sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — 1.Alla skall ha ekonomisk, fysisk och kunskapsmässig tillgång till ett livsmedelsutbud som främjar god hälsa 2.Alla skall ha tillgång till opartisk, konkret, saklig och tillämpbar information om säkra livsmedel samt hälsosamma matvanor 3.Jordbruks-, skatte- och prispolitik (nationell och inom EU) skall främja säkra livsmedel samt hälsosamma matvanor 5.Barn och ungdomar skall få tillräckligt med erfarenheter, kun- skaper och färdigheter för att göra hälsosamma val av mat och måltider 7.Utbudet av mat i storhushåll skall främja en god hälsa Generellt anser remissinstanserna att det är värdefullt att staten ger ut kostbudskap, så länge de står på vetenskaplig grund. Många påpekar att det är viktigt med stödjande miljöer. Här nämns storhushåll och skolan speciellt. ställer sig bakom kommitténs förslag och vill speciellt rikta uppmärksamheten på att tidigt grundlägga goda mat- vanor, samt på skolmåltidens stora betydelse. under- stryker betydelsen av att hälso- och näringseffekter ges väsentlig betydelse när jordbruks-, skatte-, och prispolitik utformas. Verket är tveksamt till förenklade kostbudskap till konsumenterna. anser att det behövs metodutveckling angående hur man sprider budskap om goda kostvanor. kommun anser att det är viktigt att informera om goda matvanor, framför allt bland de egna personalgrupperna. och och läns landsting anser att kommittén borde göra en starkare koppling mellan områdena mat och miljö. och landstingen i och påpekar att de nationella folkhälsomålen bör stämma överens med de nationella målen och strategier för nutrition som antagits. anser att kommittén kunde ha varit tuffare och bland annat föreslagit skattesänkningar på nyckelhålsmärkta livsmedel. 142 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet och Riksföreningen Företagssköterskor anser att frukt och grönsaker borde subventioneras. Handikappförbundens samarbetsorgan vill uppmärksamma det stora behov som finns av att ytterligare markera allas möjlighet till den goda måltiden, oavsett ekonomiska och sociala omständigheter. Före- ningen Osteoporotiker önskar en massiv informationsinsats till såväl allmänhet som beslutsfattare om sambanden mellan hur benskörhet förebyggs och förekomsten av goda kost- och motionsvanor. efterlyser ytterligare forskning om sambanden mellan tungmetallskador och förekomsten av fria radikaler, samt möj- ligheterna att via antioxidanter i kosten förebygga sjuklighet. Centerkvinnorna pekar på förbundets långsiktiga arbete för säkra och hälsosamma livsmedel, och anser att har ett stort ansvar även gentemot EU att driva en hälsofrämjande mat- och jordbruks- politik. Hjärt-lungfonden menar att skolan har en viktig roll. Idrotts- högskolan vill att kommittén poängterar individens ansvar för sina kostvanor och därmed den egna hälsan. delar uppfattningen att livsmedelsindustrin kan bidra positivt till att utveckla väl sammansatta färdigrätter, men är tveksam till om marknadsföring av enskilda livsmedel kan bidra till en för- bättrad hälsa. påpekar att livsmedels- industrin ofta agerar stick i stäv med folkhälsomålen, och ger exempel på marknadsföring av sötade mjölkprodukter, juice, kakor, läsk och godis. KF lyfter fram konsumentkooperationens roll i arbetet kring mat och hälsa, och pekar bland annat på de förbättringar inom varuhante- ring och livsmedelshygien som genomförts. Livsmedelsindustrierna uppger att de vill bidra till hälsosamma matvanor genom att utveckla produkter som underlättar bra val för konsumenten, ta hänsyn till myndigheternas näringsrekommendationer i produktutveckling och marknadsföring, medverka till god kunskap, främja nutrionsforskning, tillhandahålla god näringsinformation samt arbeta för en fortsatt god kvalitet i livsmedlen. Man är kritisk till kommitténs skrivning om höga svenska matpriser och menar att prisökningstakten sjunkit. Man håller inte heller med om att svenska konsumenter misstror svenska livsmedel. Vidare anser man att mycket av den information som industrin förser exempelvis småbarnsföräldrar med är både saklig och uppskattad. