer som är födda i och utrikes födda. Arbetslöshetsriskerna varierar även mellan infödda med föräldrar födda i och infödda med föräldrar födda utomlands. Det är dock svårt att på basis av och publicerade statistik förstå hur stora dessa skillnader är och hur de förändras över tiden. De statistikkällor som är lätt tillgängliga för allmänheten och för media redovisar nämligen arbetslöshetstal som är baserade på medborgarskap. Frågan är då hur intressant en sådan uppdelning är med tanke på att ett stort antal individer blir svenska medborgare . Exempelvis har över 200 000 personer blivit svenska medborgare under 1990- talet. En uppdelning efter medborgarskap säger inte något om det centrala problemet, nämligen hur invandrad arbetskraft integreras på den svenska arbetsmarknaden. Utländska medborgare är en grupp som kan innefatta såväl individer som är födda i , som individer som kommit till landet. Förändring i arbetslöshetstal i en sådan grupp styrs av vilka som lämnar gruppen (blir svenska medborgare) och vilka som tillkommer (invandrad arbetskraft). Här finns det en uppenbar risk att den arbetslöshetsbild som förknippas med gruppen reflekterar de nyanländas svårigheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Samma problem gäller även den statistik med mer begränsad spridning som redovisar arbetslöshet efter individens födelseland. Indelning efter både medborgarskap och födelseland förefaller att utgå från antagandet att framgångar och svårigheter på arbetsmarknaden för utrikes födda i första hand avgörs av deras geografiska ursprung. För att förstå integrationsgraden på arbetsmarknaden är det helt nödvändigt att veta hur arbetslöshet och sysselsättning varierar med invandringstid. Statistik som rapporterar arbetslöshetsskillnader för individer efter invandringsperiod kan belysa om arbetslöshetsskillnader mellan infödda och utrikes födda minskar med vistelsetiden i eller är bestående. Stora arbetslöshetsskillnader mellan invandrade personer och övriga kan avspegla det faktum att det tar tid att komma in på en ny nationell arbetsmarknad. En lika stor skillnad mellan infödda och 52 Sammanfattning och slutsatser Bilaga 6 till LU 99 individer som invandrade betyder däremot att någonting har gått fel i integrationsprocessen. En fördjupad bild av integrationsprocessen på den svenska arbetsmarknaden kan endast baseras på statistik som fångar utvecklingen . Vilka andra faktorer än svårigheterna i samband med byte av nationell arbetsmarknad kan då ligga bakom skillnader i arbetslöshetstal för olika grupper på arbetsmarknaden? Vad gäller utbudssidan, det vill säga egenskaper som kan relateras till den arbetssökande individen, diskuterar vi möjligheten att olikheter i humankapital och sökaktivitet skulle kunna förklara skillnaderna i arbetslöshet. De resultat som presenteras i studien visar att det finns små skillnader i utbildningsnivå mellan infödda och utrikes födda. Resultaten visar också att personer som är födda utomlands söker arbete minst lika aktivt och utnyttjar samma kanaler som personer som är födda i landet. Det går således inte att hävda att personer som är födda utomlands är arbetslösa i större utsträckning än de som är födda i landet för att de söker arbete mindre aktivt. Kunskaper i svenska språket och om det svenska arbetslivet har framförts som en central förklaring till de observerade skillnaderna i arbetsmarknadsutfall. Bristande kunskaper i svenska kan naturligtvis vara ett hinder för dem som anlänt till . Men studier av ungdomar som fått hela sin utbildning i visar att arbetslöshetsrisken är större för dem med utlandsfödda föräldrar än för dem med föräldrar som är födda i . Skillnaden kvarstår efter kontroll för betyg i svenska. Dessa resultat tyder på att andra faktorer än traditionella utbudsfaktorer bidrar till de arbetslöshetsskillnader vi observerar. På efterfrågesidan diskuteras arbetsgivarnas möjligheter att sortera bland arbetskraft med utländsk bakgrund. En möjlig mekanism som kan ge upphov till skillnader i arbetslöshet är arbetsgivarens oförmåga att bedöma kvalifikationer hos invandrad arbetskraft. Om arbetsgivarna på grund av