sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — I många fall kostar översättningarna mer än vad författarna får i arvode. har ett översättningsbidrag öronmärkt för skönlitte- ratur på . Det vore värdefullt att något lik- nande införs när det gäller form- och designområdet. Om en sådan möjlighet gavs skulle till exempel svenska form- designskribenter och -specialister oftare kunna medverka i internationella tidskrifter och på så sätt ge information om den svenska form- och design- scenen. Något som efterlysts av design- och konsthantverksmuseer utomlands är ett regelbundet återkommande informationsblad – 264 Överväganden och förslag som naturligtvis också kan vara i form av en hemsida – där man kontinuerligt informerar om alla utställningar, seminarier och andra slags aktiviteter i , när det gäller konsthantverk och design. har ett förlag – med cirka 10 medarbetare och en budget på – som ger ut cirka 90 publikationer på en rad olika språk varav 30 är tilltryck på tidigare skrifter. En väsentlig del av verksamheten handlar om faktablad kring olika frågor som kan intressera omvärlden. För- frågningarna kommer från de svenska utlandsmyndigheterna. Prio- riterade områden är nu IT och svensk jämställdhetspolitik. Även en översiktlig bok om svensk design har länge efterlysts och är nu under produktion. Men om fler böcker om svensk design och svenskt konsthantverk fanns översatta till andra språk skulle möjligheten att sprida information internationellt vara långt bättre . En orsak till den engelska, amerikanska och tyska designens, liksom det danska och norska konsthantverkets, internationella framgångar är det stora antalet böcker som gjorts i dessa ämnen. Jag föreslår därför att ett översättningsbidrag inrättas för böcker och publikationer om design, enligt samma modell som finns för skönlitteratur. Jag förslår också att Svenska institutets förlag tar ett speciellt ansvar för design-, konsthantverks- och arkitekturområdet. 7.5Uppdrag till – ett branschprogram för form- och designområdet Utredningens förslag: Jag föreslår att regeringen ger Export- rådet i uppdrag undersöka möjligheten att initiera ett bransch- program för form- och designområdet. Överväganden och förslag 265 I utredningens tidigare delar har jag visat hur form och design dels är en bransch (som utgörs av exempelvis industridesigner, grafiska designer, formgivare, konsthantverkare), dels starkt bidrar till en kulturell identitet. Ser man till uppdrag är båda delarna skäl till ett ökat engagemang inom form- och designom- rådet. uppgift är att initiera, planera, samordna, mark- nadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. Detta rymmer bland annat s.k. Sverigemanifestationer, vilket är särskilt intressant för denna utredning. är organiserat i regioner och det operativa arbetet bedrivs i första hand genom utlandskontoren. Det finns 50 kontor fördelade på 35 länder. Indelningen i olika regioner och fördel- ningen på flera länder medför att medarbetarna är generalister vad gäller branscher, men experter i sak, dvs. främjande av svensk export. Specifik branschkunskap saknas därmed, även om enskilda medarbetare med tiden upparbetar sådana kunskaper. På vissa områden finns s.k. samverkansgrupper och branschprogram, där tillsammans med företag arbetar med vissa strategiska frågor. Det finns 12 samverkansgrupper och tre branschprogram.14 Svensk form och design har ett gott rykte utomlands. Det goda ryktet utgörs framför allt av att svenska produkter generellt uppfattas som genomtänkta och omsorgsfullt gestaltade. Det bety- der även att den svenska designerkåren har ett gott rykte. , inriktade t.ex. på möbeldesign, har byggt upp egna 14 Samverkansgrupper: civilflyg (SCAG), energiteknologi (SweHeat), gruvteknologi (SMG), havsteknik, jordbruksteknologi (AgriSwede), järnvägsprojekt och spårbunden trafik (SWERIG), järnväg, arbetsmiljö och säkerhet (TrackSafe), sjuk- och hälsovård (Swecare), skogsbruks- teknologi (Fortec), skogsindustriteknologi (PPT), stål- och valsteknologi (SwedSteelTech), utrustning och tjänster vid fria demokratiska val (SwedElect). Branschprogram: förädlade livsmedel (Food From ), , Miljöteknikexport (samt ). 