sou · GOB352d3 · 2001-01-01 00:00:00 — bör verka för att dessa frågor får en ökad tyngd i internationella organisationer som det internationella organet för civilt flyg och klimatkon- vention UNFCCC. 9.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med mil- jökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålet och senare miljökvalitetsmålet kan regionala och lokala mål behöva utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En ut- gångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. I arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt har länsstyrelser och kommuner viktiga uppgifter bl.a. när det gäller infor- mation, rådgivning, tillsyn och uppföljning. Utsläppen från verksamhet kan minskas genom direkta åtgärder. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrel- ser och kommuner och kunskaps- och planeringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 9.1 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Skyddande ozonskikt med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt och de bägge tillhörande delmålen kan följas upp på ett acceptabelt sätt, dock behövs komplette- rande kunskap om mängden ozonnedbrytande ämnen i varor och pro- dukter. Tio av tolv indikatorer under Skyddande ozonskikt finns med i uppföljningssystem för miljökvalitetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i . Av de två övriga är indikator 13 om bränsleförbrukning en angelägen indikator under flera miljökvalitetsmål och passar också väl in för skydd av ozonskiktet. Indikator 54 om miljömärkta varor och tjänster är ett Grönt nyckeltal som också berör varor med ozonnedbrytande gaser. Utvecklade indikatorer för att mäta inverkan (I) av UV-strålning på organismer saknas. Indikator 73 om hudcancer är föreslagen av och torde vara den bästa tillgängliga för att åtminstone ge en fingervisning om effekterna av ökad UV-strål- ning. Förslag till indikatorer för att följa upp Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt med tillhörande delmål. Underst finns varje delmål beskrivet. Indikator och typ av indikator (DPSIR) (R = beslut, står först) och kommentar P = precisering, E = etappmål) Drivkraft (D) Andel av godsmängd och per trafikslag (personbil, Indikatorn finns även i lastbil, buss, tåg/tunnelbana, kap. 4, 5. båt, flyg) mätt som sträcka (D,R). ämnen i produkter, varor och Inventering behövs för att anläggningar (D,R). få fram mer data. Påverkan (P) tande ämnen i stratosfären (P). Indikator och typ av indikator (DPSIR) (R = beslut, står först) och kommentar P = precisering, E = etappmål) klor- och bromföreningar och CDP-värde (potential att bryta ned ozon) (P). från flyg i olika höjdnivåer (P). Status (S) Halterna av ozon i (S). Årlig dos av hudskade- marknivå (I,S). Indikatorn finns även i Inverkan (I) Antal fall av hudcancer och andel som misstänks vara orsakade av ökad UV-strålning att bedöma koppling till utomhus (I). Indikatorn finns även i Respons (R) Andel och antal årligt (kylskåp, frysskåp etc.) med ozonnedbrytande ämnen (R). CFC, HCFC och haloner jämfört med totala mängder av dessa ämnesgrupper (R). Indikator och typ av indikator (DPSIR) (R = beslut, står först) och kommentar P = precisering, E = etappmål) Värdet av konsumtion av miljömärkta varor och tjänster i samhället (R,D). Indikatorn finns även i (bensin, diesel) per kilometer per transportslag och för arbetsfordon (R). i kap. 4, 5. *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , , (), , Socialsty- relsen och ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår att och ges i uppdrag att bedöma om det är möjligt att utveckla indikatorer för att följa upp inverkan på människor av ökad UV-strålning respektive inverkan på växter och vilda djur. fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö har formulerats på följande sätt; Människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skad- liga effekter av strålning i den yttre miljön. –Stråldoser begränsas så långt det är rimligt möjligt. –Den högsta sammanlagda årliga effektiva stråldosen som allmänheten får utsättas för från verksamheter med strålning ska inte överstiga i genom- snitt en millisievert per person . –Allvarliga tillbud och haverier i kärntekniska anläggningar förebyggs. Spridning av radioaktiva ämnen till omgivningen förhindras eller begränsas om ett haveri skulle inträffa. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. 10.