bristande information inte med säkerhet kan identifiera den bästa kandidaten till ett ledigt arbete, finns det risk att genomsnittliga gruppegenskaper används som indikatorer på den enskilde individens produktivitet. Anställningsbeslutet baseras i detta fall på grupp- i stället för på individegenskaper. Även om intentionen inte är att diskriminera, kan individer få sämre möjligheter enbart på grund av sitt namn eller utseende. Om arbetsgivare dessutom utgår ifrån en felaktig bild över olika gruppers förmåga och egenskaper blir situationen ytterligare förvärrad. Av vikt är här att obetydliga (verkliga eller tänkta) skillnader i gruppegenskaper kan ge upphov till onda cirklar. Om till exempel de som tillhör den diskriminerade gruppen har lägre chanser att kvalificera sig med hjälp av arbetslivserfarenhet förstärks de ursprungliga (verkliga Bilaga 6 till LU 99 Sammanfattning och slutsatser 53 eller tänkta) skillnaderna i genomsnittliga egenskaper mellan olika grupper. Hur viktiga är då egenskaper som indikerar att individen tillhör gruppen utrikes födda? De resultat som redovisas i rapporten pekar på att av de individer som har lämnat arbetslösheten, anser att möjligheten att få ett arbete påverkas av utseende (mörkt hår eller hudfärg) och namn. Personer som är födda i är av samma uppfattning som personer f ödda utomlands. Att en så stor andel av de tillfrågade gör denna bedömning tyder på att det är andra mekanismer än de traditionella som förklarar invandrarnas svårigheter på den svenska arbetsmarknaden. Resultaten indikerar också att en betydlig andel arbetslösa låter bli att söka vissa arbeten endast på grund av sitt namn och utseende. Den snäva fokuseringen på individrelaterade faktorer, som präglat den svenska debatten, medför svårigheter att förstå, analysera och ge rimliga förslag till förbättrad integration. I detta sammanhang är det viktigt att analyser av olika grupper på arbetsmarknaden inte baseras på diskussioner som producerar enkla "stereotyper". Det är inte ovanligt att utrikes födda presenteras som lågutbildade individer med bristfälliga kunskaper i svenska språket och om svenska förhållanden. Det förekommer även argument för att individer med utländsk bakgrund är "kulturellt" fjärran från vad som är svenskt och därför har svårigheter på arbetsmarknaden. Diskussionen om "kulturellt avstånd" vilar på mycket svaga empiriska grunder. Dessutom är det inte självklart att homogena arbetsplatser är mer effektiva än mer sammansatta miljöer. Det finns argument för att kulturellt och socialt sammansatta miljöer har en dynamik som lättare tillåter förändringar, vilket kan vara till fördel i en snabbt föränderlig värld. Möjligheten att öka den kulturella mångfalden på svenska arbetsplatser kan blockeras av uppfattningar som är baserade på stereotyper. Åtgärder för att öka mångfalden på arbetsplatserna och minska arbetslösheten bland utrikes födda bör utgå från analyser av vad som ligger bakom problemen. I detta sammanhang är det viktigt att åtgärderna utgår från problem som har sin uppkomst i att en individ har flyttat från ett land till ett annat. Vad gäller andra typer av eventuella genomsnittliga skillnader mellan utrikes och inrikes födda kan de individuella variationerna vara så stora att generella insatser blir missriktade. En enkel, viktig och billig första åtgärd är att se till att det finns lättillgänglig statistik om utvecklingen på arbetsmarknaden, som redovisar hur arbetslöshet och sysselsättning för utrikes födda varierar med den tid de vistats i landet. Andra typer av åtgärder bör ha inriktningen att så snabbt som möjligt kompensera för den förlust av humankapital som uppkommer vid bytet 54 Sammanfattning och slutsatser Bilaga 6 till LU 99 av nationell arbetsmarknad. Vidare är det viktigt att arbetsgivarnas bedömning av utländska betyg och examina underlättas genom lättillgängliga översättningar och jämförelser med svenska examina. Lika viktigt är det att underlätta komplettering av utländska examina och yrkeserfarenheter i de fall detta är nödvändigt för att kunskaperna skall vara relevanta på svensk arbetsmarknad. Ytterligare åtgärder bör