sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Att en så dan ö kning skett stö djs också av att arbetslö sheten under lå gkonjunkturå r successivt kommit att vara allt hö gre sedan 1960-talet.34 I ett alternativt hö gtillvä xtscenario antas arbetsmarknaden fungera bä ttre i två viktiga avseenden; arbetskrafts- utbudet ä r stö rre och matchningen av lediga jobb med ledig arbetskraft fungerar bä ttre, dvs Beveridge-kurvan har skiftat inå t som lö nebildningen fungerar bä ttre, så att en ö kad tillvä xt inte slå r igenom i lö neö kningar som inte kan fö renas med produktivitetsutvecklingen och inflationsmå let. Detta scenario illustrerar att det med hjä lp av ekonomisk politiska å tgä rder som bidrar till hö gre arbetskraftsutbud, bä ttre matchning och en fö rbä ttrad lö nebildning ä r mö jligt att sä nka jä mvikts- arbetslö sheten och dä rmed mö jliggö ra ett hö gre resursutnyttjande med bibehå llen prisstabilitet. 33 Regeringens proposition [1998/99:1]. 34 Enligt SCB:s arbetskraftsundersö kningar var andelen arbetslö sa av arbetskraften under lå gkonjunkturå ret 1983, medan arbetslö sheten var 1968. 172 En arbetsmarknad fö r alla? 6.3Minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft: orsaker och effekter har andelen sysselsatta med lä gre utbildning minskat inom samtliga sektorer. Inom nä ringslivet har utvecklingen i riktning mot en hö gre utbildad arbetskraft varit tydlig i alla sektorer, men sä rskilt inom kunskapsintensiva verksamheter. Fö rä ndringen i efterfrå gan mot hö gre utbildad arbetskraft mä rks i de flesta OECD-lä nder och sker kontinuerligt. Det finns ett antal olika fö rklaringar till varfö r den relativa efterfrå gan på lå gutbildad kontra hö gutbildad arbetskraft har minskat. De fö rklaringar som få tt stö rst genomslag ä r den teknologiska utvecklingen, en ö kad internationell specialisering av produktionen till fö ljd av handelsliberalisering och en kraftig ö kning av kapitalets internationella rö rlighet. Dessa faktorers på verkan på arbetsmarknaden hä nger emellertid samman med arbetskraftens sammansä ttning med avseende på kvalifikationer, utbildning och lokalisering. Ä ven arbets- marknadens institutioner och regelverk ä r av betydelse. 6.3.1Teknisk utveckling –en huvudorsak till efterfrå geminskningen En av fö rklaringarna till den trendmä ssigt minskade efterfrå gan lå gutbildad arbetskraft tar fasta på att denna utveckling har ä gt rum samtliga sektorer och inte bara i vissa. Denna ansats betonar den tekniska utvecklingens betydelse. Det hä vdas bland annat att priset på realkapital har sjunkit kraftigt i fö rhå llande till priset på arbetskraft. Detta har lett till att outbildad arbetskraft har ersatts med kapital i takt med att sjunkande kapitalkostnader gjort det mer lö nsamt att anvä nda teknologier som krä ver mer kapital och utbildad arbetskraft. Ett exempel på en så dan process ä r infö randet av datoriserade monteringsband.35 Sambandet mellan teknisk utveckling och efterfrå gan på utbildad arbetskraft kan ä ven vara det omvä nda; en ö kning av utbudet av hö gutbildad arbetskraft, liknande den vå g av personer som strö mmade ut ur universiteten i och och bö rjan av , leder till kraftigt fallande utbildningspremier i form av hö gre lö n, vilket i sin tur gö r det lö nsamt att utveckla nya teknologier som krä ver stora insatser av hö gutbildad arbetskraft.36 En andra fö rklaring till den minskade efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft i fö rhå llande till hö gutbildad tar fasta på att denna process ä gt 35Storesletten, K. & Zilibotti, F. [1999]. Lå ngtidsutredningen arbetsmarknad fö r alla? rum som vä rldshandeln liberaliserats. En friare handel leder till ö kad konkurrensutsä ttning frå n lä nder som har komparativa fö rdelar i produktion som krä ver en relativt hö g andel outbildad arbetskraft. Fö ljden av en liberalisering av vä rldshandeln skulle dä rfö r bli en ö kad efterfrå gan på utbildad arbetskraft i industrilä nderna, ä ven i frå nvaro av teknisk utveckling.37 Det ä r dock svå rt att med denna ansats fö rklara dels varfö r efterfrå gan på utbildad arbetskraft sker inom samtliga branscher, dels att effekterna kan bli så stora fö r industrilä nderna, eftersom dessa i stor utsträ ckning handlar med varandra. Det kan dock inte uteslutas att handelsliberalisering kan framtvinga en ö kad kapitalintensitet i produktionen och dä rmed en minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft. Empiriska studier har visat på relativt små effekter på arbets- marknaden i industrilä nderna av handelsliberalisering. I stä llet tycks den teknologiska utvecklingen ha en betydligt stö rre effekt på efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft vare sig denna på verkan sker i form av lä gre relativlö ner eller lä gre sysselsä ttning.38 Den teknologiska utvecklingens efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft i bekrä ftas i ett antal lå glö nelä nder fö rsä mrade syssel- tillverkningsindustrin dä r huvudsakligen personer med lä gre utbildning arbetar. Importkonkurrensens betydelse fö r dessa branscher ä r mer oklar. En hypotes ä r att den svenska arbets- kraften tappade sitt utbildningsfö rsprå ng i fö rhå llande till en del OECD- lä nder, och att importkonkurrensen frå n lå glö nelä nder dä rmed minskade i betydelse i takt med att blev lite av ett lå glö neland .40 kan det inte uteslutas att lå glö nelä nder i nä rhet ö kar, vilket kan komma att på verka arbetsmarknaden fö r lå gutbildade. En orsak till detta skulle kunna vara den nä ra fö restå ende ö stutvidgningen av EU. Det torde frä mst vara arbetstillfä llen fö r personer med kortare utbildning inom enklare industri- och tjä nsteproduktion som riskerar att utsä ttas fö r konkurrens. Det ä r dock inte relativlö nerna i sig som spelar roll fö r konkurrens- kraften utan lö nekostnaden per producerad enhet, vilket innebä r att de relativt sett hö gre lö nerna i kan bibehå llas om produktiviteten ä r hö gre i ä n i de nya konkurrentlä nderna. 37Se t ex kapitel 4 i [1997a]. 38Se kapitel 3 i IMF [1997]. 39Se , P. [1997] och , E. [1999]. 40Hansson, P. [1997]. 174 En arbetsmarknad fö r alla? ö verfö ring av kapital och kunnande till dessa lä nder leda till att produktiviteten –och dä rmed lö nerna –anpassar sig till fö rhå llanden som rå der inom andra delar av EU. 6.3.2Internationell kapitalrö rlighet –lå gt fö rklaringsvä rde En ö kad specialisering av produktionen i den industrialiserade vä rlden har lett till att produktionen av insatsvaror i stö rre utsträ ckning ä n tidigare sker i lä nder som kan producera dessa till ett lä gre pris genom s k outsourcing.41 Dä rtill har kapitalets rö rlighet ö kat i form av ö kade flö den av så vä l finansiellt, som fysiskt kapital. I bö rjan av uppgick vä rdet av direktinvesteringar och portfö ljplaceringar i svenska tillgå ngar till av BNP. uppgick