sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Stigmatisering, diskriminering och ensamhet bidrar naturligtvis till den upplevda stressen.10 Det är troligt att homo- och bisexuella skulle uppleva en större psy- kisk stress då de upptäcker sin sexuella läggning än ungdomar i övrigt även om homo- och bisexuella inte skulle diskrimineras. Anledning till detta är att man som homo- och bisexuell ofta saknar förebilder till och med i den egna familjen och att man tillhör en minoritet, vilket medför att formandet av den sexuella identiteten blir mer komplicerad. 9Hegna K, , Moseng Ulstein B. a.a. Homo- och bisexuellas hälsa 541 Det finns studier som tyder på att homo- och bisexuella män och kvinnor konsumerar mer alkohol än befolkningen i stort samt att de alkoholrelaterade problemen är större än i befolkningen i stort. Framför allt gäller detta den lesbiska gruppen.11 Homo- och bisexuellas alkoholkonsumtion skiljer sig från befolk- ningens i övrigt på flera olika punkter. En skillnad är att det är färre homo- och bisexuella som inte konsumerar någon alkohol alls. I en stu- die gjord av framgår det att det i den homosexuella gruppen endast var av de lesbiska som av- stått från alkohol under den senaste månaden, medan andelen kvinnor i hela befolkningen som avstått var . Andelen män i hela befolkningen som avstått från alkohol var vilket innebär att lesbiska även avstår från alkohol i mindre utsträckning än den manliga befolkningen i stort. Kvinnor konsumerar generellt mindre alkohol än män. I den homosexuella gruppen är dock dessa skillnader mindre. Det förefaller som om lesbiskas alkoholkonsumtion är mer lik den manliga populationens, både vad gäller konsumtion och erfarenheter av alko- hol.12 Homosexuella män förefaller att dricka ungefär lika mycket som andra män. En betydande skillnad är dock att de homosexuella männen förefaller få mer problem på grund av sin alkoholkonsumtion. De upp- ger att de oftare upplever att de konsumerar mer alkohol än de vill. De känner oftare att de förlorar kontrollen när de konsumerar alkohol. De är även mer oroade för att bli alkoholberoende.13 Alkoholkonsumtionen hos homo- och bisexuella innebär att denna grupps alkoholproblem skiljer sig från befolkningens i övrigt. Den rela- tivt höga alkoholkonsumtionen bland lesbiska bedöms i rapport som särskilt allvarlig. Man skall inte heller bortse från de rapporterade alkoholrelaterade problemen hos de homosexuella männen. Även om deras totalkonsumtion inte är högre än andra mäns så förefaller gruppens alkoholbeteende skilja sig från andra män på ett oroande sätt.14 Det finns flera olika anledningar till detta. En delförklaring kan vara att alkohol har en framträdande roll i gaykulturen.15 En annan förkla- ring är tendensen hos homo- och bisexuella att leva singelliv i större 11Begmark in the Swedish gay and lesbian Community. I: Drug and Alkohol Dependence 56 1999 133-143. 542 Homo- och bisexuellas hälsa Till skillnad från befolkningen i övrigt finns det tecken på att homo- och bisexuella inte minskar sin alkoholkonsumtion med sti- gande ålder. Det finns även tendenser som tyder på att den höga alko- holkonsumtionen skulle vara ett symtom på att homo- och bisexuella i högre utsträckning mår psykiskt dåligt eftersom de är en utsatt grupp.16 I den norska NOVA-undersökningen menar man att det bland homo- sexuella finns en dubbel rekryteringsbas till alkoholkonsumtion; dels gaykulturen och dels homosexuellas ensamhet och livssituation i övrigt.17 Det saknas svenska studier om narkotikamissbruk bland homo- och bisexuella. I den norska NOVA-undersökningen om homosexuellas livsvillkor framgår det att narkotikamissbruk bland homo- och bi- sexuella är betydligt oftare förekommande än bland befolkningen i övrigt. Av den norska undersökningen framgår det att t.ex. cannabis- missbruket bland unga homo- och bisexuella