sou · GOB353d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Man bedömer dock att det tar innan denna sorts metoder kan leda till minskat antal djurförsök. I har ett mycket stort forskningsprogram på detta område sedan början av år 1999.4 I EG:s direktiv /609/EEG föreskrivs att kommissionen och medlems- staterna skall uppmuntra forskning som leder till utveckling och valide- ring av alternativa metoder som ger samma information som den som kan erhållas i experiment med djur, och att djurförsök inte skall använ- das där vetenskapligt tillfredsställande resultat kan tas fram på andra sätt. konvention (ETS 123, 1986) om ryggradsdjur som används till försök och andra vetenskapliga ändamål innehåller en lik- nande artikel om forskningsstöd (artikel 6). är bunden av kon- ventionen . För att koordinera valideringen av alternativa testmetoder bildade EG- kommissionen , tillsammans med medlemsstaterna, industrin och djurrättsorganisationer, organisationen for Alterna- tives to Animal Testing (ECVAM). deltar i ECVAM:s arbete. Ett antal alternativa test har föreslagits, av vilka några är under validering. I koordinerar to Animal Testing ett arbete (TestSmart) med att belysa de alternativ som finns tillgängliga när det gäller att ta fram SIDS inom det amerikanska programmet för högvolymkemikalier. Detta arbete kan vara av intresse för och EU att hålla sig informerad om, inte SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 319 minst med tanke på i arbetet med att utveckla riktlinjer för testning inom . Utredningen ser det som angeläget att även fortsättningsvis stimulerar högkvalitativ forskning som kan leda till att behovet av djur- försök minskar. Utredningen vill dessutom särskilt framhålla vikten av att pengar avsätts inte bara till forskningsinsatser, utan även för att till- försäkra att lovande metoder valideras och standardiseras för rutin- mässig användning. Detta är ett område som dessvärre ofta är starkt eftersatt. Även om målsättningen bör vara att helt kunna övergå till alternativa testmetoder kan det vara på sin plats att understryka att djurfria modeller inom överskådlig tid inte kommer att kunna ge samma information som flertalet testmetoder på hela djur, såsom cancerstudier och flergenerationsstudier. Djurfria modeller kan dock ha en mycket stor betydelse vid tidig screening av nya kemikalier, så att ämnen som uppvisar kända och oönskade egenskaper, t.ex. genotoxicitet, kan sorteras bort och inte behöver testas på djur. Inför den slutliga riskbedömningen kommer dock sannolikt alltid studier av hela djur vara nödvändiga om den säkerhetsnivå vi har ska kunna bebehållas eller ökas. Detta gäller inte minst den kvantitativa riskbedömningen, dvs. beräkningen av vilken exponeringsnivå som kan vara acceptabel – en bedömning som är omöjlig att göra baserad på celldata. För att fortsätta att sträva mot införandet av fler s.k. alternativa meto- der är det av avgörande betydelse att toxikologisk grundforskning stöds. 9.1.5.2Utveckling av testmetoder för hormonstörande effekter Utredningen kan inte ställa upp några kriterier för när ämnen är så hormonstörande att de bör fasas ut, eftersom det ännu inte finns tillför- litliga testmetoder tillgängliga. Vi ser följaktligen ett stort behov att testmetoder på detta område utvecklas och valideras. Testmetoder för olika hormonstörande effekter bör finnas som kan påvisa störningar hos både högre och lägre djur. För att utveckla testmetoder av screening-karaktär inom detta område är det avgörande med en bred grundforskning för att identifiera viktiga och betydelsefulla mekanismer för hormonstörande kemikaliers verkningar. Utredningens förslag till metodutveckling vad gäller hormonstörande effekter finns närmare 320 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 beskrivna i avsnitt 5.2.2 som en del i den handlingsplan för området som föreslås. Inom ramen för bl.a. pågår arbete på detta om- råde. Detta arbete syftar till att tillhandahålla information och koordinera aktiviteter på området, att utveckla och revidera riktlinjer för testning så att hormonstörande effekter kan bestämmas, samt att arbeta för harmoniserad faro- och riskbedömning av hormonstörande ämnen. genomför en studie inom ramen för the Task Force on Endocrine Disrupters Testing and Assessment med syfte att välja ut lovande existerande testmetoder, optimera och förfina meto- derna samt genomföra valideringsstudier. Det är önskvärt att vid sidan av egna insatser på området är drivande i aktiviteter rörande hormonstörande ämnen. 