detta vä rde till av BNP.42 Outsourcing och direktinvesteringar tycks också bli allt vanligare inom det svenska nä ringslivet. Dessutom ö kar utvandringen av hö gutbildad arbetskraft, om ä n frå n en mycket lå g nivå , vilket skulle kunna fö rklara att fler svenska fö retag flyttar eller på andra sä tt expanderar utomlands. Majoriteten av de svenska fö retagens direktinvesteringar och outsourcing sker dock i lä nder med jä mfö rbara arbetskraftskostnader, men dä r frä mst skalfö rdelar gö r produktionen utomlands mer lö nsam. Ä ven nä rheten till marknaden ä r en viktig fö rklaring till direktinvesteringar i andra lä nder. Så dana investeringar innebä r ofta att sysselsä ttningen fö r tjä nstemä nnen i det svenska moderbolaget stagnerar. Dä remot kan efterfrå gan på personal med lä gre utbildning ö ka, då sjä lva industriproduktionen oftast stannar i . Vanligtvis fö rlä ggs annan typ av verksamhet, t ex finansiella tjä nster, utomlands.43 Effekten på den totala sysselsä ttningen av direktinvesteringar och outsourcing ä r tä mligen liten. Outsourcing tycks heller inte på verka efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft inom tillverkningsindustrin.44 Svenska direktinvesteringar i utlandet tycks ha en positiv nettoeffekt på sysselsä ttningen i . Den exportminskning av fä rdigvaror som uppstå r nä r fö retagen bö rjar producera i andra lä nder kompenseras i de flesta fall av ö kad export av insatsvaror och stö rre marknadsandelar, 41Internationell outsourcing innebä r att fö retag flyttar produktion av intermediä ra varor frå n till andra lä nder, frä mst lä nder med lä gre arbetskraftskostnader. 42IMF [1997]. Som framgå r av diagram 8.1 har bara direktinvesteringarna mer ä n tiodubblats . 43Feenstra, R. [1998] och Blomströ m, M., , G. & , R. [1997]. 44Mellander, E. [1999]. Lå ngtidsutredningen arbetsmarknad fö r alla? vilket i sin tur leder till en bibehå llen sysselsä ttningsnivå inom landet.45 Det fö rekommer dock att enskilda grupper av arbetskraft, vissa branscher eller regioner drabbas negativt. Internationaliseringen innebä r också att utlä ndska fö retag investerar i . Andelen sysselsatta i utlä ndska fö retag i har ö kat frå n (se vidare kapitel 8). I de fall alternativet till ett utlä ndskt fö retagsfö rvä rv ä r nedlä ggning av den svenska verksamheten har utlä ndska direktinvesteringar klart positiva sysselsä ttningseffekter. I andra fall tycks det vara oklart vilka effekter utlä ndska investeringar i har på sysselsä ttningen. Negativa effekter så som nedlä ggningar eller omlokaliseringar av verksamheter till andra lä nder tycks vara ovanliga. Fö retagsfö rvä rv, oavsett om det ä r svenska investeringar i utlandet eller tvä rtom, leder i allmä nhet till omstruktureringar och minskad efterfrå gan på arbetskraft.46 Sammanfattningsvis tycks den ö kade kapitalrö rligheten i form av direktinvesteringar och outsourcing inte ha nå gra avgö rande negativa investerar i och/eller i huvudsakligen ä r komplement till varandra. Integrationen av vä rldens kapitalmarknader innebä r dock att avkastningen på investeringar i inte kan avvika frå n (den riskjusterade) avkastningen på vä rldsmarknaden. Detta gö r att arbetskraften i hö gre grad ä n tidigare kan tvingas bä ra kostnaden fö r relativa prisfö rä ndringar på vä rldsmarknaden. Ö kad kapitalrö rlighet kan så ledes komma att leda till ett tryck nedå t på lö nerna, eftersom fö retagen vid given produktivitet