är dubbelt så högt som bland andra unga som bor i . De vanligaste narkotiska preparaten som homo- och bisexuella använder är cannabis, ecstasy, läkemedel och så kallade poppers. Poppers är en drog som ofta förknippats med den manliga gaykulturen. Drogen påverkar hjärtat och anses vara extasförhöjande. I den norska undersökningen framgår det att av de manliga homosexuella använt sig av poppers . Det är vanligare att unga missbrukar narkotika i högre omfattning än äldre. Vad gäller missbruket av poppers förefaller det som om denna skillnad inte existerar. I den norska undersökningen är missbruket lika vanligt i de äldre ålderskategorierna som i de yngre.18 Det finns troligen flera anledningar till det höga narkotikamiss- bruket bland homosexuella. Gaykulturen är säkert bidragande, men även högre frekvens av ensamhet och psykisk ohälsa. Den diskrimine- ring som innebär att homo- och bisexuella ofta inte känner sig delaktiga i samhället kan innebära att man har lättare att bryta mot normerna i samhället. har i sin bok – The Collapse and Revival of American Community visat att socialt kapital är viktigt för bibehållande av ett hälsosamt beteende.19 Det utanförskap 17Hegna K, , Moseng Ulstein B. a.a. 19Putnam R D. Bowling – the Collapse and revival of American Community. Homo- och bisexuellas hälsa 543 som många homo- och bisexuella upplever kan alltså bidra till en minskad benägenhet att ta till sig de andras normer, vilket delvis skulle kunna förklara den relativt höga andelen homosexuella som missbrukar narkotika. Hiv och andra sexuellt överförda sjukdomar Gruppen män som har sex med män är kraftigt överrepresenterad vad gäller hiv. av de hivinfekterade och av de aids- sjuka tillhör denna grupp. Det är även i denna grupp som den största smittspridningen sker i Sverige.20 Anledningen till att hiv/aids har slagit hårt mot denna grupp är att gruppens sexuella praktiker innebär ökad risk för smittspridning. Hiv och aids har haft stor påverkan på den homosexuella gruppen eftersom en förhållandevis stor del av de homo- och bisexuella männen avlidit eller smittats av sjukdomen. I den norska upp- ger av bögarna att de förlorat någon i sjukdomen som stod dem nära och anger att de har en nära vän som är hivinfek- terad eller sjuk i aids. Övriga sexuellt överförda sjukdomar (STD) förefaller inte vara vanligare bland den homo- och bisexuella gruppen än hos befolkningen i övrigt.21 Bland exklusivt lesbiska är det troligen betydligt mer ovan- ligt med STD än hos befolkningen i stort. Andra hälsoproblem hos homo- och bisexuella Det finns studier som tyder på att lesbiska kvinnor är överrepresente- rade vad gäller bröstcancer, livmoder- och äggstockscancer. Detta är troligen relaterat till ett lägre barnafödande och mindre användande av p-piller hos lesbiska jämfört med andra kvinnor. Studier har även visat att lesbiska inte går på mammografi och cellprovtagning lika ofta som kvinnor i övrigt.22 Nationell handlingsplan mot hiv/STD . Lesbisk hälsa – En översikt av hälsofrågor i en marginalise- rad grupp. F-serie nr 3 1996. 544 Homo- och bisexuellas hälsa 15.3Orsaker och möjligheter att påverka Som beskrivits ovan kan ohälsa hos homo- och bisexuella dels härledas från diskriminering och dels från livsstilsfaktorer. En stor del av homo- och bisexuellas ohälsa kan härledas från den stress som många upp- lever i samband med att de upptäcker sin sexuella läggning och när de kommer ut som homo- eller bisexuella. Den ökade toleransen till homo- och bisexualitet som råder i samhället medför att det nu kan vara lättare att komma ut som homo- eller bisexuell än för 10–. Detta betyder dock inte att det skulle var oproble- matiskt för unga homo- och bisexuella att komma ut även om sam- hället var helt befriat från diskriminering och förtryck av homo- och bisexuella. Att tillhöra en minoritet, även i sin egen