sou · GOB365d3 · 2001-01-01 00:00:00 — 1991/92:SkU31, SFS 1992:688). I propositionen anförde den dåvarande skatteministern följande. Ett avdragsförbud för den del av en avgift som inte avser konfliktändamål tar sikte på såväl utgifter för föreningsangelägenheter som utgifter för serviceåtgärder. Att endast vägra avdrag för den del av avgiften som avser föreningsangelägen- heter skulle kunna leda till att avdragsbegänsningen inte skulle få avsedd effekt. De organisationer som erbjuder sina medlemmar tjänster av olika slag, och saknar servicebolag, har vidare möjlighet att bilda sådana. Arbetsgivare som tar tjänsten i anspråk kan få avdrag som risken för att få problem med gränsdragningen mellan vad som är en avdragsgill tjänst och en inte avdragsgill föreningsangelägenhet minskar. gällande bestämmelser finns i punkt 1 av anvisningarna till 20 § kommunalskattelagen (1928:370, KL). Av första stycket framgår att avgifter till föreningar och andra sammanslutningar inte är avdragsgilla medan det i andra stycket slås fast att avdragsförbudet i första stycket inte gäller avgifter till arbetsgivarorganisationer till den del avgifterna avser medel för konfliktändamål. Av punkt 8 av anvisningarna till 32 § KL följer att konflikt- understöd från fackföreningar inte är skattepliktigt. Någon motsvarande bestämmelse avseende konfliktbidrag från arbetsgivarorganisationer finns inte – detta har ansetts skattepliktigt. Medlemsavgifter som betalats till fackföreningar och arbetsgivar- organisationer utgör inte skattepliktig inkomst enligt punkt 1 första stycket av anvisningarna till 19 § KL. Vikten av att uppnå likställdhet i den skattemässiga behandlingen av avgifter till fackföreningar och arbetsgivarorganisationer har under- strukits i flera sammanhang. Denna princip har även legat till grund för bestämmelsernas nuvarande utformning. För att uppnå överens- stämmelse med de grundläggande skatterättsliga principerna har man dock valt olika metoder för den skattemässiga behandlingen av avgifterna i fråga. Avdrag för medlemsavgift till fackförening enligt gällande regler. Avgifter till arbetsgivarorganisationer är däremot avdragsgilla till den del de avser medel för konfliktändamål. Sådana avgifter anses ha karaktär av försäkringspremie och är i enlighet med grundläggande principer för företagsbeskattning avdragsgilla. Den skattemässiga jämställdheten anses upprätthållen genom att utbetalda konfliktersättningar är skattepliktiga för arbetsgivare men inte för fackföreningsmedlemmar. Avgifter till arbetsgivarorganisationerna är enligt bestämmelsernas nuvarande utformning således inte avdragsgilla till den del de avser utgifter för föreningsangelägenheter eller serviceåtgärder. Arbetsgivar- organisationerna har emellertid möjlighet, vilket redan framhållits, att genom bildandet av särskilda servicebolag erbjuda sina medlemmar tjänster av olika slag. Arbetsgivare som tar dessa tjänster i anspråk har rätt till avdrag för sina utgifter härför som driftkostnad i näringsverk- samheten. Arbetsgivaren har också möjlighet att lyfta av den ingående mervärdesskatt som servicebolaget betalat. Det har hävdats att beskattningen av avgifterna till arbetsmarkna- dens organisationer just med hänsyn till att arbetsgivarna har möjlighet att dela upp avgiften till arbetsgivarorganisationen i en avdragsgill serviceavgift och en medlemsavgift inte är likformig. Utredaren skall mot denna bakgrund se över den skattemässiga behandlingen av fackföreningsavgifter och avgifter till arbetsgivar- organisationer. Utredaren skall kartlägga och utvärdera tillämpningen av de bestämmelser som gäller . Utredaren skall jämföra de olika regelsystemen och därvid särskilt undersöka om tillämpningen av dessa medför att arbetstagares och arbetsgivares utgifter för respektive facklig organisationsverksamhet blir föremål för skattemässig likabehandling. I detta sammanhang skall utredaren redovisa i vilken omfattning arbetsgivarorganisationerna utnyttjar möjligheten att bilda särskilda servicebolag samt analysera konsekvenserna av detta med beaktande av att motsvarande möjlighet saknas för fackföreningarna. Med frågan om avdragsrätt sammanhänger andra frågor, som utredaren skall beakta i samband med att ställning tas till frågan om avdragsrätt. Exempelvis bör reglerna om skattefrihet för konfliktunder- stöd respektive skatteplikt för konfliktbidrag ses över. Om utredaren kommer fram till att den skattemässiga behandlingen inte är likformig skall förslag läggas fram till förändring av regelsystemen. Utredaren har därvid att undersöka och utvärdera alternativa vägar att uppnå en rättvis och jämställd behandling av avgifterna till respektive organisationsverksamhet. Utredaren är oförhindrad att föreslå förändringar i fråga om behandlingen av såväl fackföreningsavgifterna som avgifterna till arbetsgivarorganisationerna. Redovisning av uppdraget m.m. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som läggs fram. Om förslagen medför minskade inkomster skall utredaren ange finansieringsförslag. Den särskilde utredaren skall beakta regeringens generella direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir.1992:50), redovisa jämställdhets- politiska aspekter (dir. 1994:124), redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) och tilläggsdirektiven till vissa kommittéer och särskilda utredare om företagens uppgiftslämnande (dir. 1994:73). Utredningsuppdraget skall vara avslutat senast vid utgången av .