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 143 kommun anser att det finns ett stort behov av att kompetens- utveckla personalen som arbetar med att framställa och servera den offentliga maten. och lyfter fram skolmåltidernas betydelse. vill ha en samhällsekonomisk analys av de kostnader som krävs för att förbättra maten i storhushåll, bl.a. genom utbildningsinsatser, gentemot de vinster man kan göra i bättre hälsa. och Restaurangföretagare påpekar vikten av arbets- måltiderna, vilka ofta intas på restaurang. Man påtalar att i alla andra länder i västvärlden finns någon form av skattemässig subvention av arbetsmåltider och man önskar att kommittén behandlar det man upp- fattar som en orimlig beskattning i . Hjärt-lungfonden framhåller hur restauranger genom Vägkrogs- projektet kan utveckla ett hälsofrämjande arbetssätt. Centerkvinnorna uppmärksammar de larmrapporter som kommit kring undernäring av gamla. kommun, kommun, och Center- kvinnorna lyfter alla fram nödvändigheten av att stärka undervisningen i hemkunskap. i anser att det faktum att vi blir allt fetare också är ett hot mot den psykiska hälsan. vill starkare poängtera den klassmässiga fördelningen av fetman. Man tror inte att primärvården kan påverka överviktsepidemin särskilt mycket. saknar en diskussion om inter- nationella erfarenheter av att förändra matvanor i befolkningen. Man vill också uppmärksamma problematiken kring ätstörningar. är positiva till primärvårdens roll när det gäller att bota och förebygga fetma och vill lyfta fram dietisternas roll. påpekar att fetma inte bara ska ses som en riskfaktor för diabetes utan som en folksjukdom i sig. 144 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet kommun anser att skolorna ska servera jordnötsfri mat. Astma och liksom Konsumentråd efterlyser en tydligare märkning än den nuvarande kan innehålla spår av. Man vill att kryddor bör anges som ingredienser och att fetters ursprung bör deklareras. Efter ett antal livsmedelsskandaler i har tagit fram en vitbok om livsmedelssäkerhet.68 För att återvinna kon- sumenternas förtroende för europeiska livsmedel föreslås inrättandet av en oberoende europeisk livsmedelsmyndighet. Uppgifterna för denna myndighet föreslås bli att ge vetenskapliga råd till kommissionen om livsmedelssäkerhet, att inrätta snabba larmsystem, kommunikation med allmänheten om säkerhet och hälsa samt att arbeta i nätverk med nationella myndigheter. talar också om att kommissionen ska framlägga en europeisk nutritionspolitik. Enligt Pensionärernas senaste varukorgsunder- sökning är de regionala skillnaderna i matpriser alltjämt stora. Således är samma varukorg i dyrare än i borg. Dokumentet vilar på tre ben: 1) en nutritionsstrategi som speciellt tar hänsyn till kritiska livsperioder och utsatta grupper, 2) en livsmedels- säkerhetsstrategi samt 3) en strategi för ett uthålligt jordbruk. WHO föreslår att en task force inrättas med representanter från de stora organisationerna EU, , relevanta FN-organ såsom och , miljöorganisationer samt andra internationella myndigheter och frivilligorganisationer. Betydelsen av tvärsektoriellt samarbete betonas. 68 Commission of Communities. paper on food safety. COM (1999) 719 final. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 145 Gymnasieelever från arbetarklassen äter inte frukost lika ofta som övriga. Elever som regelbundet äter skollunch har bättre kondition än elever som sällan äter lunch.69 har haft en kraftig uppgång av hur många som ammar och hur man gör det. Alla förlossningssjukhus är nu registrerade som amningsvänliga. Trots detta finns stora regionala och lokala skillnader. Lågutbildade, unga kvinnor ammar minst. Vissa etniska grupper föredrar att ge tidiga kosttillskott och slutar därmed att enbart amma. Den långa barnledigheten i jämfört med andra länder och den svenska koden om marknadsföring av modersmjölks- ersättningar är exempel på positiva policyfaktorer.70 Tillgängliga studier tyder på en ökning av antalet personer med bulimi, medan omfattningen av anorexi förefaller vara relativt stabil sedan ca 25 år.71 Frågan om ätstörningar och möjligheten att minska före- komsten av dem handlar också om människors förhållningssätt till kropp och ätande i vidare mening. I kapitel 12 behandlas ätstörningar mer utförligt. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett underlag kring functional foods. Man ville bl.a. ha en defini- tion av det man kallar produktspecifika hälsopåståenden. I uppdraget ingick att utreda konsumenternas attityder till och den eventuella nyttan med dessa livsmedel. I rapporten, som avlämnats, visas att konsu- menterna generellt sett är skeptiska till hälsopåståenden. 69 , matvanor. , pedagogiska rapporter, nr 58. 70Yngve A, . Breastfeeding in countries of Union and EFTA; Current and proposed recommendations, rationale, prevalence, duration and trends. Public Health Nutrition, in press. 71Ett liv av vikt – . 146 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet till och med att införandet av produktspecifika hälsopåståenden mot- verkar det traditionella kostbudskapet om att äta varierat. I rapporten ges också uttryck för att effekten på folkhälsan sannolikt blir försum- bar. Det finns till och med en risk att ojämlikheten i hälsa ökar därför att svaga konsumenter skulle kunna betrakta dessa livsmedel som hälsopiller som kan uppväga en mindre hälsosam kost. Livsmedels- verket är ändå positiv till införandet av hälsopåståenden under förut- sättning av att produkterna främjar bra matvanor.72 En effektiv folkhälsostrategi måste fokusera på befolkningen som hel- het, det räcker inte med högriskgrupper. De analyser som har gjorts om hälsokonsekvenserna av olika interventioner för att främja goda kost- och motionsvanor visar att de mest framgångsrika karakteriseras av 1) ett integrerat och multidisciplinärt angreppssätt 2) en bred hand- lingsplan 3) att de arbetar på alla nivåer från den individuella till den politiska.73 I projektet mat i skolan prövas en ny metod för att positivt påverka elevers attityder till mat och att integrera skolmåltiderna i det övriga pedagogiska arbetet.74 Metoden utvärderas . Dagens matvanor är en kombination av kulturella faktorer och av de samhällsförändringar som har skett. Utbudet av kaloririka livsmedel har ökat, marknadsföring av vissa produkter är internationell och arbetslivet har förändrats, familjelivet ser helt annorlunda ut jäm- fört med tidigare, jordbrukspolitiken är inte längre en nationell ange- lägenhet. Allt har sammantaget påverkat människors matvanor. 72Livsmedel för hälsa och långt liv? – utredning om produktspecifika hälsopåståenden. Working party 3: Foods and people. 74Mat för alla sinnen. Sensorisk träning enligt Sapere metoden. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 147 Matvanorna skiljer sig åt mellan människor med olika kulturell och social bakgrund, mellan könen, mellan ung och gammal och mellan olika delar av . Kunskap och medvetenhet om matens betydelse för hälsan är något lägre bland människor som är korttidsutbildade jämfört med dem som har längre utbildningar. Kvinnor äter mer hälso- samt än män och är mer benägna att förändra sina matvanor. Ungdomar äter magrare mjölkprodukter men mindre frukt och grönsaker än vuxna. Barn och ungdomar äter mer godis, glass och läsk än vuxna. Friska äldre äter generellt sett balanserat, men näringsbrist och undernäring förekommer inom särskilda boendeformer och bland vissa ensam- boende äldre. De flesta konsumenter är medvetna om betydelsen för hälsan av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget och att öka frukt- och grön- sakskonsumtionen. Det som människor själva upplever som hinder för att äta hälsosamt är framför allt brist på tid, att man inte vill avstå från mat man