må ste anpassa ersä ttningen till lö ntagarna till de internationella avkastningskraven. Om ingen hä nsyn tas till detta tryck i lö nefö rhandlingarna kan det leda till en hö gre jä mviktsarbetslö shet.47 6.3.3Ö kad arbetslö shet eller ö kad lö nespridning? Som framgick av diagram 6.1 uppvisar arbetslö sheten en uppå tgå ende trend i EU, medan arbetslö sheten i uppvisar en negativ trend. Utvecklingen inom EU som helhet kan fö rklaras med att arbetslö shets- perioderna blivit allt lä ngre. Flera studier pekar på att denna utveckling hä nger samman med att ett starkt anstä llningsskydd och generö s arbetslö shetsersä ttning bidrar till att fö rlä nga effekterna av olika 45NUTEK [1999e]. 47Betydelsen av avkastningskrav fö r arbetslö sheten diskuteras i , O. [1999]. 176 En arbetsmarknad fö r alla? stö rningar som t ex orsakas av fö rä ndringar i efterfrå gan på arbetskraft till fö ljd av den tekniska utvecklingen.48 En ofta framfö rd hypotes ä r att den minskade efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft leder till hö g arbetslö shet i och de skandinaviska lä nderna, eftersom lö nerna fö r lå gutbildade inte kan sjunka alltfö r mycket på grund av minimilö ner, hö ga ersä ttnings- nivå er i socialfö rsä kringssystemen och hö ga skatter.49 I och leder en minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft dä remot inte till minskad sysselsä ttning och hö gre arbetslö shet, utan i stä llet till ö kad lö nespridning. Fö ljaktligen bö r en stor spridning i lö ner gå hand i hand med lå g arbetslö shet och tvä rtom. På samma sä tt borde lä nder vars arbetsmarknader ä r mer reglerade ha en stö rre spridning i arbetslö shet mellan utbildningsgrupper. Tabell 6.6 Arbetslöshet för lågutbildade relativt högutbildade män i några Kä llor: Layard, R. & Nickell, S. [1997] och [1999d]. ä r arbetslö sheten , Nederlä nderna och . lå gutbildad arbetskraft inte nö dvä ndigtvis behö ver innebä ra en stor spridning i arbetslö shet mellan utbildningsgrupper i lä nder med jä mfö relsevis mer reglerade arbetsmarknader. I stä llet tycks det vara så att lä nder som har hö g arbetslö shet också har en hö g arbets- lö shet ä ven bland hö gutbildade. En fö rklaring till den relativt jä mna spridningen av arbetslö shet mellan utbildningsgrupper i t ex ä r att utbudet av hö gutbildad arbetskraft ö kat snabbare ä n efterfrå gan genom utbyggnaden av utbildningssystemet. En lå g spridning av arbetskraftens kunskaper och fä rdigheter mö jliggö r också en fö rhå llandevis jä mn lö nespridning. I diagram 6.8 visas relationen mellan lö nespridning fö r olika utbildnings- 48Blanchard, O. [1999] och , D. & Pissarides, C. [1999]. 49Se t ex Krugman, P. [1994]. En arbetsmarknad fö r alla? grupper och testpoä ng frå n ett internationellt jä mfö rbart test av faktiska kunskaper eller fä rdigheter.50 Av diagrammet framgå r att lä nder som har en lå g spridning i dessa kunskaper eller fä rdigheter också har en lå g lö nespridning. Detta utesluter dock inte att ä ven andra faktorer som t ex lö nepolitiska strä vanden ( solidarisk lö nepolitik ) kan på verka lö ne- spridningen. Diagram 6.8 Relation mellan lönespridning och spridning i poäng från internationellt färdighetstest Anm: På den vertikala axeln anges kvoten mellan de olika utbildningsgruppernas lö ner. På den horisontella axeln anges kvoten mellan de olika utbildnings- gruppernas testpoä ng. Fä rdighetstestet ä r det så kallade IALS-testet, som