sou · GOB321d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Anställ- ningsskyddet bör motsvara skyddet enligt 9 kap. lagen om total- försvarsplikt. Det innebär bl.a. ingen arbetstagare får sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon fullgör särskild tjänsteplikt. Utredningen har i avsnittet Påföljdsval och straffmätning för totalvägrare uttalat att en pliktlagstiftning förutsätter någon sank- tion för det fall plikten inte fullgörs. Detta gäller givetvis även för den särskilda tjänsteplikten som utredningen föreslår. Sanktionen bör motsvara vad som gäller vid vägran att fullgöra tjänsteplikt enligt räddningstjänstlagen. Böter eller fängelse vid uppsåtligt brott mot tjänsteplikten bör således föreskrivas. Den särskilda tjänsteplikten kommer i princip att kunna tillgripas endast i extraordinära situationer, när alla andra möjligheter till personalförsörjning uttömts. I en sådan situation måste det finnas en möjlighet att med tvång kunna hämta den som har ålagts att fullgöra en sådan tjänsteplikt men utan giltig skäl uteblir. Han eller hon skall då kunna hämtas genom polismyndighetens för- sorg. Eftersom det är regeringen som beslutar om särskild tjänsteplikt skall sådan beslut i princip inte kunna överklagas. Har regeringen delegerat beslutanderätten till annan myndighet skall dock be- slutet om fullgörande av tjänsteplikt kunna överklagas till förvaltningsdomstol (länsrätt). Ett sådant beslut skall dock gälla även om det överklagas. Det är som regel fråga om en begränsad tid och ett överklagande skulle kunna medföra att det i praktiken aldrig skulle kunna verkställas. 19Konsekvenser av utredningens förslag 19.1.1Totalförsvarets kostnader i stora drag Hela totalförsvaret förfogar över ett anslag på . av beloppet disponerar det militära försvaret, medan går till vissa funktioner inom det civila för- svaret och en ungefär lika stor andel till bl.a. totalförsvarsgemen- sam verksamhet. Siffrorna framgår av tabell 19.1, som också visar att förbands- verksamhet och beredskap m.m. – där bl.a. kostnaderna för plikt- tjänstgöringen hör hemma –tar i anspråk nära samt materiel, anläggningar, forskning och teknikutveckling . 19.1.2Tillkommande kostnader till följd av utredningens förslag Utredningen har i betänkandet redovisat förslag till åtgärder som i några fall innebär ökade kostnader. De flesta förslagen fordrar däremot ingen särskild finansiering. De kan rymmas inom de ramar som myndigheterna enligt den nuvarande ekonomiska pla- neringen förfogar över för de berörda verksamhetsgrenarna. Mest kostnadskrävande är det i kapitel 9 redovisade förslaget till förbättrade ekonomiska förmåner för de civil- och värnpliktiga. Den utbildningspremie på per fullgjord tjänstgöringsmånad som utredningen föreslår för samtliga tjänst- göringsskyldiga som genomgår lång grundutbildning beräknas öka kostnaderna med omkring 240 milj. kronor . Den extra premie som utredningen föreslår för dem som genomgår mer än 400 dagars grundutbildning kommer att kosta ca 15 milj. kronor 524 Konsekvenser av utredningens förslag Till detta skall läggas ökade dagersättningar enligt utred- ningens förslag. Även den kostnaden beräknas uppgå till i runt tal 15 milj. kronor . Måttenhet: Milj. kronor. G Förbandsverksamhet, beredskap G Materiel, anläggningar, Vissa funktioner inom civilt De årliga kostnaderna för ersättningar till de civil- och värn- pliktiga ökar genom dessa förslag med sammanlagt omkring 270 milj. kronor. Mönstring och inskrivning av kvinnor med civil- eller värn- plikt fordrar i stort sett en fördubbling av prövningsverksamheten. Utredningen beräknar kostnaderna för detta till 60 milj. kronor . Utredningen har i betänkandet föreslagit att värnpliktiga som efter inskrivningen söker och beviljas vapenfri tjänst skall placeras på uppgifter inom Försvarsmakten som inte är förenade med bruk av vapen eller till utbildning med civilplikt. Utbildning för befattningar