9.1.5.3Utveckling av testmetoder för bestämning av hur långlivade och bioackumulerbara ämnen är Dagens testmetoder avseende nedbrytning ger begränsade svar. Det är väsentligt att metoder för test av nedbrytning i olika miljömedier avse- ende bestämning av halveringstider utvecklas. Detta kan ske genom att dagens simuleringstest vidareutvecklas, samt genom utveckling av nya simuleringstest, vilket utredningen ser som önskvärt. Ämnens bioackumulerbarhet anges i bästa fall som biokoncen- trationsfaktorer (BCF) som hänför sig till vattenmiljön. Det är mycket önskvärt att utveckla metoder för att mäta BCF med vars hjälp man kan uppskatta bioackumulering och biomagnifiering även i landbaserade näringskedjor, innefattande upptag i djur via föda (inklusive växter) och upptag i växter från luft. Liksom för alla testmetoder inom kemikalieområdet är det viktigt att målet för metodutvecklingen är att metoderna blir internationellt accepterade genom att exempelvis tas upp i testmetodpro- gram. Det finns ett stort behov av utveckling av kemiska bestämningsmetoder, användbara i rutinmässig bestämning av ämnen som inte omfattas av dagens miljöövervakning, men som det vore önskvärt att kunna SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 321 Detta gäller framför allt de ämnen som omfattas av utred- ningens förslag till utfasning. Ett stort behov av utveckling av kemiska bestämningsmetoder gäller dessutom för de godkända bekämpningsmedel som används , men som det inte finns metoder för rutinmässig bestämning av, över huvud taget eller i tillräckligt låga koncentrationer, i miljöprover. Av det 350-tal ämnen som finns registrerade i kan endast ett begränsat antal substanser bestämmas med rutinanalysmetoder (30–, beroende på slag av bekämpningsmedel; m.fl., 1997). Motsvar- ande siffra för de ca 800 aktiva substanser som finns registrerade i EU är (, 1998). Vidareutveckling av analysmetoder kan behövas även för ett antal metaller, där dagens mest moderna analystekniker (ICP-MS) visserligen ger goda resultat för flertalet. Men vissa metaller fortfarande pro- blematiska att mäta, och vissa slag av prover, såsom speciella jordarter, försvårar avsevärt bestämningen av flertalet metaller. På detta område krävs således en utveckling. En riktad insats skulle vara önskvärd även mot att utveckla bra och bill- iga analysmetoder vilka är oberoende av kostnadskrävande, högtekno- logisk instrumentering, som ersättning för eller som komplement till andra metoder. Med sådana enklare analysmetoder kan ett stort antal prover screenas till låg kostnad, och innehållet i eventuella positiva prover vid behov sedan valideras med andra metoder som kan ge större säkerhet i bestämningen. (FRN, 1998) har tidigare framhållit behovet av utveckling av analysmetoder. Miljöövervakning av kemiska ämnen är ett sätt att skaffa kunskap om vilka ämnen som kan utgöra miljöproblem. Genom att mäta deras före- komst i den fysiska miljön samt i människor och andra organismer kan man få en bild av deras förekomst i miljön, deras spridningsmönster, samt om halterna ökar eller minskar . Ur utredningens syn- punkt är miljöövervakning en viktigt del i uppföljningen av de åtgärder som kan förväntas resultera av de förslag som läggs, i syfte att tydlig- göra åtgärdernas effekter. Miljöövervakning är också en betydelsefull källa till information som exempelvis inom ramen för