presenteras mer utfö rligt i kapitel 7. Kä lla: Layard, R. & Nickell, S. [1997]. Ä ven om arbetslö sheten totalt sett har varit lå g i jä mfö rt med andra lä nder och bö rjan har den relativa arbetslö sheten, dvs kvoten mellan andelen arbetslö sa bland lå gutbildade och andelen arbetslö sa bland hö gutbildade, varit hö gre i ä n i flera andra europeiska lä nder trots en hö g ambitionsnivå inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Den negativa efterfrå ge- chocken bö rjan tycks dä remot drabbat alla utbildningskategorier lika. Vad gä ller lö nestrukturens fö rä ndring har få studier gjorts. De som finns pekar mot att lö ne- strukturen inte ä ndrats nä mnvä rt trots det fö rsä mrade 50 Fö r en utfö rligare beskrivning av testet hä nvisas till kapitel 7. 178 En arbetsmarknad fö r alla? arbetsmarknadslä get, vilket kan indikera att en viss relativlö nestelhet faktiskt fö religger.51 Skulle då de lå gutbildades arbetsmarknad fö rbä ttras om lö ne- spridningen ö kade? Svaret på den frå gan beror på vilka lö neskillnader som avses. Lö neskillnader mellan olika utbildningsgrupper kan vara motiverade eftersom incitamenten till hö gre utbildning ö kar. Sambandet mellan avkastning på utbildning och efterfrå gan på hö gre utbildning har starkt empiriskt stö d (se vidare kapitel 7). 6.4En å ldrande arbetskraft och fler utanfö r arbetskraften Ä ven befolkningsfö rä ndringar kommer att på verka den svenska arbetsmarknaden. Inom en relativt snar framtid kommer arbetskraftens å lderssammansä ttning att fö rskjutas mot en stö rre andel ä ldre personer. Det kan på verka bå de rö rligheten på arbetsmarknaden och lö ne- strukturen i ekonomin. Det ä r sannolikt, om inte helt entydigt, att rö rligheten kommer att minska med ett stö rre antal ä ldre på arbets- marknaden, medan lö nestrukturen troligen kommer att anpassa sig till befolkningsfö rä ndringarna med stö rre fö rdrö jning. Diagram 6.9 illustrerar hur den arbetsfö ra delen av befolkningen, dvs antalet 16-64-å ringar, utvecklats och hur den framtida utvecklingen kan fö rvä ntas gestalta sig. I diagrammet illustreras ä ven relationen mellan arbetsfö r befolkning och totalbefolkning. Med undantag fö r det fö rsta decenniet , minskar den arbetsfö ra befolkningen stadigt. Minskningen innebä r att allt fä rre 16-64-å ringar skall fö rsö rja allt fler personer, av vilka majoriteten ä r ö ver 64 å r. 51 , P.-A., Harkman, A. & , B. [1995] finner stö d fö r att relativlö nerna fö r de med lä gst utbilning ä r stela. En arbetsmarknad för alla? Diagram 6.9 Befolkning i arbetsför ålder 1960–2030 Antal personer i befolkningen i åldrarna Andel 16 - 64-åringar av totalbefolkningen Anm: Vänster axel anger antal personer i åldrarna . Höger axel anger andel 16 - 64-åringar av totalbefolkningen. Källor: SCB [] och . växte arbetskraftsdeltagandet trendmässigt, medan krisen medfört att många hamnat utanför arbetskraften. En del av befolkningen i arbetsför ålder kommer sannolikt även att stå utanför arbetskraften. I diagram 6.10 visas att rena befolkningsförändringar tycks leda till att andelen som deltar i arbetskraften sjunker från av hela befolkningen till . 52 Eftersom en viss andel av dem som faktiskt deltar i arbetskraften sannolikt kommer att vara arbetslösa betyder det att en arbetande person skall försörja åtminstone 2,3 personer, men troligen fler.53 Denna slutsats baseras dock på att andelen personer, som studerar, uppbär förtidspension och sjukbidrag eller av annat skäl står utanför arbetskraften, fördelas som 1998. arbetskraftsdeltagande för kvinnor och män i olika åldersgrupper hålls . Dessa andelar skrivs fram med den befolkningsutveckling som SCB prognostiserar. 