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Riskerna med ultraviolett strålning och elektromagnetiska fält begränsas så långt möjligt. b)Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radon- halten i samtliga enskilda brunnar är lägre än 1 /l. Förslag till etappmål: 1.År 2010 är halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter så låga att människors hälsa och den bio- logiska mångfalden skyddas. Det individuella dostillskottet till allmänheten ska därvid understiga 0,01 mSv per person1 och år, från varje enskild verksamhet. 2.År 2020 är antalet årliga fall av hudcancer orsakade av solen inte fler än . 3.Senast år 2005 är alla skolor, förskolor och fritidshem med radonhalter i inomhusluften överstigande /m3 åtgärdade och hälften av alla enskilda brunnar med radonhalter över 1000 Bq/l åtgärdade. är alla bostäder med radonhalter över- stigande /m3 åtgärdade. 4.Riskerna med elektromagnetiska fält är så klarlagda att myndigheterna kan planera att vidta konkreta åtgärder. Miljöövervakningen för radioaktiva ämnen behöver stärkas och fort- satta insatser behövs för forskning och utveckling för att veta styrkan i problemet och identifiera eventuella åtgärdsbehov. Kärnsäker- hetsfrågorna hanteras i en pågående process. Arbetet med slutförvar av använt kärnbränsle måste fortsätta. Radonfrågorna kräver betydande resurser och innebär ett mycket allvarligt hälsoproblem. En särskild utredare ser över åtgärdsbehovet här. Fortsatta säkerhetshöjande insatser för kärn- kraftverken i öst behövs. 10.3Skälen för kommitténs förslag De förslagna etappmålen motsvarar förslag från och (). Mål för radonhalter i bebyggelsen har flyttats från God bebyggd miljö till Säker strålmiljö. Härigenom samlas alla mål som rör strålning till samma miljökvalitetsmål. 1 Risken för ett skadefall per miljon människor och år motsvarar uppskattningsvis en stråldos omkring 0,01 mSv/år. Precisering a) innebär att miljökvalitetsmålet också behandlar elektro- magnetiska fält, men också att det tydligt framgår att ultraviolett strål- ning från exempelvis solen är en viktig strålkälla. Härigenom görs tydligt att effekter av icke-joniserande strålning ingår i miljökvalitetsmålet. Genom flyttningen av radon till Säker strålmiljö har precisering b), som innebär ett förtydligande av skadliga halter införts. Orden på innebär att det tar än en generation att uppnå Säker strålmiljö med avseende på stråldoser från radon. Etappmål 1 förutsätter att ett sammanhållet miljöövervakningsprogram utarbetas och införs avseende radioaktiva ämnen i miljön. Programmet ska ge en nödvändig bas för hälso- och miljöskyddsarbetet inom strål- ningsområdet. Programmet ska ge underlag för åtgärder för att be- gränsa stråldoser till människan, ge kunskap för att fastställa miljö- skyddskriterier för skydd av den biologiska mångfalden och identifiera verksamheter som sprider, omfördelar eller anrikar radioaktiva ämnen i miljön. Programmet är en nödvändig förutsättning för att generations- målet ska nås. Utgångspunkten för att bedöma en acceptabel risk är att det inträffar högst ett skadefall per miljon invånare och år. Detta mot- svarar en stråldos på ca 0,01 mSv. Ärftliga genetiska effekter ingår inte i denna riskbedömning, utan den avser enbart risken att få cancer. Nivåer under vilken ärftliga förändringar uppstår är inte kända. Etappmål 2 och 3 syftar till att nedbringa antalet fall av cancer till följd av strålning. Risken för att få cancerformer av dessa slag bedöms vara jämförelsevis hög. Men det finns möjligheter att påverka och genomföra åtgärder för att åstadkomma en minskning. Eftersom det tar att utveckla cancersjukdomar kommer inte effekten av insat- serna att märkas förrän efter ca 15–. Radonhalter i kommunala vattentäkter regleras i föreskrifter. Etappmål 4 är ett kunskapsmål som syftar till att klarlägga effekterna av elektromagnetiska fält, något som är särskilt angeläget eftersom den tekniska utvecklingen inom detta område är mycket snabb. Redan nu bör man i förekommande fall tillämpa försiktighetsprincipen. Om åtgärder som generellt minskar exponeringen kan vidtas till rimliga kostnader bör man sträva efter att reducera fält som avviker starkt från vad som kan anses som normalt i den aktuella miljön. När det gäller nya elektriska anläggningar bör man redan vid planeringen sträva efter att utforma och placera dessa så att exponeringen begränsas. med nybyggnation bör man eftersträva att elinstallationerna planeras så att exempelvis vagabonderande strömmar undviks. 