miljömålet om en 322 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 giftfri miljö kan utgöra underlag till beslut om kompletterande åtgärder, såsom sanering. Man skiljer ofta mellan screening-undersökningar och löpande miljö- övervakningsprogram. Screening betecknar vanligtvis tillfälliga insatser där man försöker skapa sig en bild av före- komsten av ett brett spektrum av ämnen i miljön. Detta kan ge underlag för att ta med ytterligare ämnen i existerande miljöövervakningspro- gram. I löpande miljöövervakning av kemiska ämnen bestäms med en viss frekvens förekomsten av ett bestämt antal ämnen i ett utvalt antal miljöer/organismslag. Den löpande miljöövervakningen av kemiska ämnen begränsas av det antal ämnen man valt att mäta, så till vida att man har små möjligheter att hitta annat än det som man har valt att analysera. Utredningens bedömning och förslag Miljöövervakning är ett viktigt uppföljningsinstrument, samt en betydelsefull källa till information som kan utgöra underlag för beslut om kompletterande åtgärder. är den svenska myndighet som ansvarar för miljöövervakningen, och bör ges i upp- drag att: ·tillsammans med Kemikalieinspektionen och ta fram förslag till finansiering samt utforma ett program för över- vakning av bekämpningsmedelsrester i jordbruksområden, ·föreslå ett program för utökad hälsorelaterad miljöövervakning för att följa upp människors exponering ·föreslå ett utökat program för regelbundet återkommande scree- ning-undersökningar av miljöföroreningar i miljö och organismer, ·säkerställa möjligheten att få en överblickbar översikt av det samlade resultatet från regional och lokal miljöövervakning, ·koordinera regelbundna provningsjämförelser avseende bestämning av de miljöföroreningar som mäts inom miljöövervakningen. I är miljöövervakningen en av uppgifter. ansvarar för och samordnar den svenska miljööver- vakningen. Denna har till syfte att fortlöpande dokumentera miljötill- SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 323 ståndet och dess förändringar. Välkända miljögifter såsom DDT och dess nedbrytningsprodukter, samt PCB:er, har varit föremål för fortlöp- ande miljöövervakning , medan ämnen såsom hexaklorbensen (HCB) och hexaklorhexan5 (HCH) inte inkorporerades i det nationella miljöövervakningsprogrammet förrän mot slutet av 1980- talet (, 1998). Andra organiska miljögifter som mäts inom ramen för den nationella miljöövervakningen är klorerade dioxiner och furaner, samt vissa bromerade flamskyddsmedel. Omfattningen av kemikalieövervakningen begränsas i stor utsträckning av de höga kostnaderna för många analyser. Ett antal metaller analyseras i ett antal olika provslag. Alla dessa fås i samma analys. Många av dessa är sådana som vi vet vållar eller har vållat problem, t.ex. kadmium, kvicksilver och bly. Det finns mycket data vad gäller halter av dessa inom vissa områden, t.ex. marin miljö, medan data är betydligt mindre omfattande i andra fall. Det gäller även de metaller som används inom nyare sektorer t.ex. elektronikindustrin. En utvidgad metallövervakning har utförts inom ramen för screening-undersökningar, där ett antal av de metaller vars användning ökat studerats. Resultaten från dessa ger vid handen att det kan finnas skäl att närmare följa halterna i miljön av flera ovanliga metaller (se avsnitt 5.3.1.2, samt kapitel 4 i bilaga 6). Enligt utredningens mening bör sådan övervakning fokuseras på avloppsslam och åkerjord (se 9.2.2.1). Ett förslag till ett nytt nationellt miljöövervakningsprogram presenterades av (, 1999c). I detta framhålls ett stort behov av en ökad kemikalieövervakning, och en ämnesgrupp som särskilt pekas ut är bekämpningsmedel. Bekämp- ningsmedelsrester, frånsett gamla klorinnehållande bekämpningsmedel såsom DDT och lindan, ingår inte alls i dagens nationella miljööver- vakning. ser emellertid finansiella hinder för att utöka miljö- övervakningen till att omfatta exempelvis rester av de bekämpnings- medel som