266 Överväganden och förslag Trots detta är de internationella kanalerna för svensk form- och designkompetens relativt outvecklade, vilket bland annat har påtalats i enkätsvaren till utredningen och i samtal med branschen. Behovet av ett mer utvecklat internationellt arbete gäller framför allt de personer eller företag som inte har ett etablerat och välkänt namn – och dessa är en majoritet av de små och medelstora företagen. Speciellt viktigt är det för unga, ännu ej etablerade formgivare och designer att få möjlighet att möta en internationell publik. Om man får uppmärksamhet utomlands, bidrar det även till ökad upp- märksamhet i det egna landet. I finns inget stöd till unga formgivare för att delta i olika designinriktade mässor eller presentera sin design utomlands i andra utställnings- sammanhang. Det handlar om relativt små belopp som kan ge stor utdelning. I en rad andra länder prioriteras sådana insatser, t.ex. , , , och . Om svenska designer blir kända internationellt och även ges uppdrag av utländ- ska företag främjar detta också svensk ekonomi. När svenska form- och designutställningar visas utomlands brukar dessa betraktas som kulturmanifestationer – vilket de också är. Men kultur genererar också ekonomi. Eftersom design och form i många fall handlar om produkter, avsedda att säljas och användas, finns också kommersiella aspekter på dessa utställ- ningar. Lika väl som dessa kulturmanifestationer förbereds av och de svenska ambassaderna, skulle också de kommersiella kontakterna kunna bearbetas. Många designer och företag som deltar i form- och designutställningar utomlands har inga egna kontakter med de kommersiella kanalerna i dessa länder. I det sammanhanget skulle kunna göra stora insatser. Detta visar behovet av ett ökat samarbete mellan SI och . har i sitt uppdrag att genomföra allmänna Sveri- gemanifestationer, vilket handlar om att bidra till en positiv Sveri- gebild utomlands. I kommittédirektiven till Exportrådsutred- Överväganden och förslag 267 ningen15 konstateras emellertid att denna typ av manifestationer, och andra mer generella aktiviteter, har nedprioriterats i takt med att statsanslaget till rådet successivt har reducerats . Mot bakgrund av behovet av ett mer utvecklat internationellt arbete och att har nedprioriterat Sverigemanifestatio- ner föreslår jag att ges i uppdrag att se över möjlig- heten att initiera ett s.k. branschprogram för form- och designom- rådet. Ett branschprogram utgörs av ett antal företag och organisa- tioner som gått samman för att företa gemensamma internationella aktioner. Gruppen leds av en av anställda. Program- met finansieras dels av staten, dels av deltagarna. Ett program inom form- och designområdet bör initialt syfta till att forma en strategi för att föra ut och förmedla både en positiv Sverigebild och den svenska form- och designkompetensen. Detta kräver en kartläggning av mässor och försäljningskanaler som är väsentliga att delta i, beroende på vilken sorts design som det handlar om. Vissa branschmässor och utställningar är viktigare än andra, vissa försäljningskanaler – butiker och affärskedjor – är mer lämpliga än andra beroende på profil och designkoncept. Man behöver också veta vilka tidskrifter och andra medier som kan ha det största intresset av det som skall lanseras. Det exakta innehål- let i detta arbete bör baseras på en dialog med verksamma designer, formgivare och konsthantverkare. Endast med bransch- ens egen medverkan är det möjligt att både finna de exakta uppgifterna och formerna för ett branschprogram. 15 Dir 1999:69 Det statliga exportfrämjandet genom Exportråd (), . 268 Överväganden och förslag 7.6Beakta behovet av designhistoriska arkiv Utredningens förslag: Jag föreslår att regeringen ger Riksarki- vet i uppdrag att undersöka hur det designhistoriskt intressanta material som finns spritt på olika platser i landet kan säker- ställas, samt göras tillgängligt för publik och pedagogisk verk- samhet. Man bör särskilt uppmärksamma att detta material till stor del utgörs av tredimensionella modeller och prototyper. Det finns och har funnits industriell verksamhet av olika art runt om i . När verksamheten har bedrivits i arkitektoniskt och kulturhistoriskt intressanta byggnader eller har lämnat kultur- historiskt intressanta spår i landskapet har insatser gjorts för att bevara dessa. Sämre har dokumentationen varit när det gäller det som tillverkats. Uppkomsten av industriell produktion eller annan verksamhet på en ort har oftast berott på råvarutillgångar, naturliga förutsätt- ningar, som t.ex. förekomst av vattenkraft i landskapet, tillgång på arbetskraft, uppfinningar och företagsamma individer. Det man tillverkat har varit själva kärnan, som påverkat både framgångar och misslyckande, tillväxt och nedgång, folkökning och avfolk- ning. Om man skall få en djupare förståelse för dessa processer och för det industrihistoriska kulturarvet kan man inte bortse från vad som producerats. Byggnaderna, liksom det liv som uppstått kring produktionen är i många fall en följd av vad som gjorts och hur denna produktion ägt rum. I det sammanhanget kommer också de designhistoriska