sou · GOB3118 · 2001-01-01 00:00:00 — nns en rad kulturpolitiska effekter att uppnå genom ett ökat utbyte med länder som har kopp- ling till de största invandrargrupperna är åtmin- stone ett halvt erkännande av att konsekvenserna av globaliseringen tenderar att tränga in i allt er aspekter av människors liv. I omvärldsanalysen konstateras dessutom att det genom en ökad upp- märksamhet på det som man kallar den interna- kulturscenen nns förutsättningar för ett nytt engagemang och nytänkande. I sina målbeskrivningar och beskrivningar påpekar att det är angelägna uppgifter att utveckla de världskultu- rella perspektiven inom det svenska kulturlivet. I det utvecklingsarbetet anger att en medveten bidragsgivning är viktig. Bristande kunskaper och oklarhet när det gäller ansvarsför- delningen mellan olika statliga myndigheter är hinder för denna utveckling. Detta bekräftas av Forum för världskulturs erfarenheter. Den kulturella mosaik som är , erbjuder en mängd outforskade möjligheter. Ur rapporten produktionsmodeller för interkulturell scenkonst, Intercult . R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F I Svenska institutets mångfacetterade verksam- het har mottot sprida kunskap, skapa möten – så att syns formulerats i ett försök att ringa in verksamheten. I regleringsbrevet ut- trycks det överordnade effektmålet i termer av: att skapa goodwill och förtroende för som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. För kulturområdet mer specikt heter det att med utgångspunkt i de natio- nella kulturpolitiska målen skall främja interna- tionellt utbyte. För en myndighet som som i så hög grad har till uppgift att sprida kunskap om det svenska samhället bör frågor om globaliseringens effekter och frågor kopplade till svenskhet vara centrala också när det gäller den kulturverksamhet man bedriver. För kultur- verksamheten nns ingen speciell policy i detta avseende. Det som i högre grad än uppdragsformuler- ingarna har inneburit att är en återkommande bidragsgivare till projekt med världskulturella perspektiv, är att man på Sidas R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F uppdrag administrerar ett kulturutbytesprogram vars syfte är att utveckla samarbetet inom kultu- rområdet mellan och utvecklingsländer i , och . Avtalet är utfor- mat som ett ramavtal mellan Sida och och löper i taget. Avtalets över- gripande målformuleringar samt verksamhetspla- nen ger ett stort tolkningsutrymme om detta är en nansieringskälla som också kan åberopas för kulturhändelser i med världs- kulturella perspektiv eller ej. Målen för Sidas kultursamarbete anknyter till skrivningar om sociala sektorer, kultur och medier i regeringens regleringsbrev där det i reglerings- brevet heter att: Målet är att skapa förutsättningar för social utveckling, d v s förbätt- rade levnadsvillkor för fattiga kvinnor, män och I en särskild kommentar till kommittén Forum för barn // Stödet till kultur och media skall främ- världskultur påpekar att man ja demokratiska processer, kulturell mångfald och ej har vidtagit några speciella åtgärder för att nå anser att den överord- Även om syftet med Sidas kulturstöd alldeles nade principen för bidragsgivningen skall vara uppenbart har siktet inställt på ett stöd till den den konstnärliga kvaliteten vilket man även tidi- kulturella utvecklingen i biståndsländerna så har gare har utvecklat i sitt yttrande över Kultur- stödet i många tillfällen också en avgörande bety- utredningens betänkande (SOU 1995:84), men delse för kulturhändelser i i form av gäst- styrelsen betonar också vikten av att ansökningar spel eller samarbetsprojekt. från andra konstnärer än de traditionellt svenska får en sakkunnig bedömning. I enlighet med den övergripande målformuleringen för skall man: främja bild- Mot bakgrund av de ovan angivna myndigheter- form-, ton-, scen och lmkonstnärers möjlighet att nas respektive policy är det lätt att dela de syn- ägna sig åt kvalicerat konstnärligt arbete samt punkter om otydlighet, överlappningar och oklara att