familj, kommer alltid att innebära svårigheter. Det saknas kunskap om många av orsakerna till de ovan nämnda livsstilsfaktorerna. Homo- och bisexuellas alkohol och drog- vanor är relaterade till gaykulturen, men även till brist på psykiskt väl- befinnande. Den höga frekvensen av hiv hos män som har sex med män och den låga frekvensen av hiv och övriga STD hos lesbiska är relate- rad till sexuella praktiker. Detsamma gäller för vissa gynekologiska besvär hos lesbiska. Det är tydligt att diskriminering orsakar betydande ohälsa hos homo- och bisexuella både psykiskt och fysiskt eftersom diskrimine- ringen är direkt kopplad till våld. I delbetänkande Hälsa på lika vilkor – andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) visas det att sociala nätverk och socialt stöd har stor betydelse för individers och gruppers hälsa. Homo- och bisexuella lever oftare ensamma och har inte heller lika nära relationer till sina släktingar som den övriga populationen.23 Studier har visat att homosexuella oftare har kontakt med grannar och vänner enligt den norska NOVA-undersökningen.24 Detta skulle kunna tyda på att skillnaden till en del kan förklaras med att homo- och bisexuellas sociala relationer är en följd av att dessa avstår eller bildar familj senare i livet.25 23Hegna K, , Moseng Ulstein B. a.a. Homo- och bisexuellas hälsa 545 För gruppen homo- och bisexuella invandrare är ofta dessa problem större. Många homo- och bisexuella invandrare kommer från kulturer där homo- och bisexualitet är ytterst tabubelagt. Dessa personer har ofta sämre kontakt med sin familj än andra homo- och bisexuella. Eftersom invandrare i sig är en diskriminerad grupp så blir stigmatise- ringen och utanförskapet ofta dubbelt för denna grupp. Språk och kul- tur kan medföra att det är svårt att umgås med andra homo- och bi- sexuella och den egna kulturens stigmatisering av homosexuella med- för att de inte kan komma ut inför sina landsmän. Resultatet av detta utanförskap blir att man inte känner sig hemma i något sammanhang.26 Studier har visat att lesbiska ofta känner en stor misstro mot hälso- och sjukvården. Anledningen till detta är rädsla för oförstående och att många blivit dåligt bemötta av personal när de berättat om sin sexuella läggning. Två tredjedelar av de lesbiska saknar tilltro till barn- morskans/gynekologens kunskaper om lesbiskas speciella situation.27 Dessa upplevda brister i bemötande och kunskaper förhindrar eller försvårar ställandet av korrekta diagnoser. De brister i bemötandet och de bristande kunskaper om lesbiskas situation och särskilda hälsorisker som existerar inom hälso- och sjukvården får följaktligen direkta häl- sokonsekvenser.28 Bemötandet inom vården innebär även att många homo- och bi- sexuella väljer att inte söka behandling för alkohol- och narkotikamiss- bruk. Som beskrivits ovan kan narkotika- och alkoholmissbruk bland homo- och bisexuella bl.a. härledas från upplevda problem med stig- matisering och diskriminering. Många homo- och bisexuella genomgår behandling utan att berätta om sin sexuella läggning. För dessa perso- ner ger ofta behandlingen sämre resultat än vad den skulle ha gett om de inte upplevt att de riskerar att bli stigmatiserade och/eller diskri- minerade.29 26Thomas H. Levevillkor og livskvalitet blandt homoseksuelle indvandrer- kvinder og indvandrermænd i . Ej publicerad pilotstudie. 27Westerståhl A. a.a 29Begmark K H. Drinking in the Swedish gay and lesbian Community. I: Drug and Alkohol Dependence 56 1999 133-143. 