används . Dessa hinder är av två slag – dels är analys- kostnaderna höga, liksom för andra organiska miljögifter, dels föreligger ett stort behov av kostnadskrävande metodutveckling (se av- snitt 9.1.5.4). En tillämpning av principen om att förorenaren betalar 5 insektsbekämpningsmedlet lindan med isomerer 324 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 framhålls som önskvärd, men som svår att tillämpa. Utredningen ser det som angeläget att frågan om övervakning av bekämpningsmedelsrester i jordbruksintensiva områden löses och vill framhålla att även Kemikalieinspektionen och har ett ansvar på området. Utredningen föreslår därför att ges i uppdrag att till- sammans med dessa båda andra myndigheter ta fram förslag till lösning på finansieringsfrågan och att utforma ett program för övervakning av bekämpningsmedelsrester som är relevant för deras användning i jord- bruket, gärna med utgångspunkt från befintliga typområden för jord- bruksmark. De belopp som avvänds till övervakning av diffusa förore- ningskällor i jordbruket är större i , och väsentligt mycket större i , än i . I förslag till nytt, nationellt miljöövervakningsprogram poängteras även behovet av utökad hälsorelaterad miljöövervakning. har endast ett fåtal projekt rört människors exponering. För att följa upp denna krävs analys av olika kemikalier i lämpliga indikatormedier – exempelvis kadmium, bly, PCB, dioxiner och brome- rade flamskyddsmedel i blod, samt kvicksilver i hår (vilket indikerar exponering för metylkvicksilver via fisk). Vi vill framhålla att regelbundet återkommande screening-undersök- ningar är av intresse även ifråga om människors exponering. En sam- manställning av resultat från över 100 vetenskapliga rapporter pekar ut ca 350 olika organiska föroreningar som påträffats i modersmjölk, innefattande ett 90-tal dioxiner och dioxinliknande ämnen, samt ca 190 flyktiga ämnen (WWF, 1999). Modersmjölk är därmed ett annat provslag som lämpar sig väl för studier av mänsklig exponering (se även figur 2.2 i kapitel 2). 9.2.1.2Regional och lokal miljöövervakning Regional och lokal miljöövervakning har stora brister, och det är framför allt två nackdelar som utredningen ser som särskilt bekymmersamma. För det första är det mycket svårt att få en överblickbar bild av det samlade resultatet från regional och lokal miljöövervakning. Det finns inte medel för att sammanställa resultaten från regional och lokal miljöövervakning, och sammanställning försvåras ytterligare av att resultaten kan vara lagrade i olika format och på olika media. För det andra begränsas jämförbarheten mellan resultaten från lokal och regional miljöövervakning av att exempelvis mätprogram för bekämpningsmedelsrester i vatten kan omfatta olika grupper av ämnen SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 325 beroende på frånvaro av standardisering av mätprogrammen. Dessutom kan avvikelser uppstå på grund av skillnader i resultat från de olika analyslaboratorier som engageras. Det senare är ett problem som kräver regelbundna provningsjämförelser för att kunna åtgärdas. Sådana jämförelser utgår normalt från det laboratorium i la ndet som har funktion som nationellt referenslaboratorium på det aktuella området. Denna funktion finns emellertid inte i , vilket utredningen ser som en brist. Provningsjämförelser organiseras heller inte annat än i begrän- sad omfattning på lokala initiativ. I det fall lokal övervakning förekommer innebär det oftast: ·att uppfylla kontrollprogram, ·att mäta i luft i urban miljö, och ·att mäta kvicksilver och vissa metaller i fisk i sjöar i kommunen. Regional miljöövervakning av kemikalier är mycket begränsad. Ett antal exempel finns dock. Några län har gått samman och mäter PCB, DDT, HCH, HCB i fisk i t.ex. och . I andra fall görs vissa luftmätningar. Ett större integrerat projekt har drivits i Emåns avrinningsområde. På har mätningar av vissa metaller gjorts hos människor. I har mätningar gjorts i