sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i och att samarbeta i gemensamma projekt. Sida lämnar dessutom bl.a. stöd till ett forskningsprogram inom bioteknik och IT-relaterad forskning i . En annan ofta förbisedd rekryteringsbas är de länder varifrån invandare till kommer. De skulle kunna vara intressanta och möjliga rekryteringsområden. Svenska utvandrare är också en intressant grupp. Här avses framför allt andra eller tredje generationens utvandrare som kan ha intresse av att få kontakt med . De svenska invandrar- bygderna i och är exempel på sådana rekryterings- områden. Universitet och högskolor väljer naturligtvis själva vilka områden som särskilt skall kunna marknadsföras i internationell konkurrens som särskilt attraktiva för studenter och blivande doktorander. Regeringen har emellertid i årets forskningsproposition Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) angivit ett antal prioriterade forskningsområden som internationellt sett är expansiva och som är väsentliga för det svenska samhället och näringslivet. Dessa områden är också intressanta att föra fram i rekryteringen av utländska studenter till . Det är biovetenskap och bioteknik, miljö och hälsa, informations- vetenskap samt materialvetenskap och materialteknik. Även rymdområdet kan nämnas. Överhuvudtaget bör ansträngningar göras för att rekrytera studenter till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Också inom andra områden har utbildning/forskning av hög kvalitet och som bör kunna framhållas. Det är bl.a. områden som har fokus på svenska förhållanden och svensk kultur som t.ex. litteratur, konst, design och arkeologi. Men det är även områden som rymdforskning, internationell migration och etniska relationer (), demokrati och mänskliga rättigheter. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Förslag: Information och marknadsföring av svensk högre utbildning bör bli bättre. bör få i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor ta fram en informations- och marknadsstrategi för detta. Alla berörda myndigheter bör därefter samverka för att förverkliga denna strategi. Vid exportsatsningar i utlandet bör marknadsföring av svensk högre utbildning och forskning ingå. Det bör övervägas om samordning av information och marknadsföring kan ske inom eller inom EU. Skälen för förslaget: Information om svensk högre utbildning sker, framgår av det föregående, i en mängd olika former och fora. Det är angeläget att en tydligare strategi för information och marknadsföring utvecklas i samarbete mellan berörda myndigheter och att samverkan kan ske så att effektivitet kan uppnås. Informationen och marknadsföringen skall riktas till enskilda, företag, utländska myndigheter samt universitet och högskolor. Samarbete med andra länder bör också kunna utvecklas. har uttryckt intresse för detta. Intressanta förebilder är de marknadsförings- och informations- strategier som har utvecklats i och . Olika europeiska länder utvecklar nu parallellt marknadsföringsstrategier mot länder i framför allt och . Det bör finnas fördelar med att gemensamt med andra länder kunna samarbeta om information och marknadsföring av högre utbildning. Med tanke på det nära samarbete inom högre utbildning som sker inom och de relativt stora likheterna i respektive länders utbildningssystem bör förutsättningarna för gemensamma marknadsföringsinsatser med de nordiska länderna undersökas. Det bör även övervägas om inte EU, som en kontrast mot australiska och amerikanska åtgärder, medlemsländerna tillsammans med skulle kunna utarbeta och genomföra marknads- föringsinsatser av europeisk högre utbildning och forskning. Möjliga områden att samarbeta inom är bl.a. utbildningsmässor med europeisk profil Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Det är särskilt angeläget att samlad marknadsföring och information utarbetas och medvetet riktas till vissa länder eller regioner. De insatser som har gjorts har inte varit tillräckligt offensiva. I första hand bör det bli fråga om att marknadsföra svensk högre utbildning så att framstår som ett lockande alternativ för utländska studenter. bör i större utsträckning sträva efter att tillsammans med intresserade universitet och högskolor delta i studentmässor och liknande på samma sätt som , NUFFIC och Deutscher Akademischer Austauschdienst gör. bör få ersättning för detta arbete genom att de lärosäten med vilka samverkan sker ersätter tjänster som erbjuds. Inledningsvis behövs dock särskilda medel för att åstadkomma en kraftsamling. Det bör även övervägas att skapa ett särskilt varumärke som förknippas med svensk högre utbildning och dess utmärkta kvalitet. I de exportsatsningar som görs till olika länder bör svensk högre utbildning marknadsföras på samma sätt som andra