motverka diskriminering som uppkommer på grund av arbetsgivares ofullständiga information om olika individers produktiva egenskaper. Det kan därför vara nödvändigt att ge ökade resurser för att bevaka att mångfaldsplaner upprättas och efterlevs. De offentliga arbetsgivarna skulle kunna åläggas att bevaka att de anställda representerar den kompetens som finns tillgänglig på arbetsmarknaden, oavsett individens ursprung. Vad gäller problem på arbetsmarknaden, som inte är relaterade till bytet av arbetsmarknad eller till diskriminering, ser vi ingen anledning att särbehandla utrikes födda. I likhet med vad som gäller för andra nytillkomna på svensk arbetsmarknad, till exempel ungdomar, kan det vara motiverat att underlätta för individen att få nödvändig arbetslivserfarenhet genom en tillfällig subvention av lönekostnaderna. Utrikesfödda med låg utbildning bör, i likhet med andra lågutbildade, erbjudas möjligheter till vidare studier. Utifrån målet att utrikes födda skall ha samma möjligheter till arbete och försörjning som inrikes födda är det sammanfattningsvis motiverat med åtgärder som syftar till att tackla de svårigheter som uppkommer i samband med inträdet på en ny nationell arbetsmarknad eller som syftar till att motverka diskriminering. Bilaga 6 till LU 99 Tabell A1 Några svenska studier av betydelsen av utländsk bakgrund Wadensjö (1972) intensitet som infödda, skillnader beroende på ur- Små skillnader i inkomst- 1975, 1980, och personer födda i . le Grand & Szulkin Utlandsfödda lägre timlön än födda i o. lägre SCB, , in- Försämring i arbetsinkomst, sysselsättning, arbetslöshet på Leiniö (1993) bakgrund har dubbelt så hög betydelse än ursprungsland . Bilaga 6 till LU 99 Wadensjö (1992) medborgare har lägre löner än ålder vid invandring viktiga. Wadensjö (1997) högre arbetslöshet än utrikes födda, utrikes födda har än inrikes födda. industri- och serviceyrken. ålder o. vistelsetid viktiga. Aguilar (1990) Broomé, , Framtiden svariga i ett 40- kunskaper i svenska kommer mellan personer med o. utan utländsk bakgrund, med undantag för 16-24 åringar. *Studierna kontrollerar ej för ålder, utbildning och andra sedvanliga humankapitalvariabler. Bilaga 6 till LU 99 Data: "" Databasen har sammanställts inom ramen för ett nordiskt projekt om arbetslöshetsersättning och sökbeteende. Den innehåller information om personer som var arbetslösa eller fick ett arbete . Data har samlats in genom telefonintervjuer av två olika urval av personer. Det ena urvalet består av personer som var registrerade som arbetslösa på en arbetsförmedlingen ( stockurvalet) vecka 1998 och det andra består av personer som lämnade arbetslösheten ( flödesurvalet ) veckorna 1998. Stockurvalet täcker personer i åldrarna medan flödesurvalet är begränsat till personerna i åldrarna . Sammanlagt intervjuades 723 personer från stockurvalet och 1333 från flödesurvalet. av flödesurvalet och av stockurvalet är födda utomlands. Tabell A1 innehåller viss deskriptiv statistik om urvalen. Huvudtexten utnyttjar data endast för flödesurvalet. Tabell B1 Fördelning i procent av personer som deltog i undersökningen efter födelseland och invandringsår för de som är födda utomlands Bilaga 6 till LU 99 INVANDRINGSÅR FÖR PERSONER SOM ÄR FÖDDA Tabell B2 Medelvärden för vissa variabler efter födelseland (70,9) (77,4) (52,8) (69,3) (86,1) (58,9) Årsinkomster anges i . Övriga variabler i procent. Procent arbetslösa, program, arbete och utanför arbetskraften avser status vid intervjutidpunkt. Standardavvikelse är i parentes. Bilaga 6 till LU 99 Tabell B3 Sätt att få arbete På vilket sätt fick du ditt arbete? .... att svara på annons i tidning, tv, internet .... att själv kontakta arbetsgivaren .... att arbetsgivaren kontaktade mig .... kontakter via familjen, bekanta, tidigare Bilaga 6 till LU 99 (1997), "Social Distance and Social Decisions," Econometrica; 65(5), sid. 1005-27. (1996), "The Ebb and Flow of Enforcing Executive Order" 11246, , Papers and Proceedings, 86(2), 298-301. Arai, och , (1996), "Etableringshinder för invandrad arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden", bilaga till Invandrarpolitiska