inom det civila försvaret kommer det att finnas medel för inom ramen för den civilpliktsutbildning som ÖCB har föreslagit. Behoven av pliktpersonal skall styra omplaceringarna. Det kommer att fordra en viss flexibilitet i planeringen men leder i princip inte till några merkostnader för de utbildningsansvariga myndigheterna. Även för Försvarsmakten gäller det att tillvarata de vapenfria på ett sätt som innebär att kostnaderna inte ökar. Konsekvenser av utredningens förslag 525 Utredningen anser att det är viktigt för folkförankringen av totalförsvaret att en del av de frivilliga försvarsorganisationerna får ytterligare medel för att kunna informera om totalförsvaret och om sina respektive verksamheter. Betydelsen av detta ökar när endast en mindre del av varje årskull kommer att skrivas in för tjänstgöring med civil- eller värnplikt. Utredningen har beräknat minst 5 milj. kronor för de ökade bidragen till frivilligorganisationernas informationsverk- samhet. Kostnaderna för detta och för de övriga åtgärder som utredningen föreslår inom informationsområdet bör täckas genom omdisposition av de medel som anvisas för informationsinsatser hos de fem samverkande totalförsvarsmyndigheterna. Förslagen till åtgärder syftar bl.a. till att myndigheterna effektivare än skall kunna utnyttja dessa medel. Ett förslag som däremot leder till ökade kostnader är förbätt- ringen av personskadeskyddet. Det är även i det här avseendet svårt att bedöma utfallet av de föreslagna åtgärderna. Utredningen har emellertid beräknat kostnadsökningen till 20 milj. kronor . 19.1.3Utredningens bedömning av möjligheterna till minskade kostnader Minskad utbildning med civilplikt Den av ÖCB föreslagna minskningen i inskrivningen av civilplik- tiga från drygt 2 000 till 900 personer kommer enligt utred- ningens beräkningar att kunna minska kostnaderna med i runt tal 90 milj. kronor. Till detta skall som framgått läggas de besparingar som blir möjliga genom ytterligare begränsningar i utbildningstiden. En försiktig beräkning visar att kortare utbild- ningar skulle kunna ge 10 milj. kronor . Även inom det militära försvaret finns det möjligheter att i tiden begränsa en del utbildningar. Utredningen – som i kapitel 10 redovisat sina överväganden om utbildningens längd –konsta- terar att det inom en del verksamheter i Försvarsmakten också är angeläget att öka utbildningstiderna. Det är framför allt de utökade uppgifterna i de internationella fredsfrämjande verksam- heten som motiverar en utökning av utbildningstiderna. De olika slag av förändringar som kommer att kunna ske i tjänstgöringens längd tar enligt utredningens mening sannolikt ut varandra. 526 Konsekvenser av utredningens förslag Minskade kostnader i verksamhet disponerar omkring 310 milj. kronor för sin verksamhet. Som framgår av tabell 19.2 består beloppet av ett anslag på nästan 240 milj. kronor och beräknade intäkter på drygt 70 milj. kronor. Intäkterna är i stor utsträckning ersättningar från Försvarsmakten. anslag och intäkter åren 1998–2002 Måttenhet: 1 000-tal kronor. 1)Anslagssparande 8 900 tkr. 2)Utgiftsprognos 242 300 tkr. 3)237 800 tkr prisnivå. 4)Intäkterna är i huvudsak ersättningar från Försvarsmakten. Källa: Prop. 1999/2000: Utgiftsområde 6. Utfallet för i verksamhet är en kostnad på drygt 300 milj. kronor. Mönstringen, antagningsprövningen och inskrivningen tog i anspråk nästan hälften av det beloppet. Detta framgår av tabell 19.3, som också visar att drygt 110 milj. kronor var kostnader för regionkontorens åtgärder i samband med mönst- ringen, antagningsprövningen och inskrivningen. Genomförandet av den centrala ledningens uppgifter i det här sammanhanget kos- tade något mindre än 40 milj. kronor. Konsekvenser av utredningens förslag 527 kostnader med fördelning på verksam- hetsgren och central respektive regional förvaltning Måttenhet: 1 000-tal kronor (om inte annat anges) (Uppskov och andra änd- ringar