aspekterna in, som har att göra med form och design, dvs. gestaltning och marknad. På många industrier har de handlingar som beskriver själva produktionen, kontakterna med formgivare och designer, ritningar, foton, liksom de protokoll som skildrar diskussionerna kring pro- duktutveckling och marknadsföring oåterkalleligt försvunnit. I andra fall finns materialet kvar i mer eller mindre gott skick på industrierna själva, i kommunarkiven, hos hembygdsföreningar Överväganden och förslag 269 eller enskilda personer, förvarade i olika slags lokaler. Det finns dessutom en rad mer renodlade designhistoriska arkiv, ägda av företag eller enskilda formgivare. Handlingarna (ritningar, bilder, pressklipp och andra dokument) förvaras emellertid på ett lämpligt sätt, beroende på att man saknar arkivariska kunska- per, personal som sköter dokumentationen, bra lagerutrymmen och, om man skall kunna utnyttja materialet, lokaler att visa det i. Ofta har dessa formgivar- eller industriarkiv en specifik inriktning, beroende på vilken verksamhet man bedrivit. Det är väsentligt att dessa efterlämnade dokument tas om hand på ett korrekt sätt. Det finns olika modeller för hur detta skulle kunna ske. Naturliga samarbetspartner när det gäller arkivarisk hjälp till dessa industridesignarkiv är avdelning för Enskilda arkiv, alternativt landsarkiven eller de specialiserade företagsarkiv som finns i . Länsmuseer, som ju har ett regionalt ansvar, folkrörelsearkiv eller andra lokala institutioner kunde därefter ta över ansvaret för drift och den publika användningen av materialet. Initialt innebär det vissa kostnader för att skapa en bättre plattform för arkiven. Delegationen för industrisamhällets kulturarv och kommer att inleda ett projekt kring närings- livs- och företagsarkiven. Ett material som spelat en stor roll för att profilera internationellt är glaset. Därför är de arkivariska frågorna kring glashanteringen av specifikt nationellt intresse. När företagens arkiv har ett stort ekonomiskt värde, som t.ex. är fallet med Orre- fors (inkluderande glasbruk) – eftersom detta arkiv också rymmer en unik glassamling – finns en överhängande risk för att materialet säljs och skingras. I och med att en högskolelinje är tänkt att starta i med inriktning på glasnäringen, borde glasarkivens framtid analyseras på ett djupare sätt än vad denna utredning kunnat göra. Glaset är intimt förknippat med svenska kulturmanifestationer och export- framgångar och framåt och är därmed värt extra insatser. Även andra näringar som möbelbranschen skulle behöva ha ett samlande branscharkiv. Ett sådant arkiv har påbörjats i i 270 Överväganden och förslag Dels behövs nu hjälp av en arkivariskt kunnig person, som kan se till att materialet katalogiseras på ett korrekt sätt och att det bildmaterial som är ömtåligt kopieras och digitaliseras så att det blir tillgängligt för forskning, dels behövs också en del- tidstjänst knytas till arkivet så att de forskare och studenter som vill ta del av innehållet får den hjälp de vill ha. Med en relativt liten ekonomisk insats kan detta material göras tillgängligt för för- fattare, forskare och utställningsverksamhet. Av speciell vikt för designhistoriska forskare är Arkiv för Svensk Formgivning i , som har en unik inriktning genom att man samlat utkast, skisser, ritningar, originalteckningar, för- lagor, dvs. både den form och design som utvecklats till färdiga produkter och sådant som endast förblivit idéer. Även foton, reklam-, informationsmaterial och pressklipp ingår i arkivets sam- lingar. Genom att ta del av skissmaterialet kan omvärlden få en inblick i tillkomstprocesser, i hur formgivning växer fram, något som annars är en dold verksamhet för de flesta av oss. Ytterligare ett arkiv som jag vill nämna i detta sammanhang är företagsarkivet Föreningen Företagsminnen. I och med att många av nationellt och internationellt verk- samma storföretag förvarar sina handlingar i detta arkiv finns här också material som dokumenterar företagens designinsatser. Före- ningen Företagsminnen tar även emot logotyper, varumärken, filmer, videoproduktioner, reklambroschyrer och för- packningar, vilket gör detta arkiv speciellt intressant för dem som studerar grafisk designhistoria. i har ambitionen att skapa ett arkiv för reklamhistorisk forskning, ett område som bör beaktas i detta sammanhang. Eftersom Den industrihistoriska delegationen och i sitt projekt kring näringsarkiv har en ambition att belysa alla aspekter kring detta ämne är det naturligt att man till sig knyter någon eller några representanter med designhistoriska kunskaper. I många arkiv finns ett intressant material som kan berika den