främja internationellt konstnärsutbyte genom rollfördelningar som återkommande har pekats ut att bla erbjuda gästateljéer samt att bidra till ökade som faktorer som utgör hinder för en konstnärligt kunskaper om konstnärernas ekonomiska och spännande utveckling av de världskulturella pro- Det heter vidare i reglerings- Det förefaller onekligen som om olika brevet för att målet skall vara att samhäl- förslagsställare måste lägga ner oproportionerligt lets etniska och kulturella mångfald skall åter- stor energi och kraft på att förstå vem som gör speglas i bidragsgivning. vad och varför. Om dessa iakttagelser är riktiga så R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F innebär det att de politiska målen och avsikterna rer, vilket då kan jämföras med de negativa effek- med en pluralism i bidragsgivning och annat ter kartellbildningar kan få inom andra områden. kulturstöd riskerar att äventyras. Detta är inte i En ytterligare aspekt av kulturstödet som åter- grunden en fråga om bättre information utan så- kommit med viss regelbundenhet är att många som påpekar i skriften Om uppfattar att bedömningen av ett kulturprojekt av en enskild tjänsteman tenderar till att göras att ansvarsfördelningen är oklar i vissa delar. utifrån ett relativt passivt förhållningssätt. sådan oklarhet blir desto mer ödesdiger när det heten eller kanske snarare möjligheterna/poten- handlar om nya arrangörer eller producenter som tialen förloras på grund att man i alltför hög grad inte är så väl bevandrade i de är upptagen av att se hur det aktuella ärendet för- bentliga strukturerna eller vill åstadkomma samar- håller sig till ett antal allt mer form- betsprojekt som inte är anpassade för de stödord- ningar som en gång etablerats. Det förefaller som om vi inte har kulturpoli- Det är möjligt att den ovan berörda otydlighet tiska strukturer eller uttolkare av de kulturpoli- när det gäller uppdragens avgränsningar, också tiska målen som ligger i fas med utvecklingens kan kasta ett nytt ljus över den oftast rätt infor- Eller för att anknyta till den tidigare signal- mella samverkan som nns mellan olika myndig- ljusmetaforen i avsnittet Politiken och praktiken heters tjänstemän vid sidan av den uppenbart på s 72: det är grönt ljus för politiken men avvak- viktiga aspekten rörande ett strikt information- tande gult när det gäller myndigheters agerande Samsyn kan i många sammanhang vara när det gäller att konkretisera förutsättningarna något positivt men om samsynen leder till att den för en ökad måluppfyllelse åtminstone när det avsedda mångfalden äventyras så betyder det gäller de världskulturella perspektivens möjlig- att man har knäsatt principerna för en heter i svenskt kulturliv. diversierad bidragsgivning mellan statens aktö- R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F I D É G I V A R E N S O M S P E L A R E Myndigheternas, andra offentliga instansers och de enskilda tjänstemännens stöd kommer alltid att ha en stor betydelse när det gäller förverk- ligandet av olika kulturhändelser av lite större om- fattning. Detta gäller i synnerhet om idéerna är av en sådan karaktär att de inte är av intresse för den kommersiella marknadens aktörer. Ännu större betydelse har dock olika idégivare som t ex konstnärligt kreativa producenter, konst- närer och andra som är beredda att anta de utmaningar som ligger i begreppet om en vidgning av perspektiven mot det världskulturella och som förmår skapa förutsättningar för konstnärliga uttryck. Det gör härvidlag ingen skillnad om idé- givarna åternns inom stora eller små kultur- institutioner, kulturorganisationer, fria grupper eller som enskilda aktörer. Enligt vår bedömning är det en kulturpolitiskt mycket angelägen uppgift att skapa avsevärt för- bättrade förutsättningar för kreativa producenter som har intresse och kunskap på områden som har relevans för de världskulturella perspektiven. A L L I A N S E R En av de hypoteser som vi har prövat Forum för världskultur har verkat, är att ska- pa olika former av allianser