i inskrivningsbesluten) Tjänster i samband med Utvecklingsarbete (PLIS) (Stöd till krigsorganisa- Relativ fördelning i % Källa: (särskild sammanställning). Besparingar i mönstringen, inskrivningen och personalredovisningen som helhet En stor del av kostnader avsåg andra åtgärder än själva genomförandet av mönstring och inskrivning. Det gäller mot den bakgrunden att försöka se på de ekonomiska konsekvenserna för hela verksamhet av en förändring i systemet för rekrytering av pliktpersonal. De förändringar i verkets uppgifter som ominriktningen av utbildningen och per- sonalredovisningen inom både det civila och det militära försvaret orsakar kommer att kunna leda till betydande kostnadsminsk- ningar. Som framgått av redovisningen i kapitel 8 håller Plikt- verket av det skälet på att minska antalet anställda. 528 Konsekvenser av utredningens förslag Utredningen har i kapitel 8 beskrivit en modell för rekrytering i tre steg av totalförsvarspliktiga och föreslagit att en försöksverk- samhet skall genomföras. Om denna försöksverksamhet leder till att utredningens modell kan införas i hela landet bör även detta efter kunna leda till minskade kostnader. Även om underlaget är osäkert anser utredningen att en bespa- ring i storleksordningen 100 milj. kronor kan vara möjlig i för- hållande till de kostnader på 310 milj. kronor som verksamheten beräknas medföra . Utredningens bedömning skall ses som ett möjligt sparmål för samlade verksamhet. Som framgått av tabell 19.2 är beloppet 310 milj. kronor sum- man av anslag och av ersättningar från myndigheter för utförda arbetsuppgifter. En del av den angivna besparingen faller därmed på , en del på andra myndigheter – framför allt För- svarsmakten. Förutsättningen är i båda fallen att arbetsuppgifterna minskar i omfattning. Utredningen anser att en närmare gransk- ning av den nuvarande verksamhetens kostnader och finansiering bör ske när det finns underlag att bedöma vilka förändringar som kommer att vidtas i rekryterings- och redovisningsverksamheten. Målet bör som framgått vara en besparing sammanlagt för anslags- och uppdragsverksamheten i storleksordningen 100 milj. kronor . Resultatet av den bedömning av de ekonomiska konsekvenser- na som kan göras på det här stadiet redovisas i tabell 19.4, som anger att utredningens förslag är underfinansierade med 150 milj. kronor. Denna kostnad kan enligt utredningens mening inte täckas inom den del av de totala försvarsutgifterna som pliktverk- samheten orsakar. Ett skäl är att de stora besparingarna för det militära försvarets del har genomförts som utred- ningen arbetat – framför allt de stora effekter som den kraftiga minskningen av antalet värnpliktiga i grundutbildning får. Konsekvenser av utredningens förslag 529 Tillkommande kostnader till följd av utredningens förslag samt möjligheter till besparingar. Måttenhet: Milj. kronor. G Extra premie till dem som genomgår minst 400 dagars utbildning Mönstring och inskrivning av kvinnor G Minskat antal civilpliktiga som genomgår G Minskad utbildningstid för civilpliktiga G Minskade arbetsuppgifter i Om denna besparing stått till utredningens förfogande, hade de i betänkandet föreslagna åtgärderna varit mer än väl finansierade. När endast en begränsad del av varje åldersklass skrivs in för grundutbildning fordras det kraftiga motivationshöjande åtgärder. Annars kommer principen om att motivationen skall väga tungt inte att kunna upprätthållas. Om detta inte kommer att kunna ske urholkas pliktsystemet, måste ersättas av något annat. Om utredningens förslag har betydelse för den kommunala själv- styrelsen, skall det enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474) anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- 530 Konsekvenser av utredningens förslag sättningen och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. 