fisk och hår från människor. Ett antal jordbrukslän har kampanjvis mätt vissa bekämpningsmedelsrester. Det finns oftast ingen samlad regional kemikalieövervakning, och heller inga större möjligheter att få en samlad bild av den övervakning som sker. kommer den nationella miljöövervakningen att bekosta miljöövervakning på en station, Vemmenhög, en bakgrunds- station på , där vissa bekämpningsmedelsrester kommer att mätas vissa delar av året (, 1999c). Vemmenhögs- området är ett av de typområden på jordbruksmark som omfattas av det som tidigare kallades Jordbrukets recipientkontroll, och som till största delen ligger inom den regionala miljöövervakningen. 326 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 9.2.2Förslag till förstärkt miljöövervakning Utredningens bedömning och förslag Den nationella miljöövervakningen bör utvidgas i avsikt att följa upp de förbättringar i miljötillståndet som kan förväntas inträffa som resultat av de åtgärder som behöver vidtas för att uppfylla miljömålet om en giftfri miljö: ·Kemikalieövervakning bör ske närmare källan än vad som är fallet , och fokusera mer på worst case. ·Flera av de utfasningsämnen som inte tidigare varit föremål för miljöövervakning bör följas. ·Miljöövervakning av bekämpningsmedel bör införas och inrikta sig främst på jordbruksområden. ·Kemikalieövervakningen bör täcka in de ämnen som prioriteras i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·I större monitoringprogram bör fler metaller som kan analyseras med modern analysteknik ingå än vad som är fallet , och även vissa metallers förekomstform bör bestämmas. ·Miljöövervakning av varor bör utvecklas och genomföras. ·Screening-undersökningar bör genomföras med viss regelbunden- het, bl.a. för att ge underlag till dimensionering och effektivisering av kemikalieövervakningen. ·Regional kemikalieövervakning måste koordineras bättre och ge större möjligheter att erhålla en samlad bild av situationen. ·Provbanker måste finnas för att möjliggöra uppföljning bakåt av eventuella nya miljögiftsproblem som upptäcks . ·Kemikalieövervakningen bör kompletteras med modeller som förutsäger ämnens möjliga spridning i miljön, och som vidare- utvecklas och valideras på grundval av mätresultat. Utredningen ser ett behov av förstärkta miljöövervakningsinsatser på flera områden. Den nationella miljöövervakningen bör utvidgas i avsikt att följa upp de förbättringar i miljötillståndet som kan förväntas inträffa som resultat av de åtgärder som behöver vidtas för att uppfylla miljömålet om en giftfri miljö. Finns de ämnen som faller för utred- ningens utfasningskriterier i miljön, och i så fall var? Når de människan? Vissa framgångar på detta område kan nås redan genom att den regionala och lokala kemikalieövervakningen koordineras bättre, både i syfte att uppnå högre kostnadseffektivitet och att ge ökade möjligheter att erhålla en samlad bild av situationen. SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 327 Kemikalieövervakning bör ske närmare källan än vad som är fallet , och fokusera mer på worst case, i syfte att kunna påvisa eventuella problemkemikalier på ett så tidigt stadium som möjligt. Det måste dock finnas information om bakgrundsnivåer som referensvärden till dessa mätningar. Det kan enligt utredningens mening behövas en fortlöpande övervakning av flera av de utfasningsämnen som inte tidigare varit föremål för miljöövervakning. Det behövs också en kontinuerlig utvärdering av långsiktiga trender i förändringar av ämnenas halter i miljö och organ- ismer i relation till hur användningen regleras i samhället – detta bl.a. för att möjliggöra uppföljning genom de indikatorer som föreslås av och (se avsnitt 9.3). Natur- vårdsverket bör ges i uppdrag att ta fram ett förslag på vilka ämnen ett sådant program bör omfatta, gärna med hänsyn även till d ämnen som prioriteras av OSPAR-DYNAMEC, samt till de ämnen som bör om- fattas av riktvärden enligt förslag (SOU 2000:52). I samband