mellan resursmässigt relativt svaga fria producenter och organisatoriskt och resursmässigt starka kulturinstitutioner. esta tillfällen då detta har gått att åstadkomma har det funnits ett ömsesidigt intresse för en sam- verkan, men man har inte själva kunnat skapa de ekonomiska förutsättningarna för att förverkliga ett samarbete. Forum för världskultur har, vid en del tillfällen, gått in och nansierat en del av löne- kostnaden under förutsättning att institutionen själv också gjort en markerad egen ekonomisk insats. Exempel på detta är det projekt som Riks- konserter bedrivit tillsammans med föreningen , kulturskolas försök med att starta en världsmusikalisk prol inom ett par regioner i , stadsteaters försök med serien Under samma himmel på soppteater, Re:Orients samarbete med och Intercults försök att åstadkomma mer långsiktiga former för samarbete med ett antal institutionsteatrar. Vi kände oss som medborgare med rätten att hävda vår del av kulturutbudet. om projektet i Exil. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Man bör vara försiktig med att dra några långt- Detta i kombination med att man har svårt att gående slutsatser av de här sinsemellan rätt olika fatta beslut om att lägga ner delar av den verk- Även om de esta har avrapporterats samhet man redan bedriver, för att på så sätt ska- som framgångsrika, eller i de esta fall som åt- pa ett ekonomiskt utrymme för nya satsningar, minstone publikt mycket framgångsrika, så före- framhålls också av många ledande företrädare för faller det som om även med ett kulturinstitutioner som det allvarligaste hindret betydande ekonomiskt stöd utifrån är för kort för för en utveckling av nya verksamhetsområden. att säkerställa en fortsättning av samarbetet. institutionernas sida anger man som främsta är möjligt(utkommer ) anledning att man inte har kunnat göra ytterligare belyser också denna problematik inom program- omprioriteringar för att säkerställa ett fortsatt området Förnyelse av kulturinstitutionerna. så osäkra förutsättningar för ett något mer lång- Om det inom institutionerna inte nns till- siktigt samarbete kan man riskera att många räckligt stora rörliga resurser vid sidan om de som skickliga producenter försvinner till andra arbets- är bundna i fasta kostnader i form av lokal och områden eller att man genom kortsiktigheten i personalkostnader, är detta ett känt men allvar- arbetet kan gynna ett drag av anpasslighet eller ligt hinder för utvecklingen av svenska kultur- ovilja att ta konikter, eftersom den långsiktiga Detta borde föranleda er försök viljan till förändring ändå förefaller så osäker. när det gäller att hitta strukturer för institutio- Enligt vår bedömning är detta egentligen inte ett nernas utveckling av konstnärliga och produk- problem enbart för idégivarna/producenterna En annan orsak som ofta utan i än högre grad ett problem för insti- förs fram är att många kulturinstitutioner gång tutionerna som kan förlora kompetenta medak- efter annan åläggs nya uppgifter utan att man för törer i sitt eget utvecklingsarbete. den skull får nya medel för dess förverkligande. denna institutionella tröghet eller brist på exibi- R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F litet visar att fasta åtaganden, tradition och tillbaka- nens arbete är omöjligt att säkert fastlägga. blickande tenderar att skymma sikten för såväl en förefaller dessutom som om idégivaren även samtida tolkning av grunduppdraget som former- under sitt arbete inom kulturinstitutionen har ett na för dess förverkligande. I de tillfällen när man behov av att ha någon replipunkt utanför den däremot lyckats hitta former för en fastare sam- Behovet av ett sådant verkan mellan idégivare och institutioner har, stöd, ett engagemang eller en samtalspart för vil- enligt de erfarenheter som vi har kunnat avläsa, ken det också nns ett intresse av att samarbetet de kortsiktiga resultaten varit mycket positiva. verkligen skall fungera och utvecklas, har varit Det har då handlat om hur man genom allianser