exportvaror och tjänster. Även de svenska utlandsmyndigheterna bör i större utsträckning involveras i medvetna marknadssatsningar. Såväl kulturattachéer som tekniska attachéer, handelsattachéer och bör t.ex. i högre grad anlitas när det gäller att marknadsföra och informera om svensk högre utbildning utomlands. Detta framhålls även i en skrivelse till statsråden och från rektorerna vid Lunds, och samt från (Dnr. UD 173/009). Rektorerna skriver: Det är viktigt att våra utlandsmyndigheter ges möjlighet att ha lika starkt fokus på utbildning/forskning, som de har på näringslivets frågor. Skall verkligen anta utmaningen att göra sig känt som ett ledande kunskapssamhälle, måste våra utlandsrepresentationer bevaka och driva dessa frågor mer än vad som sker . En viktig resurs när det gäller information, marknadsföring är tidigare gäststudenter studenter och lärare. och högskolor har redan eller är i färd med att bygga upp en s.k. alumniverksamhet. Även arbetar med en sådan för tidigare stipendiater. För att undvika dubbelarbete är det viktigt att en samordning sker mellan lärosätena och . Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Högskolornas interna arbete med internationalisering ligger inte inom utredningens uppdrag att utreda närmare. bör emellertid få i uppdrag att utreda och utvärdera hur de enskilda lärosätena har organiserat sin internationella verksamhet och de resultat som har åstadkommits inom ramen för denna verksamhet. En sådan utvärdering är av central betydelse i det fortsatta arbetet med att strategiskt arbeta med att marknadsföra svensk högre utbildning. Förslag: Målet för rekrytering av utländska studenter och doktorander bör vara att antalet utländska studenter skall öka med 1000 . Därefter bör en utvärdering ske för fortsatta ställningstaganden. Statistik och redovisning av utländska utbytes- och gäststudenter vid svenska lärosäten bör förbättras. Statiska Centralbyrån (SCB) bör få i uppdrag att tillsammans med och ta fram en kvalitetssäker statistik. Enligt de uppgifter som föreligger utgör antalet utländska studenter och doktorander av det totala antalet studenter. Ett ökat antal skulle som framhållits utgöra ett positivt bidrag för utbildningen och för samhället i övrigt. Det är därför önskvärt att ställa upp mål, som andra länder har gjort, för ökningen. En rimlig målsättning bör vara att antalet utländska gäststudenter (free movers) framför allt från länder utanför EES-området vid svenska universitet och högskolor skall öka med 1 000 . Vid rekrytering av studenter bör jämställdhetsaspekten beaktas. För att öka antalet utländska studenter behövs resurser och andra åtgärder för universitet och högskolor. Om finansieringen av ökningen inom grundutbildningen skall ske via anslag har Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i kostnaden för en utbildningsplats beräknats till /år. Platserna skall fördelas i dialog mellan respektive lärosäte och . Fler studenter genom ökning inom utbytes- och samarbetsavtal Förutsättningarna för att förändra och utvidga utbytesavtalen med utländska lärosäten är stora. Detta gäller även avtal med lärosäten utanför EES-länderna. Redan nu finns det exempel på en ny sorts samarbetsavtal mellan lärosäten i olika länder. Dessa samarbeten bygger på att i olika länder tillsammans utvecklar kurser och program. har t.ex. utvecklat ett gemensamt ingenjörsprogram med gemensamma kurser och studentutbyte med universitet i och . ingår i ett konsortium med flera universitet i som skall utveckla ett gemensamt magisterprogram benämnt Baltic Sea Area Studies- the Northern Dimension of EU". Inom grundutbildningens högre nivåer och inom forskarutbildningen borde fler samarbeten kunna utvecklas. Detta är ett led i en strävan att kunna utnyttja framstående kompetenser utanför nationsgränserna. Utvecklingen i visar på att det är möjligt att finna olika typer av samarbeten. Det är gemensamma kurser eller program eller till och med gemensam etablering av ett institut där två eller flera lärosäten från olika länder anordnar utbildning. Detta har bl.a. lett till utvecklingen av ett tyskt- franskt universitet i . har uttryckt intresse av ett närmare samarbete med i liknande former. Svenska studenter har större möjligheter än många utländska kollegor att förlägga studieperioder utomlands genom ett relativt förmånligt studiestöd. Vidare sker med hjälp av modern informationsteknologi utveckling av kurser mellan svenska och utländska lärosäten. Antalet utbytesstudenter kommer sannolikt att öka antalet utländska studenter men det är inte tillräckligt . Där- för bör ansträngningar göras för att rekrytera fler gäststudenter. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Ökning av antalet gäststudenter Det bör även vara möjligt att öka antalet gäststudenter, d.v.s. studenter som väljer att studera i utanför bilaterala eller multilaterala utbytesprogram. Det faktum att studier inom högre utbildning är avgiftsfri kan ses som en konkurrensfördel när det gäller att rekrytera utländska studenter till . väljer, som har framgått av kapitel 3, ett antal utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor. Detta antal bör kunna öka genom riktade och medvetna åtgärder. Det gäller framför allt att universitet och högskolor utvecklar fler intressanta program på engelska. Det bör införas en examen motsvarande mastersexamen som gör det möjligt att rekrytera utländska studenter med grundläggande högskoleutbildning. Inställningen till tidigare genomgångna utländska utbildningar/kurser bör bli mer generös. Informations- och marknadsföringsinsatserna måste ökas och ske medvetet mot vissa länder och regioner i samverkan med universitet och högskolor samt intressenter från näringsliv och samhälle. Ytterligare möjligheter till stipendier för studier i måste också tillskapas. Förslag till dessa åtgärder utvecklas i det följande. Ökning av antalet studenter i uppdragsutbildning Universitet och högskolor får förfrågningar om uppdragsutbildning som de avvisar på grund av de restriktiva föreskrifterna i förordningen om uppdragsutbildning. I det följande lämnas förslag om ändring av denna förordning. Det finns ett stort intresse från utländska myndigheter och företag att upphandla uppdragsutbildning från svenska lärosäten. Det gäller inte minst utländska myndigheter och universitet som önskar sända studenter för utbildning i . Föreskrifterna bör ändras så att det blir möjligt att ta sådana uppdrag. konstaterade i sitt betänkande Utländsk studerande i (Ds U 1981:8) att det inte var möjligt att skilja gäststudenter från invandrare. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Kommittén framhöll att det är angeläget att en korrekt statistik utvecklas när det gäller utländska studenter. Det statistiska underlaget är fortfarande svagt och behöver förbättras. Erfarenheter från , och visar att det statistiska underlaget inte heller i dessa länder är helt tillförlitligt. De uppgifter som insamlas och presenteras av olika myndigheter utgår ifrån olika definitioner och insamlingsmetoder. För att kunna följa och utvärdera utvecklingen nationellt och internationellt inom området är det angeläget att de statistiska uppgifterna är tillförlitliga. Av den anledningen bör SCB, samt få i uppdrag att ta fram en nationellt och internationellt kvalitetssäker statistik när det gäller utländska gäststudenter och utbytesstudenter vid svenska universitet och högskolor. Utvecklingen av statistiken bör även ske i samarbete med och inom centrala internationella organisationer som . Förslag: Antalet stipendier för studenter från länder utanför EES-området bör öka. Stipendierna kan antingen omfatta bidrag till den eventuella studieavgiften och uppehälle eller enbart till uppehälle eller studieavgiften. Skälen för förslaget: Oavsett vilket alternativ som väljs när det gäller finansiering av ett ökat antal studenter från länder utanför EES-området bör antalet stipendier för sådana studenter öka. Det är en förutsättning för att antalet utländska studenter vid svenska lärosäten skall öka. Universitet och högskolor omvittnar att det förekommer förfrågningar från presumtiva gäststudenter vad gäller såväl grundutbildning som forskarutbildning. Enligt uppgift får drygt 5 000 förfrågningar och uppger att det inkommer drygt 6 000 förfrågningar om studier. De flesta förfrågningar är förknippade med önskemål om stipendier . Ytterst få av dessa förfrågningar resulterar dock i att en student verkligen börjar sina studier. Orsakerna skiftar, men en orsak torde vara bristen på stipendier. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i För att få en så allsidig rekrytering av utländska studenter som möjligt och av biståndsskäl bör det finnas ett antal stipendier för ansökan. En rimlig andel bör vara att av den föreslagna ökningen av utländska studenter bör finansieras helt eller delvis med stipendier. Det innebär 100 stipendier och totalt 500 stipendier . Ett fullt stipendium bör motsvara det belopp som svenska studenter erhåller i studielån och studie- bidrag, vilket är /månad . Om ersättningen för utbildningsplatserna till universitet och högskolor skall finansieras med avgifter bör det även vara möjligt att i stipendierna inkludera hela avgiften eller ett bidrag till avgiften. Frågan om avgiften behandlas i kapitel 5. Om avgifter införs måste också Svenska institutets stipendiebelopp ökas för att kunna inkludera studieavgiften. Ansökan om stipendium bör ske som ansökan till /högskolan. I princip bör det vara möjligt för alla studenter från länder utanför