designhistoriska och -teoretiska forskningen. I och med att arkitektur, form och design nu skall ges en ökad betydelse i utbildningsväsendet och allmänt i samhället bör ges i Överväganden och förslag 271 uppdrag att undersöka hur det designhistoriskt intressanta material som finns spritt på olika platser i landet kan säkerställas samt göras tillgängligt för forskning, publik och pedagogisk verk- samhet. Jag vill dessutom betona att man för att belysa den industriella designprocessen behöver, förutom skissmaterial och ritningar, även använda modeller och prototyper – dvs. Det ställer speciella krav på hur ett arkiv för industri- design bör se ut. Dels blir materialet mer utrymmeskrävande, dels behövs materialkännedom och kunskaper om konservering utöver den specialistkompetens som är nödvändig i all arkivverksamhet. Form- och designpolitiken är ännu i sin linda. Det betyder att flertalet av de förslag jag har presenterat handlar om förändrade arbetssätt och en ökad fokusering på vissa sakfrågor. De ekonomiska konsekvenserna analyseras för förslagen om att inrätta regionala formcentra, att initiera ett forskningsprogram med ekologisk inriktning, Svenska institutets översättningsbidrag samt uppdraget till . 7.7.2Förslaget om regionala formcentra Jag har i avsnitt 7.2.2 redovisat ett förslag på hur form- och designarbete borde bedrivas på regional nivå. Mina utgångs- punkter har varit: att det regionala form- och designarbetet är relativt outvecklat, att det finns samordningsvinster att göra för verksamheterna och att det regionala arbetet präglas av ekonomisk knapphet. 272 Överväganden och förslag I mitt förslag ges den regionala form- och designverksamheten en tydlig fysisk identitet och främjande statliga stödet. Jag har mer övergripande tidigare beskrivit formerna för detta, vilket beror på att utvärdering av SVID och att det dessutom pågår en översyn av både det centrala och regionala företagsstödet. Innan man vet resultatet av det arbetet kan mitt förslag inte bli mer detaljerat. Dessutom måste självfallet de framtida aktörerna i ett sådant centrum ges ett eget handlingsutrymme, baserat på de regionala förutsättningarna. Mitt förslag innebär att det samlade statliga åtagandet inom form- och designområdet blir större. Det finansiella behovet för en utökad regional verksamhet har jag initialt beräknat till . Jag baserar detta på följande antaganden och beräkningar. Varje län bör tillföras en heltidstjänst med uppdrag att leda form- och designarbetet. Det finansiella behovet gäller dels bas- verksamhet, dels projektverksamhet. Basverksamheten kan antas kosta totalt cirka 12 miljoner kro- nor. Detta skall täcka kostnader för att samordna och initiera form- och designverksamheten i samtliga län och är framför allt avsedda att täcka kostnaderna för en tjänst i varje län. Projektverksamhetens behov uppskattar jag till per formcentrum och år. Det handlar om att finansiera utställningar, debatter, work-shops etc. Den totala kostnaden för detta skulle därmed bli . En sammanlagd förstärkning av form- och designområdet i en av de totala förvaltningskostnaderna företagsutveckling, som uppgår till cirka 1,3 miljarder kronor.16 Mot bakgrund av form- och designområdets betydelse för fler och växande företag föreslår jag att av företags- stödets anslag omfördelas till form- och designområdet. 16 , Statens åtgärder för fler och växande företag, . Överväganden och förslag 273 7.7.3Förslaget om ett forskningsprogram med ekologisk inriktning Jag har i avsnitt 7.3.2 pekat på behovet av forskningsprogram för form- och designområdet med ekologisk inriktning, där design skall utgöra en viktig del. Omfattningen av ett sådant program bör formuleras i dialog med forskare på området. Det är därför inte möjligt att i denna utredning ange det exakta finansiella behovet. Jag vill dock lyfta fram att det bör skapas utrymme för ett sådant program inom ramen för de anslag som för samhällsbyggande, areella näringar och miljö samt Verket för Innovationssystem förfogar över. Dessa anslag har beräknats uppgå till närmare 1,5 miljarder. Regeringen har ännu inte beslutat om vilka utgiftsområden detta skall belasta.17 7.7.4Förslaget om att inrätta ett översättningsbidrag för litteratur om svensk formgivning och design Jag i detta betänkande lyft fram nödvändigheten av ett översätt- ningsbidrag öronmärkt för artiklar och publikationer om svensk formgivning och design. Detta bör vara en prioriterad insats för att stärka svensk form och design i den industrialiserade världen. Mot den bakgrunden bör avsättas för detta ändamål i samband med de omprioriteringar jag föreslår att regeringen skall göra inom ramen för anslagen till (se avsnitt 7.4.2). 