19.2.2Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service Utredningen har i betänkandet föreslagit en förenkling av den prövning av de tjänstgöringsskyldiga som föregår inskrivningen till en befattning eller verksamhet. Förenklingen innebär bl.a. att det skall bli möjligt att i en betydande grad decentralisera verksamheten. Förslaget syftar till att en försöksverksamhet skall genomföras. Som grund för övervägandena om genomförandet av denna för- söksverksamhet har utredningen redovisat en modell för hur den förenklade prövningen skall organiseras. Ett av de bärande ele- menten i denna modell är en prövning på ett hundratal gymnasie- orter i landet. Organisationen skulle enligt utredningens skiss kunna bestå av 15 à 20 distrikt, som ersätter de fem regionerna i nuvarande organisation. Förändringen leder till en minskning av verksamheten i , , , och , där Plikt- verket kommer att ha sammanlagt ungefär 275 anställda. Resultatet blir emellertid också en ökning av sysselsättningen på ett tiotal orter. Om det i försöksverksamheten blir möjligt att lokalt på en del av de ca 100 mönstringsorterna rekrytera perso- nal, blir spridningen av de anställda ännu större. Utredningens förslag kommer sannolikt att leda till en minsk- ning av antalet anställda inom den centrala ledningen, som har omkring 80 anställda i . Utredningens förslag att kvinnor skall vara skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt som kräver grundutbildning längre än är ett steg i riktning mot ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Konsekvenser av utredningens förslag 531 Utredningen föreslår i betänkandet en samordnad och utvecklad information om säkerhetspolitik, totalförsvar och plikttjänst- . Till den uppföljning och utvärdering som fordras av informa- tionsverksamheten hör bl.a. att klargöra vilken bild unga män- niskor med invandrarbakgrund får av totalförsvaret och hur de ställer sig till att genomgå lång grundutbildning. Utredningen anser det angeläget att iakttagelser och slutsatser kan läggas till grund för informationsåtgärder som är speciellt inriktade på rekrytering av tjänstgöringsskyldiga med sådan bakgrund. 19.2.5Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Med den ökade betydelse som motivationen i fortsättningen får vid urvalet av pliktpersonal kommer enligt utredningens bedöm- ning färre än tidigare att vägra fullgöra tjänstgöring och alltså göra sig skyldiga till brott mot totalförsvarsplikten. Utredningen räknar vidare med att straffet för den som döms till fängelse i ytterst få fall kommer att verkställas i anstalt. 20.1Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 16 kap. 2 § Paragrafen innehåller bestämmelser om förbud mot könsdiskri- minering. Den nuvarande bestämmelsen om undantag för värn- plikt eller motsvarande tjänsteplikt, som gör det möjligt att ha värnplikt m.m. endast för män, upphävs till följd av att denna skyldighet även skall omfatta kvinnor [se 1 kap. 5 § andra stycket lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt]. Fortsättningsvis skall således med ett undantag gälla att lag eller annan föreskrift inte får innebära att någon medborgare missgynnas på grund av sitt kön. Undantag får göras för diskriminerande föreskrifter, som syftar till att främja strävandena till jämställdhet. Vad som sagts innebär att vid inskrivning för värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt gäller som huvudregel förbud mot könsdiskrimine- ring. Det är också möjligt att tillämpa undantagsregeln som tillå- ter s.k. motdiskriminering. Bestämmelser som förutsätter långtgående diskriminering på arbetsmarknaden i jämställdhetssyfte finns i jämställdhetslagen (1991:433). Att jämställdhetsaspekter skall beaktas vid statliga tjänstetillsättningar följer av 11 kap. 9 § RF. Att kravet på sak- lighet och opartiskhet skall iakttas av den som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen följer av 1 kap. 9 § RF. 20.