uppenbart och gällt såväl företrädare för institu- mellan institutionen och idégivare lyckats genom- tionerna som idégivare. föra ett visst program eller en serie program. har i dessa lägen uppfattats som en lämplig för- och i vilken utsträckning dessa erfarenheter också haft någon mer långsiktig inverkan på institutio- R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R på samma sätt som målet enligt vår mening måste Ingenting av det som har inträffat under det vara att de världskulturella perpektivens närvaro knappa år som förutit sedan kommittén lämna- skall vara ett lika nödvändigt som centralt och de sitt delbetänkande har ändrat vår uppfattning självklart perspektiv vid alla konstnärliga och kultu- att det ännu av åtminstone bör Det världskulturella skall nnas nnas en plattform inom den statliga kulturpoli- med som en av många faktorer i den lins genom tiken med ett speciellt ansvar för utvecklandet av vilken samtiden betraktas och genom vilken en de världskulturella frågornas ställning i det svens- konstnärlig gestaltning också blir möjlig att begripa ka konst- och kulturlivet. Vår bedömning var då i all sin motsägelsefullhet och sammansatthet. att det hade varit en fördel om det förändringsar- Vi har vid era tillfällen återkommit till att betet hade kunnat bedrivas av en från andra myn- frågor om identitet och ifrågasättandet av hävd- digheter självständig delegation eftersom en del vunna synsätt kring frihet och tillhörighet fortsatt av det nödvändiga utvecklings- och förändrings- kommer att stå i en smärtfylld relation till krafter arbetet är riktat mot de bentliga myndigheter- som skapar så hisnande skilda förutsättningar för nas former för samverkan samt det sätt på vilket människors liv och möjligheter på olika platser i vår man tolkar sina uppdrag och omvandlar dem till Dessa skillnader, och de bakomliggande krafterna, kommer enligt kommitténs mening även vara slutstationen för detta ansvar har fortsättningsvis att vara avgörande för världskul- varit en viktig grundprincip för kommitténs arbete, turens utveckling också i . R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F För kulturpolitikens del gäller det att skapa förut- Vissa har redan framskymtat i vår beskrivning av sättningar för en fortsatt nyorientering på era den verksamhet som vi varit engagerade i, och de nivåer så att erkännanden av kulturell mångfald iakttagelser som vi har gjort. kan leda till att dessa insikter i växande grad nns Vi vill därför föreslå att följande angelägna åt- med och synliggörs inom allt er sektorer inom gärder beaktas vid ett fortsatt utvecklingsarbete konst- och kulturliv. av de världskulturella perspektiven, och som var och en på sitt sätt kan bidra till både en effekti- vare och en rikare utveckling: En av kulturpolitikens viktigaste uppgifter är att skapa förutsättningar för ett rikt konst- och kul- N Ä T V E R K turliv som ger människor möjligheter till upp- Nätverk eller kontaktnät är ett begrepp som väl levelser som förmår både spegla skeenden men fångar upp nutidens föränderlighet och utväx- också återspegla den enskildes eller gruppens lingen av olika aktörer. egna rörelser, speciella drömmar, livserfarenheter något som ersätter vare sig organisation eller ett och uppenbarandet av nya horisonter eller nya mer organiserat samarbete. De av fastställda kultur- skapandet av snabba informella strukturer sam- politiska målen är de tyngder eller motvikter som manhållna av ett gemensamt intresse för en aspekt i mycket vid mening skapar förutsättningar för en av samverkan eller informationsutbyte kan olika scenväxling till ett bättre samhälle. nätverk betyda oerhört mycket. Ett av de karak- fråga om ett Deus ex machina utan ett resultat av teristiska dragen vid just nätverksbyggande är att människors engagemang, lust, arbete och vilja till de skapas av aktörerna själva och de behov de Det nns enligt kommitténs bedöm- Det betyder att det närmast blir en anakro- ning ett antal faktorer som utgör hinder för en nism om vi skulle föreslå