kommitténs betänkande Vägar in i , SOU 1996:55. (1998), Arbetsmarknaden för invandrare, (1999), Arbetsmarknaden för invandrare, , , , , , och , (1998), Välfärdspolitik i kristid – håller arbetslinjen? (1991), "Immigrants in the U.S. Labor Market: 1940- 80" i , , sid. 287-291. (1994), "The Economics of Immigration" i , vol. XXXII, (), sid. 1667- 1717. (1998), "The Economic Progress of Immigrants", (), Working Paper 6506. Broomé, Per, , , , och , (1996), Varför sitter brassen på bänken? eller varför har invandrarna så svårt att få jobb? Broomé, P. och , A-K, (1998), S-märkt. Företagets etniska vägval , , . Cheles, (1995), "The Italian far : Nationalist and Views on Ethnicity and Immigration", pp 159-175, i , , G. & Leaman, (eds. ), Racism, Ethnicity and Politics in Contemporary Europe. ., Aldershot, . Bilaga 6 till LU 99 (1978), "The Effect of Americanization on the Earnings of ", , Oct. 1978, 86(5), sid. 897-221. Chiswick, ., , och , Tzippi (1997), "The Labor Market Status of Immigrants: Effects of the Unemployment Rate at Arrival and Duration of ", i Industrial and , Vol. 50, no. 2, sid. 289-303. Chiswick, . och Hurst, . (1998), "The Employment, Unemployment and Unemployment Compensation Benefits of Immigrants" i Research in Employment Policy, vol.2. , och , (1991), Empirical Labor Economics. The Search Approach, , och . , och , (1995), Invandring, sysselsättning och ekonomiska effekter, rapport till expertgruppen i offentlig ekonomi, (), Ds 1995:68. , och , (1995), Invandrare på arbetsmarknaden. , (1991), Vad hände sedan? En studie av utrikes födda på arbetsmarknaden. Acta Wexionensia, Serie 2 Economy & Politics, . , (1994), "Arbetsmarknadskarriär bland invandraru ngdomar", , EFA rapport nr 32. , (1997), "Hur är arbetsmarknaden för den andra generationens invandrare? ", Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg 3, nr 1, s 5-16. House, (1995) "Contexts for "Integration" and Exclusion in Modern and Contemporary ", pp 79-130, i , . & Leaman, (eds. ), Racism, Ethnicity and Politics in Contemporary Europe. ., Aldershot, . , (1993), Econometric analysis. , Zamanian och Aguilar (1990), Invandring och försörjning . Kiehl, och , (1998), "The Labour Market Situation of EU and of in Union", , Topics, No. Kuran, (1995), Private Truths, Public . The Social Consequences of Preference Falsification. , , Massachussets. Bilaga 6 till LU 99 leGrand, och , (1999), "Invandrarnas löner i . Betydelsen av vistelsetid, invandrarland och svensk skolgång", i Arbetsmarknad och Arbetsliv, årgång 5, nr 2, sid. 89- 110. LaLonde, . och Topel, . (1991), "Immigrants in the American Labor Market: Quality, Assimilation, and Distributional Effects", , Vol. 81, no. , (1984), "The impact of affirmative action on employment", , 2(4), 339-463. (1990), "The impact of affirmative action regulation and equal employment law on black employment", , 4(4), 47-63. , (1996), "Wage disparities and affirmative action in the 1980s", , Papers and Proceedings, 86(2), 285-293 Leiniö, (1994), "Invandraru ngdomars etablering", i Ungdomars välfärd och Värderingar , SOU 1994:73, Allmänna förlaget, . , och , (1999), "Arbetsmarknadens funktionssätt i . En beskrivning baserad på ny intervjudata." Stencil, , . , och , (1998) "Sverigespecifikt humankapital och ungdomars etablering på arbetsmarknaden", Ekonomisk Debatt, årgång 28, nr 8. , (1999), The Immigrant Experience, Changing Employment and Income Patterns in , 1970-1993. Studies in Economic History 9, , . , och , Finis (1984), "Affirmative action and labor markets", , 2(2), 269-301. (1993), Studie av arbetslösa enligt AMV och enligt SCB, Bakgrundsfakta 1993:5. Torp, (red.) (1999), "Dagpengesystemene i og tilpasningen på arbeidsmarkedet." Foreløpig utgave, 30. . , (1999), "Ethnic Differences in the Swedish Youth Labor Market", stencil, . Wadensjö, (1972), Immigration och Samhällsekonomi , , . Wadensjö, (1992), "Earnings of Immigrants with Higher Education in ", stencil, . Wadensjö, (1995), "Invandrarna på arbetsmarknaden. Etnisk diskriminering eller kreativa kulturmöten? Bilaga 6 till LU 99 Wadensjö, E. (1997), "Invandrarkvi nnors arbetsmarknad", i SOU