tycker om samt att man saknar praktisk kunskap eller möjlig- heter att tillaga och förvara mat. Grupper med lägre socialgruppstill- hörighet anger att priset är en av de faktorer som har störst betydelse för valet av livsmedel. Överkänslighet mot födoämnen är vanligare bland barn än hos vuxna. Bland barn och bland tonåringar och unga vuxna är överkänsliga eller allergiska mot något födoämne. Övervikt och i synnerhet fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem som är socialt snedfördelat. Problemet är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. Nästan hälften av den vuxna befolkningen är över- viktiga eller feta. Man räknar med att av alla vuxna har så kraftig övervikt att de löper risk att få ett kortare liv till följd av detta. Andelen med övervikt och fetma ökar bland yngre, vilket är anmärk- ningsvärt. Vidare har insjuknandet i åldersdiabetes ökat. Ätstörningar är ett problem bland yngre, särskilt hos flickor. Upp- gifter om ätstörningar redovisas i kapitel 12. Amning och bröstmjölk är mycket positivt för barnet. Det har skett en kraftig uppgång av antalet kvinnor som ammar och amningstidens längd under . Det finns dock stora regionala skillnader i hur mycket och hur länge mödrarna ammar. Unga, korttids- utbildade kvinnor ammar minst. För att förbättra matvanor bland dem som behöver det mest är det viktigt med stödjande miljöer som bra utbud i lunchrestauranger, i sko- lan och inom olika vårdformer. I skolan är det dessutom väsentligt att undervisning om mat och hälsa integreras, eftersom ohälsosamma mat- vanor ofta är associerade med andra livsstilsrisker. 148 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Samhället har ett ansvar för att den mat som serveras inom olika offentliga institutioner är god och hälsosam. Äldre som kan laga sin mat själva bör i vissa fall få sin mat tillagad hemma, på samma sätt som svårt funktionshindrade kan få det genom personliga assistenter. Det är vanligt att personer med utvecklingsstörning eller psykiska funktionshinder både äter ohälsosam mat och lever inaktiva liv, med övervikt och dålig hälsa som följd. De kan i vissa fall behöva ha stöd till bra matvanor. Livsmedelsindustrin har ett stort ansvar för att stödja goda matvanor genom att utveckla ett näringsriktigt produktsortiment. Det är angeläget att vara uppmärksam på utvecklingen av s.k. functional foods, dvs. livs- medel som har modifierats för att ge hälsomässiga fördelar, eftersom det också finns invändningar mot dessa nya produkter. Det är ännu okänt hur en ökad användning av dessa livsmedel kommer att påverka matvanorna i stort. I , där man har haft dessa hälsopåståenden , förefaller polariseringen i matvanor vara stor. behöver mer specialiserade kostundersökningar för att kunna identifiera riskgrupper, följa trender och uppnådda effekter av folkhälsoarbetet . finns ingen självklar finansiär av nutri- tionsforskning utöver livsmedelsindustrin. Den forskning som gränsar till samhällsvetenskap, sociologi, psykologi och beteende är otillräck- lig. Mycket av arbetet för bättre matvanor har inte utvärderats på ett ändamålsenligt sätt och det behövs en högre lokal och regional kom- petens. Matvanorna påverkas av politiken i stort. Hälsokonsekvensbedöm- ningar bör göras av alla politikområden som påverkar matvanorna. Det finns en nationell handlingsplan för nutrition antagen, som det är vik- tigt att stödja. beslutas viktiga delar av jordbruks- och livsmedels- politiken på EU-nivå. Den nuvarande politiken tar delvis andra hänsyn än sådana som är bra för befolkningens hälsa. Det är angeläget att aktivt engagerar sig i det internationella nutritionsarbetet. Samhället har ett stort ansvar för att se till att de livsmedel som finns är säkra och att livsmedelsmärkningen fungerar. En säker och heltäckande livsmedelsmärkning är synnerligen viktig för hälsan hos människor med födoämnesallergi eller överkänslighet. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 149 3.4.1Sammanfattning av avsnitt 8.3 i SOU 1999:137 De dagliga aktiviteterna i det moderna samhället ställer allt mindre krav på fysisk ansträngning. Detta avspeglas bl.a. i en stadigt ökande förekomst av övervikt i befolkningen.76 För de flesta människor innebär arbete mindre fysiska ansträngningar än . Den moderna väs- terlänningen måste därför ta särskilda initiativ för att upp- rätthålla en god fysisk funktionsförmåga. Härigenom uppstår och utvecklas olika kulturformer som individen måste förhålla sig till. Dagens stora intresse för kroppen gäller till stor del utseendet, inte primärt fysiologiska eller medicinska aspekter. Kroppens utseende och vad man skall använda kroppen till är i högsta grad kulturellt präglat.77 Betydelsen av fysisk aktivitet för god hälsa och livskvalitet är vetenskapligt underbyggd. Fysisk inaktivitet är en mycket stor medi- cinsk riskfaktor.78 Fysisk aktivitet i olika grupper Två svenska studier har undersökt motionsvanor, fysisk prestations- förmåga och hälsotillstånd i ett urval av befolkningen.79,80 Sammantaget 75Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avdelningsdirektör , , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. 76A Pan-Eu Survey on Consumer Attitudes to Physical Activity, Body-weight and Health. (BMI=vikten i kg dividerat med längden i meter i kvadrat). The Body and Social Theory. : 1993; . : 1996;. (red.) Talet om kroppen. : HLS Förlag 1998. 78Fysisk aktivitet för nytta och nöje. 79Engström L.-M, , , v . och Seger J. Livsstil – Prestation – Hälsa. Motionsvanor, fysisk prestationsförmåga och hälsotillstånd bland svenska kvinnor och män i åldrarna 20–. Idrottsvanor i förändring. HLS Förlag, 1989 samt . Idrott som social markör. HLS Förlag, 1999. 150 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet visar dessa studier att minst en fjärdedel av vuxna kvinnor och män i åldrarna är så fysiskt inaktiva att de befinner sig i en hälsomässig riskzon. Det visas också att om man definierar motion som att man minst gör något med en ansträngningsnivå motsvarande snabb promenad, så är könsskillnaderna små men ålders- skillnaderna uttalade. Omkring hälften av 20–29-åringarna var med denna definition motionärer, men endast en femtedel i åldrarna mellan 50 till . Med denna ganska generösa definition kan man säga att en tredjedel av den vuxna befolkningen är motionsutövare. Motionsvanor avspeglar levnadsvillkor och social position. Bland medelålders visade det sig i en nyligen rapporterad studie att den egna utbildningsnivån, bostadsorten och vänners motionsutövning var mycket tydligt relaterade till benägenheten att ägna sig åt motion.81 Under har också andelen motionsutövare ökat betydligt mer bland tjänstemän än bland arbetare. Högutbildade motio- nerar betydligt mer än lågutbildade. Motionsvanor är kopplade till livsstilen i stort. Oavsett utbildnings- nivå har de som motionerar en mer hälsofrämjande livsstil än de som inte motionerar. De som är fysiskt aktiva tänker oftare på att äta näringsriktigt och röker också betydligt mindre än de som är fysiskt inaktiva. Idrott är den i särklass populäraste organiserade fritidsaktiviteten bland barn och ungdom.82 Pojkar är oftare medlemmar i idrottsföreningar än flickor. har idrottsutövningen blivit allt mer institutionaliserad. Barns idrottande kräver större föräldramedverkan, vilket leder till en viss social snedrekrytering. Det finns också stora skillnader i idrottsvanor beroende på bostadsort/boendemiljö. En studie på fyra utvalda orter i visade mycket stora skillnader både vad gäller medlemskap i idrottsförening och regelbunden fysisk träning på fritiden.83 Barns och ungdomars idrottsvanor är tydligt relaterade till sociala, ekonomiska, etniska och kulturella förhållanden. Genom- gående är pojkarna mer aktiva än flickorna. Antalet barn och ungdomar som inte alls ägnar sig åt regelbunden idrottsutövning har ökat under . Den s.k. spon- tanidrotten hade nästan försvunnit men under Idrott som social markör. HLS Förlag, 1999. Fritid i skilda världar. 