17 Forskningsfinansiering i samverkan – budgetförslag, inriktning och organisation av de nya myndigheterna för forskningsfinansiering, Del- rapport från organisationskommittén för Ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering, . 274 Överväganden och förslag 7.7.5Förslaget om ett uppdrag till Jag har föreslagit att tar initiativ till ett s.k. bransch- program för form- och designområdet. Det finansiella behovet är initialt begränsat till arbetet med att förbereda och genomföra möten med företrädare för svensk form- och designkompetens för att finna de exakta formerna för programmet. Detta finansiella behov bör vara tillgodosett inom ramen för stats- anslag. När det sedan gäller det fortsatta arbetet bör bära kostnaden för att dels leda arbetet inom programmet, dels för sådant som uppstår till följd av uppgifter som är i linje med vad statsanslag skall användas till. Det handlar exempel- vis om identifiering av försäljningskanaler och utställningsarenor. Övriga kostnader skall bäras av de deltagande företagen. Alla kommittéer har att följa kommittéförordningen (1998:1474). Förordningen anger att utredningar alltid skall göra kostnads- beräkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Förordningen säger att om utredningens förslag påverkar kost- naderna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Innebär förslagen samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, skall för- slag till finansiering lämnas. Vidare gäller att om utredningens förslag har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- sättning och offentlig service i olika delar av landet, för små före- tags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.1 1 Kommittéförordningen (1998:1474), 14 och 15 §§. 276 Konsekvenser av förslagen Enligt avsnitt 8.1 skall utredningen redovisa regionalpolitiska kon- sekvenser av förslagen. Regionalpolitiken är dock inget entydigt begrepp och det har kommit att ges fler och fler innebörder. En tolkning av regionalpolitikens innehåll är därför att den handlar om alla typer av frågor som går att hantera med regio- nalt riktade insatser. Med detta som utgångspunkt vill jag kort kommentera förslaget om regionala formcentra (avsnitt 7.2.2) och förslaget om arkivsituationen (avsnitt 7.6). Förslaget om att inrätta regionala formcentra syftar till att stärka regionerna. Regionala krafter skall tas till vara och regio- nala särdrag skall utnyttjas för att ge dessa centra en regional pro- fil. är förslaget regionalpolitiskt neutralt i den meningen att förslaget avser samtliga län – oavsett geografisk placering. För en bredare diskussion se kapitel 7.2.2. När det gäller förslagen på arkivområdet är avsikten att poäng- tera behovet av dokumentation av designhistoriskt intressant mate- rial. Eftersom olika slags produktion, beroende bland annat på till- gången på råvaror, ofta är tätt förknippad med trakt, finns här stora möjligheter att utnyttja designhistoriska arkiv för att profilera en bygd. En redovisning skall vidare ske av de jämställdhetspolitiska konsekvenserna. Utredningens förslag bidrar varken till ökad eller minskad jämställdhet – oavsett om man ser det utifrån ett manlig eller kvinnligt perspektiv. Inte heller påverkar förslagen möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Statens ansvar för formgivning och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att klarlägga det statliga åtagandet på formgivnings- och designområdet. Hög kvalitet i formgivning och design är en viktig välståndsfaktor. Den har betydelse för allas vårt dagliga liv både på det estetiska och praktiska planet och för hur vår miljö påverkas. Mot denna bakgrund har regeringen tagit flera initiativ för att formgivning och design skall kunna utvecklas. lade regeringen också fram propositionen Framtidsformer – Handlings- program för arkitektur, formgivning och design (1997/98:117). har fastställt följande mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225): Arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsätt- ningar för sin utveckling. Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekonomiska lösningar. Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas till vara och förstärkas. Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö skall stärkas och breddas. Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande skall på ett föredömligt sätt behandla kvalitets- frågor. Svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. I propositionen lade regeringen inte bara fram förslag till mål utan framförde också följande. –Efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design bör öka.