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt 1 kap. 5 § Genom ändringen i andra stycket sträcks skyldigheten att fullgöra värnplikt ut till att omfatta även kvinnor som är svenska medbor- gare (jfr 2 kap. 2 § första stycket). Frågan har behandlats i kapitel 6. Hänvisningen i paragrafens tredje stycke till lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra vänplikt eller civilplikt med längre grundutbildning har slopats till följd av att skyldigheten att fullgöra värnplikt även skall omfatta kvinnor. 2 kap. 2 § Genom ändringen i första stycket sträcks skyldigheten att genomgå mönstring ut till att omfatta även kvinnor. Indirekt innebär ändringen att kvinnor också blir skyldiga att fullgöra civilplikt med längre grundutbildning än . Ändringen i övrigt innebär ett förtydligande av att mönstringen avser endast en prövning av den enskildes förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än , dvs. ingen ändring i sak. Den enskildes förutsättningarna att fullgöra annan tjänstgöring inom totalförsvaret bör som bedömas utan krav på personlig inställelse. Ändringen i andra stycket, följer av att även kvinnor omfattas av skyldigheten att mönstra. Genom tredje stycket, som är nytt, öppnas en möjlighet för den som blivit svensk medborgare efter fyllda , om han eller hon begär det, att få genomgå mönstring i första hand för att hos För- svarsmakten få möjlighet att fullgöra en kortare grundutbildning för värnplikt (se 3 kap. 7 § andra stycket). Huvudregeln är annars, att den som har förvärvat sitt svenska medborgarskap efter utgången av det kalenderår när han eller hon fyller som regel inte skall kallas till mönstring. Endast i mycket sällsynta undantagsfall, såsom att han eller hon har alldeles särskilda kvali- fikationer för att utbilda sig till en befattning som kräver mönst- ring, skulle det kunna bli aktuellt att låta en sådan person genomgå mönstring (jfr prop. 1994/95:6 s. 163). Frågan har behandlats i kapitel 12. 2 kap. 3 § (jfr 1 kap. 5 §) Ändringen följer av att kvinnor är skyldiga att mönstra. 3 kap. 1 § Paragrafen motsvarar 3 kap. 2 § första meningen. Ordet skall har i förtydligande syfte ersatts med orden får endast. Någon ändring i sak avses inte. Bestämmelsen om att behovet skall vara dimensionerande gäller all inskrivning för värnplikt och civilplikt. Med Försvarsmakten avses det militära försvaret. Med För- svarsmaktens fredstida beredskap avses den fredstida förvarsbe- redskapen [jfr 1 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap]. 3 kap. 2 § Paragrafen första stycke motsvarar 3 kap. 1 §. I förtydligande syfte har angivits att mönstringen avser endast en prövning av den enskildes förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än eller att förutsättningar sak- nas. Detta innebär ingen ändring i sak (jfr 2 kap. 2 § första stycket). Begreppet utbildningsreserv har ersatts med begreppet beredskapsregister. Förtydligandet klargör att det är endast den som har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än som får registeras i bered- skapsregistret. Paragrafens andra stycke, som är nytt, öppnar en möjlighet för att tills vidare från inskrivning för värn- plikt eller civilplikt som är längre än eller från registre- ring i beredskapsregistret undanta totalförsvarspliktiga som genomgår eller avser att genomgå utbildning till befattning av särskild betydelse för totalförsvaret. Med sådana utbildningar avses utbildning vid högskola till läkare, sjuksköterska, brand- ingenjör och polis. Regeringen får i verkställighetsföreskrifter ange vilka utbildningar som avses. Frågan har behandlats i kapitel 12. Syftet är att den som i kraft av sin yrkeskompetens skall full- göra för totalförsvaret viktiga uppgifter under höjd beredskap inte skall behöva genomgå grundutbildning för annan uppgift som han eller hon senare inte avses utföra. 