546 Homo- och bisexuellas hälsa Sex- och samlevnadsundervisningen m.m. För att underlätta för unga att komma ut både inför sig själva och för andra är det viktigt att skolans sex- och samlevnadsundervisning håller en hög kvalité. är det stor skillnad mellan olika skolor vad gäller kvalitén på sex- och samlevnadsundervisningen. Kvalitén är ofta bero- ende av enskilda lärares och annan skolpersonals engagemang för frå- gorna. Det är viktigt att homo- och bisexualitet inte behandlas separat i sex- och samlevnadsundervisningen utan istället ses som en integrerad del i undervisningen om sexualitet. Homo- och bisexualitet förknippas ofta med hiv/aids och andra problem och inte med kärlek, förälskelse och sensualism, vilket ökar stigmatiseringen och vanföreställningar om homo- och bisexuella. Homo- och bisexuella elever upplever ofta att alla elever förutsätts vara heterosexuella, vilket ytterligare försvårar deras formande av en egen identitet.30 Det är vanligt att företrädare för bjuds in till skolor för att diskutera homosexualitet med ele- verna. Denna verksamhet har visat sig vara mycket värdefull, både för att ge homo- och bisexuella elever förebilder och för att motverka van- föreställningar om homo- och bisexuella respektive homo- och bisexua- litet. Att alla förutsätts vara heterosexuella är ofta ett problem för homo- och bisexuella ungdomar när de kommer i kontakt med sexualrådgiv- ningen och ungdomsmottagningar. Att ungdomar ofta förutsätts vara heterosexuella innebär att de inte vågar berätta om sin sexuella lägg- ning. Det är därför viktigt att man på ungdomsmottagningarna inte för- utsätter att alla har samma normala sexuella läggning. Eftersom homo- och bisexuella utsätts för brott i högre utsträckning än befolkningen i övrigt är det angeläget att de har förtroende för att poli- sen tar brott mot homo- och bisexuella på allvar. Anmälnings- benägenheten hos homosexuella är inte lägre än hos andra grupper. Det finns dock många som inte anmäler brott på grund av att de tror att polisen inte har förmåga att lösa fallet eller för att de är rädda att bli stämplade som homosexuella hos polisen. Av de homosexuella som anmäler brotten så hävdar tre fjärdedelar att de blivit väl bemötta av polisen. Oroande är att en fjärdedel av dem som utsatts för brott på 30 , . a.a. SOU 2000:91 Homo- och bisexuellas hälsa 547 grund av sin sexuella läggning inte berättat för polisen om sin homosexualitet.31 Den högre andelen narkotikamissbrukare och personer med alko- holproblem i den homo- och bisexuella gruppen enligt redovisade undersökningar tyder på att förebyggande insatser bör specialinriktas mot denna grupp. För att nå gruppen med information behövs kultur- kompetens vid utformningen av informationen. På hiv-området har RFSL tagit ett stort ansvar för det förebyggande arbetet bland män som har sex med män. Detta arbete har visat sig framgångsrikt. Man kan tänka sig en liknande modell för det förebyggande arbetet inom alko- holområdet Det hiv-förebyggande arbetet gentemot män som har sex med män har varit inriktat på att öka benägenheten att praktisera säkrare sex. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. De nya framgångsrikare medici- nerna kan innebära att ett säkrare sexbeteende hos gruppen inte vid- makthålls. Sådana tendenser har man sett i t.ex. USA.32 Ofullständig kunskap och forskningsbehov Det saknas heltäckande kunskap om homo- och bisexuellas hälsa. Det innebär att man inte har tillförlitlig kunskap om hur gruppens fysiska resp. psykiska hälsa är i jämförelse med andra gruppers. Mot bakgrund av bl.a. den norska NOVA-undersökningen finns det dock anledning att tro att gruppen har sämre hälsa än befolkningen i stort. Det är därför angeläget att göra generella studier av homo- och bi- sexuellas situation i . De homo- och bisexuella invandrarna mår troligen sämre än grup- pen i övrigt. På initiativ av har en studie inletts för att studera de homosexuella invandrarnas situation. Homo- och bisexuellas utsatthet för brott är genom avhandling relativt väl belyst. Vi saknar dock tillräcklig kunskap om gärningsmännen och hur man kan minska brotten mot homo- och bisexuella. Det saknas kunskaper om varför homo- och bisexuella förefaller att ha en högre andel personer med alkolproblem och narkotikamissbruk. Förklaringen till det högre missbruket är troligen relaterad till såväl livsstilsfaktorer som diskriminering och utanförskap. Hur dess olika faktorer relaterar till varandra är dock oklart. Det saknas även kun- De utsatta – Brott mot homosexuella kvinnor och män. 32Denning P, Nakashima AK, Wortley P. Increasing rates of unprotected anal intercourse among HIV-infected men who have sex with men in the . 