etablerandet av ett eller expansion av de världskulturella perspektiven. era nätverk för de aktörer som har, eller av en R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F överordnad bedömning, borde ha ett intresse av många mindre etablerade producenter eller andra att det etablerades ett nätverk för aktörer inom Enligt vår erfarenhet nns det en uppen- det världskulturella fältet. Det nns era exem- bar risk för att de inte på samma sätt kan dra för- pel där man från statsmakternas sida försökt skapa del av olika redan existerande nätverk. nätverk för utvecklandet av önskvärda kontakter spektivet blir det närmast en kunskapsfråga och en eller samarbeten och resultatet oftast hamnat i en angelägen uppgift att sprida kännedom om existe- En annan näraliggande uppgift i Vi vill peka på vikten av att man inom den anslutning till förekomsten av olika nätverk kan nationella kulturpolitiken skapar utrymme och för kulturpolitikens aktörer vara att ta initiativ till stor lyhördhet för de behov som kan artikuleras utvecklandet av informationsteknologiska platt- vid tid efter annan av aktörer inom olika nätverk. formar som kan vara till fromma för nätverks- Även om mycket av livsluften inom nätverken Alla sådana initiativ måste givetvis bygger på det enskilda, eller gruppens engage- utvecklas i samspel med nätverksaktörerna. mang så kommer det tillfällen då det kan nnas behov av manifestation, summering eller annat E T T F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R som inte låter sig realiseras enbart genom engage- När får ansvaret för att frågor mang eller byten av tjänster. Det nns i det sam- rörande de världskulturella processerna drivs vidare manhanget en intressant passus i Statens kultur- så är det enligt vår mening angeläget att det ska- råds rapport om den speciella satsningen Kultur pas någon form av interregnum under en klart i hela landet. Det påpekas där att en av de mest Frågorna riskerar annars att avgörande faktorerna när det gällde att ordna på ett olyckligt sätt dras in i och försvinna bland nansieringen för de olika projektgrupperna var andra kulturpolitiska uppdrag. Vi anser att Forum att man hade tillgång till, och ingick i vida för världskulturs erfarenheter kan utgöra en grund Inom det världskulturella fältet nns för det fortsatta arbetet. Vi har under arbetets R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F gång stärkts i vår bedömning av att jämte utveck- och aktivare former för kulturmyndigheternas och lingen inom mediaområdet så nns inom kultur- dess tjänstemäns agerande och förverkligandet av politiken ingen mer angelägen fråga än den om sina uppdrag i relation till världskulturella fråge- vidgningen av de världskulturella perspektiven i Vi bedömer att ett sådant utvecklings- svenskt konst och kulturliv. arbete med en rollförändring från att till stor del av utmaningen ligger i insikten av att dessa per- vara mottagare och bedömare av olika förslag till spektiv är något som berör oss alla oavsett ur- mer av kringstrykande lantbrevbärare som både sprung, referenser eller boplats. fångar upp och hjälper till med formulerandet av berör alla delar av mänskligt liv och därmed ock- kärleksbrevet skulle vara vitaliserande för alla så rimligtvis all konstnärlig verksamhet. Det är fortsatt vår bedömning att det ej kommer I något mindre metaforiska ordalag handlar att vara till fromma för områdets utveckling om det om att undersöka på vilket sätt man kan man skapar en permanent enhet för de världskul- utveckla myndigheterna och dess tjänstemän så turella frågorna inom . att de genom ett mer initierande och aktivt del- däremot under en övergångstid väljer att inom tagande kan skapa förutsättningar för bättre mål- myndigheten skapa en enhet med ett visst mått av uppfyllelser utan att myndighetsutövningen för självständighet och tydligt angiven uppgift att den skull skall ifrågasättas. fortsätta utvecklingsarbetet kring världskulturella Rapporteringen kring en rad projekt stryker frågeställningar, såväl inom