10.3.3Regeringens bedömning i miljöpropositionen Regeringen har inte föreslagit något delmål för Säker strålmiljö. Det föreslås inget enskilt etappmål för risker med radiologiska olyckor. Åtgärder för att minska sannolikheten för sådana olyckor eller för att begränsa konsekvenserna följer under etappmål 1. Etappmål 1 är avse- värt nedkortat jämfört med SSI:s ursprungliga förslag. Härigenom ges en tydligare fokusering på mål snarare än medel. SSI föreslog ursprungligen ett tidsatt mål om processen med hante- ring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Vi föreslår inget särskilt mål för hanteringen av använt kärnbränsle utan hänvisar till att sådana verksamheter omfattas av etappmål 1. Det finns bestämmelser i 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet om tillståndsinne- havarens skyldighet att upprätta ett allsidigt program för forsknings- och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som behövs för att på ett säkert sätt hantera och slutförvara använt kärn- bränsle m.m. Dessa program granskas därefter av olika myndigheter, i första hand (), SSI och för kärnavfallsfrågor (KASAM), vilka överlämnar resultatet av sin gransk- ning till regeringen. I beslut med anledning av dessa program får rege- ringen ställa upp villkor som behövs avseende den fortsatta forsknings- och utvecklingsverksamheten. Vi konstaterar att arbetet med ett slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle utgör ett av de viktigaste inslagen i miljöarbetet. Ansvaret för att driva arbetet framåt ligger i första hand på reaktor- innehavarna, men tillsynsmyndigheterna följer arbetet nära och rege- ringen har möjlighet att åtminstone bedöma arbetets inriktning och ställa upp villkor för det fortsatta arbetet. En förutsättning för ett målinriktat arbete är dock att tillsynsmyndigheterna har kompetens och resurser för att inom rimlig tid bedöma reaktorinne- havarens förslag. Vi bedömer att arbetet med omhändertagande av det använda kärnbränslet m.m. inte skulle främjas av att regering eller riksdag som ett mål anger en viss tidpunkt då en viss etapp i arbetet ska ha uppnåtts. Däremot tas åtgärder för att stärka det demokratiska inslaget i samband med beslutsprocessen i kärnavfallsfrågan upp under etappmål 1. Energipolitiken lades fast genom beslut med anledning av propositionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Omställningen mot en långsiktigt hållbar energiförsörjning innebär bl.a. att kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till nya energislag samt en miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. antog senare lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. Enligt nämnda lag får regeringen fatta beslut om avveckling med utgångspunkten att varje kärnkraftsreaktor skall tas ur drift som bäst gagnar syftet med omställningen av energisystemet till en ekologiskt och ekonomiskt hållbar energiförsörjning, byggd på förnybara energislag. Hänsyn ska också tas till reaktorns geografiska läge. För varje reaktor skall i övrigt beaktas andra särskilda förhållanden såsom ålder, konstruktion och betydelse för energisystemet. Den första reaktorn vid ställdes av . Den andra reaktorn i skall enligt riktlinjerna ställas av före . Ett villkor för stängning av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktionen kan kompenseras. Frågan om mängden använt kärnbränsle på kommer att vara beroende av fullföljandet av energipolitiken. Nedan ges i tabellform en genomgång av problemen, orsaken till dessa och vilka aktiviteter som behöver förändras. till miljön genom utsläpp från verksamheter där de metod för slutförvaring av an- som kan påverka hälsan används avsiktligt eller där de är en bieffekt av den, och för Radioaktiva ämnen sprids till miljön vid olyckor i kärntekniska anläggningar och vid kärnvapen- sprängningar. olyckor, både inom landet och Ökad beredskap ifall en olycka Minskad exponering för UV- ger upphov till olika allmänheten om riskerna. och ger effekter i Information till allmänheten. och dricksvatten med höga vatten ger upphov till lungcancer och cancer i Användning av byggmate- rial med radioaktivt inne- vattentäkter och i enskilda Sänkning av radonhalterna i byggnader och i dricksvatten. Eldistribution (bl.a. kraft- Ökad kunskap om effekterna av elektromagnetiska fält och (mobiltelefoner) och övrig Cancer och genetiska skador är de allvarligaste hoten mot människors hälsa vid av exponering för låga nivåer av