83Larsson B. och . Ungdom – fritid – drott. Svensk Idrottsforskning, 3, 1997. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 151 tycks en viss ökning ha ägt rum, nu i helt nya former som skateboard- och inlineåkning. Även om skolans idrottsundervisning medräknas kan konstateras att många barn inte får en tillräcklig fysisk träning. Den sammanlagda obligatoriska tiden för ämnet idrott och hälsa under är (à ), vilket mot- svarar ungefär två 40-minuters lektioner . I vissa skolor har den enskilda eleven möjlighet att välja till fysisk aktivitet utöver detta. tillhör de nationer i som har minst antal obligatoriska timmar i ämnet idrott och hälsa i . Antalet lektioner i detta ämne har minskat under som friluftsdagarna kraftigt reducerats. På vissa skolor förekommer ingen friluftsverksamhet av betydelse. Sammanfattningsvis kan konstateras att idrotts- och motions- utövning är ojämlikt fördelad i den svenska befolkningen. De nya motionsaktiviteterna tycks mest attrahera unga vuxna och yngre medel- ålders i de övre samhällsskikten. Det finns ett mycket tydligt samband mellan omfattning av fysisk akti- vitet och hälsotillstånd.84,85,86,87 Fysisk inaktivitet ökar risken för hjärt- och kärlsjukdom, icke-insulinberoende diabetes, benskörhet och vissa cancerformer. Det har visat sig att fysisk inaktivitet har samma styrka som andra kända riskfaktorer för hjärt- och kärlsjukdom såsom höga halter av blodfetter, rökning och högt blodtryck. Fysisk aktivitet har i vissa fall också visat sig ha en positiv effekt på milda former av depression. De allra flesta som ägnar sig åt motion uppger att de gör det för att få rekreation och bli avstressade.88 Att idrott, motion och friluftsliv 84Fentem P.H, Bassey E.J. and Blecher A. The case for exercise. Physical activity and the incidens of coronary heart disease. Public Health, 8, p 253–287, 1987. Physical activity and Public Health. JAMA, 273, p 402–407, 1995. 87Physical Activity and Health. A report of the Surgeon General. Superintendent of Documents. Idrott som social markör. HLS Förlag, 1999. , , , v . och Seger J. Livsstil – Prestation – Hälsa. Motionsvanor, fysisk prestationsförmåga och hälsotillstånd bland svenska kvinnor och män i åldrarna 20–. 152 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet tillhör de populäraste fritidsaktiviteterna talar också för att fysisk akti- vitet har stor betydelse för många människors välbefinnande och livs- kvalitet. Ofullständig kunskap och forskningsbehov Ökad kunskap om människors totala fysiska aktivitet är en förutsätt- ning för att kunna studera relationen till det allmänna hälsotillståndet och till vissa specifika sjukdomar. vet vi en hel del om människors motionsvanor, men betydligt mindre om hur mycket man rör sig totalt. Det är viktigt att ha kunskap om omfattningen och inriktningen av idrotts- och motionsaktiviteter i befolkningen samt vilka förändringar som sker . Vi vet mycket lite om de yngre barnens fysiska och motoriska aktivitet och möjligheter till utelek, samt de äldres fysiska aktivitet och villkor för kroppsövning. För alla ålderskategorier gäller det att belysa vad som hindrar respektive stimulerar till aktivitet. Vidare finns ett stort kunskapsbehov beträffande attityder och påver- kansmöjligheter. Det är också angeläget att analysera de hälsomässiga effekterna av olika typer av fysisk träning i olika delar av det svenska samhället. Skolans idrottsundervisning är närmast outforskad . Befintliga mål och strategier I finns ingen nationell handlingsplan för fysisk aktivitet. Det finns dock angivna mål för ämnet idrott och hälsa i läroplanerna för grund- respektive gymnasieskolan. Kursplanerna är styrdokument och för sägs bl.a. att eleverna i slutet av nionde skolåret bl.a. skall förstå sambandet mellan mat, motion och välbefinnande. , hade som uppdrag att utvärdera det statliga stödet till idrotten och föreslå nya, tydliga mål.