myndigheten som i också under behovet av en betydande höjning av samspel med kulturlivets övriga aktörer, kan för- kompetensen, vilket bl a bör ske genom att man hoppningsvis en del av grundtankarna i kommit- vid nyrekrytering månar om att få en ökad och téns delbetänkande förverkligas. relevant kompetens för hantering av frågor med Bland de frågor vi bedömer som angelägna i en sådan uppgift vill vi peka på utvecklandet av nya R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F V Ä R L D S K U L T U R K O N S U L E N T E R I rapporten i hela landet framträder ett närmast pastoralt svenskt landskap insvept i tidi- ga morgondimmor ur vilka hembygdsföreningar, länsmuséer och byasnack går hand i hand med hemslöjd, folkhögskolor och ortnamn lika exotis- ka som och . Här vilar fort- farande ett skimmer och en anda av folkbildning och utan att de processer, utmaningar och hotbilder som de världskulturella perspekti- ven är bärare av, har lyckats göra sig påminda. Vid sidan av de tjugo projekt som rapporten uppe- håller sig vid fanns visserligen ett par projekt som påminde både om att meddelanden från världens alla hörn oupphörligen fångas upp och tränger in i var människas intimaste vrår. I språk och tanke frambärs av allt er människor livet igenom kul- turella avtryck från andra länder, andra kulturer och andra villkor. De världskulturella utmaningarna är en ange– lägenhet för hela landet. Detta är varken en stor- stads- eller en invandrarfråga. Platserna skiftar så ock de världskulturella uttrycken, men de har förutsättningar att beröra oss vare sig vi bor i , , eller . Det gäller att lyhört kunna fånga upp och sammanfoga såväl olika initiativ eller idéer som sprungit fram ur lokala förhållanden, som att få förankring och gensvar på förslag från centralt håll. Den hittillsvarande inställningen till den frå- gan har från Forum för världskulturs sida varit att vid all planering och bedömning av projekt, som är tänkta att genomföras i , aktualisera frågan om och på vilket sätt även andra orter i landet skall kunna ta del av arrangemang- et. Erfarenheterna från ett arrangemang skall åtminstone kunna föras vidare och prövas på andra håll i landet. För ett fortsatt arbete med R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F världskulturella frågor är det av stor vikt att fått ytterligare näring genom de iakttagelser som utveckla formerna för ett förbättrat samarbete har kunnat göras i anslutning till försöken med en med olika delar i landet där det enligt vår bedöm- I det sammanhanget påpekas ning nns en stor potential men ofta ett dåligt till- bland annat att i områden som saknar starka regio- varataget engagemang för internationella och nala företrädare för världskulturella frågeställningar löper dessa risk att marginaliseras inför andra Detta förhållande bör enligt vår mening under regionala och lokala frågor med stark och ofta tra- en tidsbestämd period kompletteras med ett system med lokala/regionala världskulturkonsu- För att kunna bidra till utvecklingen av den lenter i åtminstone och förslagsvis , Västra tidigare nämnda förnyelsen av såväl kulturinstitu- och en Norrlandsregion. tioner/-organisationer och offentliga organ på skulle utformas så att det kan inspirera till och kulturområdet, föreslår vi att konsulenterna lokalt befrämja en ökad verksamhet och ett ökat sökan- väljs ut bland, och är placerade inom olika bent- de av hur de världskulturella processerna också liga organisationer/institutioner, för att med dem finns synliggjorda i lokal kulturverksamhet. som bas, men inte begränsade till dem, kunna heter från olika länskonsulenter nns redan och driva sitt arbete (kulturförvaltning/regionteater/ bör kunna utvecklas vidare för att uppnå resultat kulturförening /etc). som står i samklang med de speciella behov som Kommittén har även övervägt ett mer tradi- nns inom detta område. tionellt sätt att försöka nå den eftersträvade effek- Försöken bör utformas på ett sådant sätt att ten genom att, istället för ett antal i viss utsträck-