joniserande strålning. Män- niskan och hennes miljö har alltid utsatts för naturligt förekommande strålning. har människor genom olika verksamheter producerat och i viss mån spridit radioaktiva ämnen till omgivningen. Störst spridning av sådana ämnen har åstadkommits genom kärnvapen- proven och . Människors påverkan i kombination med naturliga fenomen har bland annat haft effekten att både naturliga och av människan producerade radioaktiva ämnen har omfördelats och anrikats i miljön eller att naturens skydd mot strålning har försämrats. Enligt SSI:s föreskrifter ska den sammanlagda exponeringen av individer ur allmänheten från alla verksamheter med joniserande strål- ning understiga 1 mSv/år. Varje enskild verksamhet får därför bara bidra till att fylla en bråkdel av gränsvärdet. För kärntekniska anlägg- ningar i drift gäller till exempel att stråldoser till allmänheten till följd av utsläpp av radioaktiva ämnen ska understiga 0,1 mSv/år, vilket normalt uppfylls med god marginal. Strålskyddet har traditionellt fokuserats på skydd av människor. Det finns en uttalad vilja, både nationellt och internationellt, att utvidga strålskyddet till att omfatta såväl människors hälsa som den biologiska mångfalden. Skälet till detta är människors beroende av, och samverkan med miljön både ur hälso- och resurssynpunkt. Många av dem som bor i områden som utsattes för nedfall från anser att deras livskvalitet har försämrats på grund av förekomst av radioaktivt cesium. Utnyttjande av biobränslen från radioaktivt kontaminerade områden kan ge upphov till flera expone- ringsvägar till människor samt bidra till att radioaktiva ämnen i aska återförs till omgivningen på ett olämpligt sätt. På grund av detta har SSI tagit fram en policy för biobränsleanvändning som innebär att askåterföring till skog begränsas. Härigenom ska dostillskottet till all- mänheten understiga 0,01 mSv/år. Det är synnerligen viktigt att förebygga radiologiska olyckor genom säkerhetshöjande rutiner och procedurer samt konsekvensreducerande anordningar om utsläpp skulle bli följden av en radiologisk olycka. För att minimera konsekvenserna av en radiologisk olycka upprätthålls en nationell beredskap som syftar till att minimera stråldoskonsekvenserna för människor och begränsa övriga skador om en radiologisk olycka eller kärnvapensprängning skulle inträffa. Dessa problem är internationella då utsläpp och lufttransport av radioaktiva ämnen inte känner några territoriella gränser. Antalet hudcancerfall har ökat kraftigt . Dessa can- cerformer är relaterade till UV-strålning från solen och förändrade sol- vanor anses vara huvudskälet till ökningen. Det anses lätt att minska antalet fall genom minskad exponering för solens UV-strålning. Att däremot minska antalet fall till noll är svårt. Människor utsätts för skadlig påverkan vid exponering för radon som finns i inomhusluft där källan kan vara byggnadsmaterial, mark eller dricksvatten. När det gäller riskerna med förtäring av radonhaltigt vatten behöver det veten- skapliga underlaget förbättras genom ökade forskningsinsatser. Många människor exponeras för radon i inomhusluft över fastställda riktvärden. Riktvärdet /m³ motsvarar dosen 8 mSv/år. Problemet har ökat med tiden dels på grund av lägre ventilation och tätare hus sedan 1970- talet, dels på grund av byggnadsmaterial som avger radon (till exempel alunskifferbaserad gasbetong som infördes ). Koncentrationen av radon i inomhusluft beror på hur tätt huset är, ventilationsförhållanden och på radonkällan. Eventuella risker med elektromagnetiska fält är en omstridd fråga. Man kan från den kunskap som finns inte avgöra vilka egenskaper hos de elektromagnetiska fälten som skulle kunna medföra hälsorisker. I flera fall har man aktualiserat ändrad ledningsdragning av kraftledningar och andra åtgärder som minskar fältstyrkorna. Antalet skador från strålning kan aldrig bli noll, på grund av den naturligt förekommande bakgrundsstrålningen och de verksamheter som är undantagna från dosgränser. Hur allmänheten påverkas av strål- ningen och kopplingen till föreslagna etappmål framgår av tabell 10.1 olika strålkällor (genomsnitt för hela befolkning). källor i sjukvård, forskning, industri. Etappmål 2 och 3 (Inget mål för sjuk- 1 mSv/år3 2 mSv/år3 0,1 mSv/år3 0,01–1,0 mSv/år Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som redan beslutats. Det är således en framskrivning av utvecklingen med dagens regelsystem som bas (business as usual). Nollalternativet bygger också på bedömningar över effekten av dagens styrmedel och en värdering hur omvärlden påverkar förutsättningarna i , exempelvis utveckling av den internationella konjunkturen, energipriser och dylikt. 