53Enligt liknande resonemang försörjde en arbetande individ 2,1 personer 1998. 180 En arbetsmarknad fö r alla? Diagram 6.10 Arbetskraften som andel av totalbefolkningen 1970–2030 Anm: Den streckade kurvan anger en utveckling som endast baseras på den underliggande demografiska trenden. Kä llor: SCB [b], SCB [] samt egna berä kningar. Det ä r emellertid sannolikt att fö rdelningen av personer i och utanfö r arbetskraften kan se annorlunda ut , nå got som beskrivs i scenarier fö r utvecklingen (se avsnitt 4.1. samt bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen). Konjunktur- institutets analys understryker att om preferenserna skulle fö rskjutas mot att i hö gre utsträ ckning vilja delta i arbetskraften kan effekterna av den demografiskt betingade utvecklingen motverkas. Andelen ä ldre i arbetskraften ö kar ä ven att arbetskraftens å lders- mä ssiga sammansä ttning att fö rä ndras. tabell 6.7 tillsammans med utvecklingen av arbetskraftsdeltagandet. I tabell 6.7 visas hur antalet personer i arbetskraften minskar efter å r 2005. Arbetskraftsdeltagandet minskar , men ö kar mellan å ren 2010 och 2015. Efter å r 2020 faller arbetskrafts- deltagandet å ter. I tabellen visas ä ven hur arbetskraftens å lderssamman- sä ttning fö rä ndras Den tydligaste trenden ä r ö ka sin andel av arbetskraften 1998 till å r 2030. Andelen 16-24-å ringar fö rvä ntas ligga relativt kring , medan 25-54- En arbetsmarknad fö r alla? å ringarna minskar sin andel frå n cirka 75 till av arbets- kraften. Tabell 6.7 Arbetskraft, arbetskraftsdeltagande och ålderssammansättning 16–64 å r 16–24 å r 25–34 å r 35–44 å r 45–54 å r 55–64 å r Anm: Arbetskraften avser de personer i å ldrarna 16-64 å r som deltar i arbetskraften. Arbetskraftsdeltagandet avser andelen personer av den totala befolkningen i å ldrarna 16-64 å r som deltar i arbetskraften. Berä kningarna fö r arbetskraftsdeltagandet ä r gjorda genom att hå lla 1998 å rs arbetskrafts- deltagande fö r kvinnor och mä n i olika å ldersgrupper och skriva fram dessa andelar med den befolkningsutveckling som SCB prognostiserar. Framskrivningarna ger endast en skattning av den framtida trenden och kan inte betraktas som prognoser. Kä llor: SCB [c] och . 6.4.1Vilka blir konsekvenserna av arbetskraftens å ldrande? Fö rä ndringen i arbetskraftens å ldersmä ssiga sammansä ttning innebä r att de ä ldstas arbetskraftsdeltagande kommer att ö ka i fö rhå llande till andra å ldersgrupper. Det innebä r att fler ä ldre kommer att delta i arbetslivet, men inte nö dvä ndigtvis att de ä ldre kommer att arbeta fler timmar. Den ö kande andelen ä ldre i arbetskraften kan fö rvä ntas på verka rö rligheten på arbetsmarknaden och lö nestrukturen i ekonomin och dä rmed strukturarbetslö sheten. Generellt ä r ä ldre personer mindre rö rliga på arbetsmarknaden ä n yngre. Ö kade krav på rö rlighet på arbetsmarknaden torde emellertid leda till att ä ven den ä ldre delen av arbetskraften blir rö rligare, om ä n kanske inte i samma utsträ ckning som de yngre. Sammantaget torde utvecklingen mot att arbetskraften blir allt ä ldre leda 182 En arbetsmarknad fö r alla? till att rö rligheten minskar nå got.54 Den lä gre rö rligheten bland