med detta vore det önskvärt att provtagningsstrategier och - metoder ses över i syfte att åstadkomma förbättringar. Det finns ingen anledning att minska övervakningen av de miljö- gifter som ingår i dagens kemikalieövervakning. Oberoende av om begränsningsåtgärder införs i kommer många sådana ämnen att nå oss genom långväga transport. Det är dock viktigt att se till att över- vakningen av miljöföroreningar även täcker in de ämnen som prioriteras i EU:s kommande ramdirektiv för vatten, som är under diskussion. Bekämpningsmedel är de enda kemiska ämnen som avsiktligt sprids med syfte att utöva toxiska effekter, och hanteringen är starkt kringgär- dad av bestämmelser. Trots dagens kontroll och restriktioner återfinns emellertid bekämpningsmedelsrester i alla delar av miljön (, 1999). En fullständig bild av situationen kan dock inte erhållas därför att endast ett begränsat antal av de substanser som används kan bestämmas med rutinanalysmetoder (se avsnitt 9.1.5.4). Utredningen ser ett behov av miljöövervakning av såväl de bekämpningsmedel som används som av de tidigare använda bekämpningsmedel som är långlivade och som fortfarande återfinns i miljön. Denna övervakning bör inrikta sig främst på jordbruksområden. Modern analysteknik möjliggör analys av många fler metaller vid samma tillfälle än vad som var möjligt. 328 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 metallområdet bör därför utvidgas till att omfatta så många metaller som möjligt. I större monitoringprogram bör fler metaller ingå än vad som är fallet . I metallövervakningen ser utredningen skäl att i vissa fall bestämma även metallerna speciering, eftersom såväl metallernas biotillgänglighet som deras giftighet är beroende av deras förekomst- form. Det kan exempelvis finnas anledning att undersöka förekomsten av metylkvicksilver i människor som tillhör högexponerade eller särskilt känsliga grupper. När det gäller metaller kan lämpliga provtagnings- strategier rikta sig mot avloppsslam och stadsnära miljöer eftersom det där förmodligen är lättast att identifiera diffus spridning. Andra intressanta provslag är åkerjord och livsmedel, exempelvis bör förekomsten av kadmium i rotfrukter, såsom potatis och morötter, följas. Utöver traditionell miljöövervakning bör även miljöövervakning av varor utvecklas och genomföras (se även avsnitt 9.1.2.1). Det är viktigt att miljöprover samlas i provbank för att möjliggöra uppföljning bakåt av eventuella nya miljögiftsproblem som upptäcks . Det måste finnas ett spektrum av miljöprover som samlas in från ett provtagningsnät över , och lagras i en sådan provbank. Fortlöpande miljöövervakning av kemiska ämnen är av stor betydelse för uppföljning av begränsningsåtgärder, i synnerhet mot sådana ämnen som är långlivade och bioackumulerande. Miljöövervakning bidrar dock normalt inte till att nya, potentiella miljögifter upptäcks. För att få en vidare översikt över vilka kemiska ämnen som förekommer i miljön, utöver de som inlemmats i miljöövervakningsprogram, krävs även screening-undersökningar, som med en bredare ansats ut- formas för att utröna vilka möjliga miljögifter som föreligger i miljön. En ökad tyngd åt screening kan ge bättre möjligheter att dimensionera kemikalieövervakningen och göra den mer effektiv. SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 329 Det är emellertid inte möjligt att ständigt mäta allt överallt, utan det är nödvändigt att i viss utsträckning också extrapolera den kunskap vi får från de mätningar vi gör till andra ämnen och situationer. Framtida miljöövervakning av kemiska ämnen behöver därför kompletteras i större utsträckning än vad som är fallet med modeller som förut- säger ämnens möjliga spridning i miljön. Förutsägelserna kommer att ge hänvisningar om när, var och hur vi skall mäta. Mätresultaten från kemikalieövervakningen är viktiga utgångspunkter för vidareutveckling och validering av modellerna. 9.3Uppföljning med hjälp av indikatorer