2Dessa strålkällor ger icke-joniserande strålning, doserna ges i andra enheter än för joniserande strålning. 3Allmänhetens genomsnittliga stråldos. Enligt SSI är dagens miljöövervakning inte fullständig och uppfyller inte heller kraven i Euroatomfördragets artiklar 35 och 36. Det innebär att vi inte har en fullständig kännedom om spridning och anrikning av radioaktiva ämnen i miljön. Det finns därför risk för att lokala områden får en begränsad användningsmöjlighet på grund av radio- aktiv nedsmutsning. Kunskapen hur andra organismer än människan påverkas av joniserande strålning vid låga nivåer utvecklas inte. Avregleringen av elmarknaden innebär att det är tillgången och efterfrågan som bestämmer elpriset. I det tidigare systemet sattes priset på basis av produktionskostnaden. Den goda tillgången på elenergi leder till krympande marginaler hos kraftföretagen. Säkerhetsarbetet vid de svenska kärnkraftverken måste hållas uppe trots den allt hårdare konkurrensen på elmarknaden. Konkurrensen leder till krympande eko- nomiska marginaler för kraftföretagen och ökad osäkerhet om fram- tiden. Skärpt uppmärksamhet krävs från myndigheterna för att se till att säkerhets- och strålskyddsarbetet även fortsättningsvis bedrivs med kraft. Den viktigaste åtgärden är att tillämpa bästa tillgängliga teknik för att hålla säkerheten på en fortsatt hög nivå vid de svenska anläggningarna. Allt eftersom anläggningarna blir äldre behöver tillsynen skärpas. Kärnkraftverken i öst kommer utan fortsatta internationella säkerhetsinsatser att innebära risker för spridning av radioaktiva ämnen till som kan vara oförenliga med miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Den nationella strålskyddsberedskapen är beroende av basresurser som bekostas av andra intressenter än SSI. Nollalternativet innebär att varnings- och övervakningssystemen inte får nödvändiga resurser för att fungera . På finns inte medel för att modernisera och ersätta äldre mätutrustning. Nollalternativet innebär också en gradvis försämring eftersom det inte finns medel att upprätthålla tillräcklig kompetens genom forskarutbildning inom området. Om SSI:s och SKI:s insatser avseende bland annat granskning av slutförvarssystemet fortsätter på nuvarande nivå bedömer SSI att tid- tabellen för att finna en allmänt accepterad lösning för slutförvaret av använt kärnbränsle fördröjs. Inom ramen för de aktiviteter som genomförts inom AFSS-sam- arbetet (Arbetsgruppen för förebyggande av strålskador från solljus) har 2–använts för olika slag av förebyggande insatser för att påtala riskerna med hudcancer. Ökningstakten av såväl förekomsten som dödligheten i malignt melanom har också mattats . Under senare delen av 1970- talet och ökade antalet döda med . på grund av sjukdomens långa latenstid ännu inte avgöra effekten av de förebyggande åtgärderna . Ännu opublicerad statistik visar fortfarande en ökning av antalet nya fall . Totalt bedöms dagens radonhalter i bostäder och lokaler ge upphov till 400–900 lungcancerfall . (SOU 1996:124) anger att det finns ett uttalat samband mellan radon och rök- ning, vilket innebär att huvuddelen av de radonrelaterade lungcancer- fallen inträffar bland rökare. SSI beräknar att 25 000 lägenheter med radonhalter överstigande /m3 har åtgärdats under de som arbetet har pågått. Med oförändrad takt i radonarbetet kommer det att ta innan alla bostäder med radonhalter över /m3 har åtgärdats. utvärderingar av effekten av det nuvarande bidragssystemet visar också att intresset att vidta åtgärder mot radon inte är tillräckligt stort för att problemet med alltför höga radonhalter ska bli åtgärdat inom överskådlig tid. Det finns ingen sta- tistik över hur många skolor och förskolor som åtgärdats fram . Många kommuner lägger dock ned ett stort arbete på att identi- fiera och åtgärda höga radonhalter i skolor och förskolor. Om inte sär- skilda styrmedel sätts in finns emellertid en risk att vissa kommuner helt förbiser arbetet med radon i skolor och förskolor. SSI bedömer att de allra flesta kommunala vattentäkterna uppfyller kungörelse med föreskrifter och allmänna råd om dricksvatten (SLVSFS 1997:32). SSI och bedömer att ca 10 000 enskilda brunnar har radonhalter överstigande 1 /l.