ä ldre bö r inte ses som ett tecken på ineffektivitet, utan som ett uttryck fö r att ä ldre i stö rre utsträ ckning ä n yngre funnit ett yrke de trivs med. Ö kad tillgå ng till fö retagsspecifik utbildning och kompetenshö jning fö r ä ldre skulle i nå gon må n kunna kompensera fö r en lä gre rö rlighet bland ä ldre arbetskraft. Fö retag som erbjuder anstä llda ö ver 55 å r goda utvecklingsmö jligheter bö r också vara sä rskilt attraktiva fö r denna del av arbetskraften. En fö rutsä ttning fö r att arbetsgivare skall erbjuda utbildning ä r dock att den fö rvä ntas ge lå ngvarig avkastning, nå got som troligen fordrar att de anstä llda fö rblir på arbetsplatsen å tminstone tills de fyllt 65 å r. I detta sammanhang bö r det på pekas att det nya pensions- systemet premierar arbete under en lä ngre del av livet, då det ä r den samlade livsinkomsten som ä r pensionsgrundande. Fö rä ndringar i arbetskraftens å lderssammansä ttning kan också ha effekter på lö nestrukturen i ekonomin, bortsett frå n att det allmä nna ekonomiska lä get naturligtvis ä r av stö rre betydelse. En stö rre andel ä ldre i arbetskraften kan leda till att efterfrå gan på yngre arbetskraft stiger och dä rmed att de yngres lö ner pressas upp i fö rhå llande till den ä ldre arbetskraftens lö ner, alternativt att relativt fler ä ldre blir arbetslö sa. Detta fö rutsä tter dock att ä ldre arbetskraft inte kan ersä tta yngre. Om ä ldre arbetskraft och yngre dä remot kompletterar varandra fullstä ndigt, bö r relativlö nerna inte på verkas under fö rutsä ttning att det totala arbets- kraftsdeltagandet inte fö rä ndras.55 Enligt tabell 6.7 tycks det framtida arbetskraftsdeltagandet i huvudsakligen uppvisa en nedå tgå ende trend som arbetskraften å ldras. Troligen kan yngre och ä ldre arbetskraft inte komplettera varandra fullt ut, varfö r yngres lö ner kan komma att stiga i till ä ldres. Sä rskilt under konjunkturtoppar kan ingå ngs- lö nerna fö r studier ger emellertid motstridiga resultat om det på pekas att historiskt har relativa arbetsinkomster anpassat sig trö gt till fö rä ndringar i å ldersstrukturen.56 54Simuleringar av rö rligheten tyder på små effekter på rö rligheten av en å ldrande arbetskraft, se , F. [1997]. 55Om fä rre personer totalt deltar i arbetskraften kommer den genomsnittliga, aggregerade lö nenivå n att stiga, allt annat lika. 56Disney, R. [1996]. En arbetsmarknad fö r alla? 6.5Konsekvenser av en arbetstidsfö rkortning57 I kapitel 4 diskuterades de må lkonflikter i den svenska ekonomin som sannolikt kommer att uppkomma . Befolknings- fö rä ndringarna tycks leda till att antalet personer i arbetskraften minskar och att andelen 55-64-å ringar i arbetskraften blir fler. ö kar andelen personer utanfö r arbetskraften som skall fö rsö rjas av dem som arbetar, dvs fö rsö rjningsbö rdan kommer att vä xa. I den offentliga debatten fö rs fö r nä rvarande diskussioner om en generell, lagstiftad arbetstidsfö rkortning. Dä rfö r har Lå ngtids- utredningen i samband med det basscenario som presenteras i kapitel 3 och bilaga 1, lå tit undersö ka de reala och stats- finansiella konsekvenserna av att arbetstiden fö rkortas. Den undersö kta arbetstidsfö rkortningen hä rrö r inte frå n en lagä ndring, utan antas ske på frivillig basis och reflekterar att lö ntagarnas preferenser skiftat mot ö kad fritid.58 Denna preferensfö rskjutning innebä r att de yrkesaktiva antas gö ra en vä lfä rdsmä ssig avvä gning.