EES-området att söka stipendium, men vissa områden bör prioriteras som , södra och Ost- och . I bedömningen bör ingå sen sökandes tidigare studiemeriter samt möjligheter till egen finansiering. Vid fördelning av stipendier bör jämställdhets- aspekten beaktas. bör vara den myndighet som fördelar stipendierna. Bedömningen av ansökningarna bör göras i samråd med de universitet och högskolor där utbildningen ges. 4.6Internationella forskarskolor och forskarutbildning Förslag: Resurser för några internationella forskarskolor bör ställas till förfogande. En medveten rekrytering av utländska studenter bör ske till dessa forskarskolor. Flera svenska universitet bör samverka. Forskarskolorna bör omfatta inter- nationellt angelägna ämnen som är intressanta ur forsknings- och rekryteringsperspektiv för . bör få i uppdrag att besluta om inriktningen och fördelningen av resurserna. Skälen för förslaget: Svensk forskarutbildning har ett gott anseende utomlands och lockar många utländska doktorander till Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i finns det ett relativt stort antal utländska doktorander som deltar i forskarutbildningen. utanför och Europeiska unionen (1998:40 R) visar att , drygt 3 000 personer, av doktoranderna /97 var utländska medborgare. Den största andelen, kom från länder utanför EES-området och har rekryterats till forskarutbildningen utan några utbytesavtal. Inom framför allt naturvetenskap och teknik har vissa forskarutbildningsämnen svårt att finna svenska studenter och rekryterar utländska doktorander istället. En anledning till att det proportionellt sett finns fler utländska doktorander än utländska studenter inom högskolan totalt är förmodligen att doktoranderna som har regel någon form av studiefinansiering (stipendium, utbildningsbidrag eller anställning som doktorand). Rekryteringen bör kunna öka. Det är bra för återväxten av forskare inom såväl universitet och högskolor som näringslivet. Enligt uppgifter från SCB ökar antalet utländska doktorander vid svenska lärosäten (se kap. 3). Men aktiva insatser kan behövas för att öka antalet utländska doktorander från särskilda regioner och inom vissa ämnesområden. En utbyggnad av forskarskolor inom prioriterade områden och med uttalad internationell rekrytering bör vara en lämplig väg. Det bör vara inom internationellt intressanta områden som också är angelägna forskningsområden i som t.ex. vatten, miljö mänskliga rättigheter samt internationell migration och etniska relationer. Resurser har beräknats för två forskarskolor med utländska doktorander. Svenska doktorander bör också antas, men skall finansieras med ordinarie resurser för forskarutbildningen. bör få i uppdrag att besluta om inriktningen av forskarskolorna samt fördelningen av resurserna. En strävan bör vara att hälften av doktoranderna skall komma från länder utanför EES-området. Vid rekryteringen av utländska doktorander bör jämställdhetenbeaktas. Finansieringen bör täcka kostnader för studiestöd, viss förstärkning av resurserna för handledning och infrastruktur. Forskarskolor som tillsammans leds av lärosäten från olika länder bör kunna utvecklas i större omfattning. Sådana forskarskolor kan rekrytera doktorander från olika länder och verka stimulerande för den internationella miljön vid lärosätena. Inom den Europeiska unionens femte ramprogram finns det stora möjligheter till stöd för utbyte och mobilitet inom forskarutbild- Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i förefaller svenska lärosäten och doktorander inte ha tagit till vara på dessa möjligheter i den omfattning som är möjlig. 4.7Fler program och kurser på engelska Förslag: För att göra attraktivt som studieland bör fler program och kurser erbjudas på engelska. Universitet och högskolor bör få ett särskilt uppdrag att utveckla och erbjuda program som ges helt på engelska eller program med en engelskspråklig ingång. Påbyggnadsutbildningar av masterkaraktär bör ges prioritet. Det bör avsättas centrala medel för att stimulera detta utvecklingsarbete, som inkluderar kompetensutveckling av lärarna. Skälen för förslaget: och högskolor har ett betydande antal kurser och program på engelska. har utbudet ökat markant. ges drygt 500 kurser på engelska vid svenska universitet och högskolor. Universitet och högskolor redovisar i svaren på utredningens enkät att efterfrågan av utbildning på engelska stadigt växer och det är sannolikt att utbildningsalternativ på engelska kommer att växa. Svenska institutets broschyr Courses & Programmes taught in English at Swedish universities and University colleges 2000/2001 ger en god uppfattning om omfattningen och bredden av utbudet. Många av kurserna är emellertid endast tillgängliga för studenter från ett universitet som har samarbetsavtal