548 Homo- och bisexuellas hälsa skaper om effektiva metoder för att förebygga missbruk i dessa grup- per. För att kunna motverka en ökad spridning av hiv behövs studier som fokuserar på riskbeteenden, och hur dessa riskbeteenden förändras . Det finns få svenska studier som fokuserar på att förklara varför vissa personer tar mer sexuella risker än andra. Lesbiskas hälsa är dåligt utredd, både i och internationellt. Som redovisats ovan finns det studier som tyder på att lesbiska har en högre frekvens av bröst-, livmoder- och äggstockscancer. Vad detta beror på är dock oklart och behöver undersökas närmare. En bidragande orsak till dåliga kunskaper om homo- och bisexuellas hälsa kan vara de metodologiska problem som uppstår när man skall studera gruppen. Det har nämnts att det finns svårigheter när man skall definiera gruppen. Andra svårigheter är att hitta ett representativt urval av individer eftersom storleken och ramarna för populationen är okända. Ett annat problem är att homo- och bisexuella ofta döljer sin sexuella läggning och därför inte är beredda att delta i undersökningar. I studier av homo- och bisexuella har det visat sig att det varit svårare att få ett representativt urval av kvinnor än av män. Detta kan vara en följd av att de homo- och bisexuella männen har mer utåtriktade akti- viteter. Det är därför angeläget att metoderna för att studera gruppen utvecklas och förbättras. 15.4Befintliga mål och strategier Det saknas nationella mål för homo- och bisexuellas hälsa. Det finns dock flera aktörer som arbetar med frågor om homo- och bi- sexuellas situation i samhället. 1984 om homosexuellas situation i samhället tilldelades ett homosexuppdrag.33 Uppdraget över- flyttades sedermera till vid dess inrättande. Uppdra- get består i att ansvara för en övergripande samordning av insatser för homosexuella, att följa utvecklingen av homosexuellas situation, bl.a. vad gäller eventuell förekomst av diskriminering och i sådant fall över- väga i vilka former diskriminering kan motverkas. Till uppdraget hör också att vidta egna och följa andra myndigheters informationsinsatser samt följa forskning om homosexualitet och homosexuellas förhållan- den. I uppdraget ingår även att ge stöd till homosexuellas organisatio- ner på riksplanet. Inom ramen för uppdraget har 33 SOU 1984:63. a.a. Samt: Prop. 1986/87:124 om homosexuellas situation i samhället. Homo- och bisexuellas hälsa 549 genomfört utbildningar av viktiga yrkesgrupper som personal inom rättsväsendet, skolan och inom hälso- och sjukvården. Folkhälsoinsti- tutet har även initierat forskning på området.34 för (SOU 2000:57) föreslår att uppdraget förs över till HomO. infördes ett förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. I samband med detta inrättades en ombuds- man mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). HomO:s huvuduppdrag är att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet.35 Uppdraget för HomO är annorlunda än uppdrag. Ombudsmannens uppdrag har inte den breda karaktär som Folk- hälsoinstitutets så kallade homosexuppdrag har. HomO arbetar, i lik- het med andra ombudsmän, främst med att stödja enskilda som blivit diskriminerade. Inom rättsväsendet har begynnande utbildningsinsatser inletts för att öka kompetensen vad avser homo- och bisexuella. Dessa utbildnings- insatser har skett i samarbete med HomO och . Homo- och