3 kap. 3 § I bestämmelsen har i förtydligande syfte angivits att beslutet endast avser skyldigheten att fullgöra längre grundutbildning än . Skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt med kortare grundutbildning eller att fullgöra allmän tjänsteplikt påverkas inte av ett sådant beslut. 3 kap. 4 § Ändringen innebär att den nuvarande möjligheten att efter annan utredning än mönstring skriva in totalförsvarspliktiga för civil- plikt omfattar även inskrivning för värnplikt. Grundutbildningen får dock inte i något fall vara längre än . Frågan har behandlats i kapitel 12. 3 kap. 5 § Bestämmelsen i första punkten som föreskriver som huvudregel att det vid inskrivningen skall bestämmas vilken befattningen som den totalförsvarspliktige skall utbildas till har tagits bort. Det är fortsättningsvis fullt tillräckligt att i beslutet ange typ av befattning. Härigenom blir det möjligt att skjuta på valet mellan olika befattningar tills den totalförsvarspliktige har fullgjort en del av sin grundutbildning. I de fall det inte finns någon typ av befattning att skriva in till, vilket gäller för de flesta utbildningar för civilplikt, får självklart utbildningsbefattningen anges redan i inskrivningsbeslutet. Frågan har behandlats i kapitel 8. 3 kap. 7 § I andra stycket har öppnats en möjlighet för den som har förut- sättningar att fullgöra värnplikt med längre grundutbildning än och i övrigt är lämplig, men som ändå inte skrivs in för en sådan värnpliktsutbildning, i stället för att registreras i bered- skapsregistret att få fullgöra en kortare grundutbildning för värn- plikt hos Försvarsmakten. Det innebär att endast de som särskilt har begärt att få fullgöra utbildningen i fråga får skrivas in. Denna utbildning är visserligen frivillig men tjänstgöringen genomförs enligt samma bestämmelser som gäller för den som har skrivits in med plikt och krigsplacering sker efter fullgjord utbildning i För- svarsmakten. Om vederbörande därefter frivilligt fortsätter utbildningen inom t.ex. hemvärnsorganisationen kan krigsplace- ringen hävas och vederbörande överföras till hemvärnsorganisa- tionen. Bryts sedan hemvärnskontraktet bör den totalför- svarspliktige på nytt krigsplaceras i Försvarsmakten. Frågan har behandlats i kapitel 8 och 12. 3 kap. 8 § Ändringen i första stycket är endast redaktionell och en anpass- ning till att utbildningsreserven har ersatts av ett beredskaps- register. Ändringen i andra stycket innebär att den som mönstrar inte längre skall ha en ovillkorlig rätt att i omedelbar anslutning till mönstringen få besked om inskrivningen. Ändringen avser att göra det möjligt att på ett effektivare sätt än fördela utbild- ningsplatserna bland de mönstrande. Härigenom kommer princi- pen i 3 kap. 2 § första stycket om att ur varje befattningsgrupp skriva in de som är bäst lämpade för tjänstgöring i större utsträckning att kunna beaktas vid inskrivningen. Detta utesluter dock inte att den mönstrande skall underrättas om inskrivning så snart som det är möjligt. Den mönstrande bör också i samband med mönstringen - med eventuella förbehåll - ges ett preliminärt besked om innehållet i det kommande inskriv- ningsbeslutet. 3 kap. 9 § Ändringen föranleds av utbildningsreserven har ersatts av ett beredskapsregister. 3 kap. 10 § Ändringen föranleds av utbildningsreserven har ersatts av ett beredskapsregister. 3 kap. 11 § Genom ändringen i första stycket markeras att beredskapsregistret är ett renodlat beredskapsregister. Registreringen skall vara möj- lig endast så länge som den totalförsvarspliktiges mönstrings- resultat kan läggas till grund för inskrivning för värnplikt eller civilplikt som omfattar längre utbildning än . Det för- stärks också av bestämmelsen i 3 kap. 2 § första stycket. Enligt den bestämmelsen får endast den som har förutsättningar att full- göra värnplikt eller civilplikt som omfattar längre grundutbild- ning registreras i registret. Även om registreringen har detta ändamål utesluter det dock inte den som är registrerad från att delta i t.ex. frivillig försvarsverksamhet.