med universitet/högskolan. Enligt söker sig allt fler personer till för studier inom högskolan. Ur verkets statistik är det inte möjligt att urskilja vilken nivå av studier som ansökan avser, men menar att en övervägande del av ansökningarna avser studier på högre nivåer och forskarutbildning. Erfarenheter från bl.a. universitets internationella fysik- och kemiseminarier visar att den mest bestående effekten av utbytesverksamhet i form av fortsatta kontakter etc. erhålls genom utbyte på högre nivåer inom den grundläggande utbildningen samt forskarutbildningen. utbildas en övervägande del av utbytesstudenterna och gäststudenterna på högre nivåer inom den grundläggande högskoleutbildningen samt inom forskarutbildningen. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i universitet och högskolor anordnar särskilda magisterprogram, eller s.k. mastersprogram för utländska studenter. Dessa lockar många utländska studenter. Därför föreslås i det följande att den s.k. mastersexamen återinförs i examensordningen. Utredningens enkät ger vid handen att flera lärosäten avser att inrätta s.k. mastersprogram på engelska. Universitet och högskolor har även i sina enkätsvar redovisat att kurser i svenska språket och om svenska förhållanden är efter- frågade av utländska studenter. Kurser av denna typ kan naturligt- vis komma att ingå i olika mastersprogram i Swedish studies etc., men utredningen bedömer det även som angeläget att sådana kurser även kan erbjudas separat. För att göra attraktivt som studieland bör fler hela program eller internationella mastersprogram på engelska eller med en engelskspråklig ingång utvecklas. Resurser för att stödja detta arbete bör tillföras. Det bör vara rådet för Högskoleutbildning () som får i uppdrag att after ansökan fördela dessa. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kompetensutveckling av lärarnas förmåga att undervisa på engelska. Det är inte möjligt att föreslå att utbildning enbart skall ges på svenska eller engelska eller både och. Det är en fråga som det enskilda lärosätet måste besluta om. Dock bör försöken vid tyska universitet uppmärksammas. De innebär att utländska studenter erbjuds en engelskspråklig ingång där utbildningen i ett senare skede övergår till tyska. Parallellt med utbildningen erbjuds studenterna kurser i tyska språket och kan utbildningen helt eller delvis fortsätta på tyska. I princip kan även andra språk förekomma. På vilken nivå och inom vilka ämnesområden som kurser på engelska kan erbjudas beror på förutsättningarna inom det enskilda lärosätet. Det är emellertid viktigt att lärarnas behov av kompetensutveckling särskilt uppmärksammas. och högskolor bör som svenska lärosäten också värna om det svenska språkets ställning och de har som utbildnings- och kulturinstitutioner här en viktig uppgift. pågår inom () beredning av direktiven för en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram förslag tillett handlingsprogram för svenska språkets och hur svenska språkets ställning skall främjas. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Utredningen föreslår i det följande insatser för att stärka det svenska språkets ställning (avsnitt 4.11) 4.8Regler för behörighet och tillgodoräknande Bedömning: Nuvarande regler för utländska studenters behörighet till högskoleutbildning och tillgodoräknande av utländsk högskoleutbildning behöver inte ändras. En generös och pragmatisk tillämpning av gällande regler bör iakttas. Skälen för bedömningen: Utländska studenter som följer grundläggande högskoleutbildning uppfyller de grundläggande och särskilda behörighetskraven för dessa utbildningar. Det innebär bland annat att studenterna, om inte individuell dispens har givits, också har uppfyllt behörighetskravet beträffande svenska språket. För forskarutbildningen finns inte motsvarande behörighetskrav när det gäller svenska språket. Universitet och högskolor ger dessutom ett stort antal kurser och utbildningar på engelska. För dessa kurser ges individuella dispenser från behörighet i svenska. För utländska studenter krävs normalt att kunskaper i engelska skall dokumenteras genom ett internationellt kunskapstest. Erfarenheter från några lärosäten visar att tillämpningen av behörighetsreglerna när det gäller kunskaper i svenska är mycket strikt och till och med kan verka hindrande för välmotiverade och intresserade studenter. Det bör vara möjligt att inta en mer pragmatisk inställning. Högskoleförordningen eller Högskole- verkets föreskrifter behöver dock inte ändras. Det enskilda lärosätet kan fatta de beslut som behövs för en mer generös tillämpning grundad på bedömningar av det enskilda fallet. Det bör vara möjligt att liksom i erbjuda utbildnings- program på engelska till vilka utländska studenter rekryteras.