bisexuellas organisationer har varit verksamma i hälso- arbetet. Den mest betydelsefulla av dessa är RFSL. RFSL har bedrivit såväl sociala och kulturella verksamheter som poli- tiskt arbete på helt frivillig och ideell grund. RFSL:s lokalavdelningars sociala verksamheter har visat sig vara viktiga som stödjande miljöer för gruppen. Dessa verksamheter har med stor sannolikhet haft stor betydelse för utvecklandet av sociala nätverk och socialt stöd för homo- och bisexuella. I och med hivepidemin professionaliserades delar av arbetet, bl.a. genom inrättandet av RFSL-rådgivningar i , och . Rådgivningarna har kuratorer för psykosocialt stöd men arbetar därutöver med bl.a. hiv-prevention, olika ungdomsverksamheter samt bedriver skolinformation och utbildning som riktar sig till högskolor och universitet. På riksnivå medverkar RFSL i utbildningar för speciella yrkesgrupper som gynekologer, barnmorskor, personal inom missbruksvården, poliser, militärer med flera. Rapport om regeringsuppdraget angående sexuellas situation avseende åren 1997–1999. 35 Lag (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Samt: Förordning (1999:170) med instruktion för Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). 550 Homo- och bisexuellas hälsa En utredning om barn i homosexuella familjer, och homosexuellas möjligheter till adoption pågår. Den parlamentariska utredningen skall lägga sitt förslag senast 2001-01-01.36 Det har kommit ett lagförslag om att förbjuda hets mot homo- och bisexuella.37 Homo- och bisexuella förefaller att ha en sämre hälsa än den övriga befolkningen. Anledningen till detta är mångfacetterad. Det verkar som om homo- och bisexuellas hälsa är beroende av såväl livsstilsfaktorer som diskriminering. Hur dessa båda faktorer påverkar varandra är dock oklart. För att förbättra hälsan hos homo- och bisexuella behövs det för- bättrade kunskaper om dessa gruppers hälsa. Det behövs svenska stu- dier som visar på skillnaderna mellan homo- och bisexuellas hälsa och hälsan hos befolkningen i övrigt. Det behövs även studier av hur olika bestämningsfaktorer påverkar homo- och bisexuellas hälsa. Av särskild stor vikt är det att undersöka vad stressen kring den livslånga komma ut-processen innebär för homo- och bisexuellas hälsa samt hur diskrimineringen av homo- och bisexuella påverkar hälsan. Det viktigaste verktyget för att minska diskrimineringen av homo- och bisexuella och underlätta för homo- och bisexuella att komma ut är undervisningen i skolan. Det är av stor vikt att skol- undervisningen blir bättre på att lyfta fram förebilder för homo- och bisexuella och att bryta de vanföreställningar och fördomar som finns om homo- och bisexuella och om homo- och bisexualitet. För att förebygga narkotika- och alkoholmissbruk bland homo- och bisexuella är det nödvändigt med särskilda åtgärder riktade till mål- gruppen. Homo- och bisexuellas organisationer har varit aktiva och lyckosamma i det hiv-preventiva arbetet. Det kan även vara lämpligt att ytterligare stödja dessa organisationer i arbetet med att förebygga missbruk. Många homo- och bisexuella upplever oro inför att berätta om sin sexuella läggning för polis, ungdomsmottagningar, hälso- och sjukvård och andra offentliga organ. Detta beror ofta på rädsla för att bli 36Kommittén om barn i homosexuella familjer (1999:02). Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella m.m. – straffansvarets räckvidd. Betänkande av Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet, m.m. Homo- och bisexuellas hälsa 551 stigmatiserad och/eller diskriminerad. Det är därför nödvändigt att offentliga organ blir bättre på att bemöta homo- och bisexuella. Den utbildning som har ansvar för inom ramen för sitt homosexuppdrag behöver utökas. Av speciell vikt är det att personalen inom hälso- och sjukvården blir bättre i sitt bemö- tande av homo- och bisexuella.