sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — 674 543 I tabell 6.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena i med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 308 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 6.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 1000 Centrum Söder Nynäs-Norr Brynäs Bomhus Årshyra (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 309 Diagram 6.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 6.2 och 6.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det inte är något bostadsområde där betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. För bostadsområdet ligger betalningsviljan och den faktiska hyran ungefär på samma nivå. Högst attraktivitet har Centrum och Söder. Lägst attraktivitet har och . 0 200 400 600 800 1000 Centrum Söder Nynäs-Norr Brynäs Bomhus Årshyra (kr/kvm) 310 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 6.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 6.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av hyresgästerna i kommun tänka sig att betala för en bostad, liknande den man har , i City. För alla bostadsområden ligger den översta decilen högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 4 10 7 11 8 6 3 2 12 9 1 5 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 311 Diagram 6.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden I tabell 6.5 framgår att det inte går att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de olika inkomstgrupperna. Det finns dock en liten tendens att betalningsviljan är något större hos dem som har lägre inkomster. 0 200 400 600 800 1000 4 10 7 11 8632 12 915 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer 312 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 6.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Tabell 6.6 visar att då det gäller bostadsområdena med hög attraktivitet har individer boende i hushåll utan barn en högre betalningsvilja än de med barn. För övriga bostadsområden är betalningsviljan ganska lika. 0 200 400 600 800 1000 4 10 7 11 8632 12 915 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 313 Diagram 6.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja då det gäller bostadsområdena med högre attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 4 10 7 11 8632 12 915 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare 314 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 6.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Det går inte att finna några större skillnader då det gäller betalningsvilja mellan hyresgäster i allmännyttan och i privatägda lägenheter. 0 200 400 600 800 1000 4 10 7 11 8632 12 915 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 315 6.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 126,9 152,6 Mellan 117,6 146,7 Låg attraktion 110,4 145,6 Samtliga områden 119,6 149,8 Diagram 6.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor I tabell 6.17 och diagram 6.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Procentuellt sett är inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna större i områden med låg attraktivitet. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 316 Bilaga 3 SOU 2000:33 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 317 7 kommun Den sjunde lokala bostadsmarknaden vi studerat är kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun där småhusen utgör cirka hälften av bostadsbeståndet och hyresrätten endast är något större än bostadsrätten. 7.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genomsnittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan(%) Centrum 1 594 128,7 23 9 7 16 Hornsberg 2 650 123,9 29 13 8 40 Körfältet 3 615 117,3 39 21 11 100 4 586 129,4 32 19 13 100 5 744 101,0 52 17 13 100 6 594 145,5 21 8 8 100 Torvalla-Skogsmo 7 644 121,0 38 22 7 100 8 603 142,5 28 13 11 100 centrum 9 626 126,2 36 24 7 100 Ett område med höga genomsnittliga disponibla inkomster och relativt låg andel bostads- och socialbidrag är . I har hushållen låga disponibla inkomster och en hög andel hushåll med bostads- och socialbidrag. 318 Bilaga 3 SOU 2000:33 7.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden kommun består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är knappt hälften födda . Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. 337 5365 44 432 6877 56 769 12242 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 158 2515 21 202 3216 26 161 2563 21 248 3948 32 769 12242 100 1945 - 1959 1960 - 1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 279 4442 36 311 4951 41 99 1576 13 57 907 7 21 334 3 767 12211 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 319 Tabell 7.5. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta Det är som bor i en lägenhet som är mellan 50 och . Antalet rum i bostaden Det är av individerna i populationen som bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). 193 3073 25 573 9122 75 766 12195 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 139 2213 18 263 4187 34 271 4314 35 96 1528 12 769 12242 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 114 1815 15 214 3407 28 253 4028 33 119 1894 15 32 509 4 36 573 5 768 12227 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 320 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 7.8. Fastighetsägare Drygt hälften av individerna i populationen hyr sin lägenhet av en privat hyresvärd. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än . 286 4553 37 395 6288 52 82 1305 11 763 12147 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 139 2213 18 312 4967 41 168 2675 22 111 1767 15 15 239 2 19 302 2 764 12163 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 321 Tabell 7.10. Månadshyra Det är som har en månadshyra . Antal år i bostadsområdet Det är som bott i bostadsområdet . Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i Av hyresgästerna i kommun är det som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är som är ganska eller mycket missnöjda. 174 2770 23 373 5938 49 150 2388 20 72 1146 9 769 12242 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 162 2579 21 328 5222 43 92 1465 12 187 2977 24 769 12242 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 17 271 2 23 366 3 80 1274 10 327 5206 43 315 5015 41 762 12131 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 322 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 7.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden kommun anser av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 0 9 54 37 100 17 15 39 28 100 6 28 48 19 100 1 13 45 41 100 4 33 48 15 100 3 25 50 22 100 10 34 42 14 100 3 22 54 21 100 2 8 33 58 100 1 9 54 37 100 23 22 31 24 100 2 11 47 40 100 0 3 30 67 100 5 12 40 42 100 3 16 50 31 100 2 23 50 26 100 4 15 48 34 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 323 Diagram 7.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. Det gör att även påståendena bra kommunikationer, en vacker fastighet med trevlig utemiljö och nära till affärer får höga andelar. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till kultur och nöjen Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till vänner och bekanta Nära till stadens centrum En fastighet med hög standard Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Lätt att få parkeringsplats Ett område med gott rykte Nära till park eller grönområde Fritt från buller- och trafikstörningar En vacker fastighet med trevlig utemiljö Nära till affärer Bra kommunikationer Ett säkert och tryggt område % 324 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 7.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att betala mer för sitt boende. Bostadsområdet är undantaget där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. Planerar du/ni att byta bostad ? Det är som anger att de planerar att byta bostad . 2 1 1 5 6 42 23 13 4 1 2100 2 4 6 16 20 42 6 3 1 0 0100 6 5 14 22 24 26 1 1 1 - 0 100 4 5 11 21 23 32 3 1 1 - - 100 2 3 8 16 18 39 9 4 1 0 0100 3 3 7 16 22 39 7 3 1 0 0100 15 11 18 23 16 16 0 1 0 0 - 100 5 7 14 19 22 30 2 2 - 0 0 100 9 6 16 24 20 22 1 1 1 0 0 100 Centrum Hornsberg Körfältet Torvalla-Skogsmo centrum -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 188 2993 25 345 5492 45 230 3662 30 763 12147 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 325 7.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. Centrum 594 697 2. Hornsberg 650 619 3. Körfältet 615 572 4. 586 584 5. 744 619 6. 594 618 7. Torvalla-Skogsmo 644 505 8. 603 566 9. centrum 626 545 I tabell 7.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena i med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 326 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 7.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 1000 Centrum Hornsberg K ö rf ä ltet Skogsmo Årshyra (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 327 Diagram 7.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 7.2 och 7.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att för bostadsområdena Centrum och är betalnings-viljan högre än den faktiska hyran. Hög attraktivitet har i första hand Centrum. Lägst attraktivitet har centrum och Torvalla-Skogsmo. 0 200 400 600 800 1000 Centrum Hornsberg K ö rf ä ltet Skogsmo Årshyra (kr/kvm) 328 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 7.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 7.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av hyresgästerna i kommun tänka sig att betala för en likvärdig bostad, som den man har , i City. För alla bostadsområden ligger den översta decilen högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 125643897 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 329 Diagram 7.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden Av diagram 7.5 framgår att de som har lägre inkomster är villiga att betala mer för sitt boende, speciellt för att bo i bostadsområdena med hög attraktion. 0 200 400 600 800 1000 1256 43897 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer 330 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 7.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Diagram 7.6 visar att individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de med barn då det gäller bostadsområden med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 1256 43897 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 331 Diagram 7.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja speciellt då det gäller bostadsområdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 1256 43897 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare 332 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 7.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Individerna boende i allmännyttan har en något högre betalningsvilja än de som hyr av en privat ägare. 0 200 400 600 800 1000 1256 43897 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 333 7.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 126,8 141,4 Mellan 126,4 144,0 Låg attraktion 129,4 154,6 Samtliga områden 127,1 145,2 Diagram 7.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1000-tal kronor I tabell 7.17 och diagram 7.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Procentuellt sett är inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna större i områden med låg attraktivitet. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 334 Bilaga 3 SOU 2000:33 Det speciella med fördelningen är dock att för båda upplåtelseformerna har de boende i områden med låg attraktion i genomsnitt högre disponibla inkomster än de boende i områden med hög attraktion. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 335 8 kommun Den åttonde och sista lokala bostadsmarknaden vi studerat är kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus och hyresrätten är mycket större än bostadsrätten. 8.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genomsnittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan (%) 1 751 99,7 33 13 11 88 Carlshem 2 720 94,3 47 12 17 99 Centrala stan 3 861 151,3 20 11 8 44 4 743 128,1 45 36 28 80 5 812 125,6 20 6 5 1 6 741 134,5 41 16 12 100 Mariehem 7 735 97,6 26 15 21 77 Nydalahöjd 8 853 82,5 52 10 12 100 Sandbacka 9 807 131,7 23 10 7 15 10 780 112,5 48 20 13 37 11 741 134,3 41 30 13 78 Väst på stan 12 743 140,8 18 8 5 14 13 766 87,2 29 15 21 100 Öbacka 14 820 144,1 19 7 8 12 Öst på stan 15 768 145,1 15 7 6 20 Nydalahöjd och är två bostadsområden i kommun där hushållen har en jämförelsevis mycket låg genomsnittlig disponibel 336 Bilaga 3 SOU 2000:33 inkomst. I Nydalahöjd är även andelen hushåll med bostadsbidrag hög. Höga genomsnittliga disponibla inkomster och även låg andel bostadsoch socialbidragstagare har man i områdena Centrala stan, Öbacka och Öst på stan. 8.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden kommun består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är nästan hälften födda eller . 354 12829 46 421 15257 54 775 28086 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 117 4240 15 134 4856 17 172 6233 22 353 12793 45 776 28122 100 1945 - 1959 1960 - 1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 337 Tabell 8.4. Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta Det är som bor i en lägenhet som är mellan 50 och . 304 11017 39 306 11089 39 96 3479 12 47 1703 6 22 797 3 775 28086 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 170 6161 22 602 21816 78 772 27977 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 162 5871 21 305 11053 39 234 8480 30 75 2718 10 776 28122 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 338 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 8.7. Antalet rum i bostaden av individerna i populationen bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). Fastighetsägare Det är en något större andel av individerna i populationen som hyr privat än som hyr av allmännyttan. 84 3044 11 244 8843 32 247 8951 32 113 4095 15 31 1123 4 52 1884 7 771 27941 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 322 11669 43 360 13046 48 75 2718 10 757 27434 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 339 Tabell 8.9. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än . Månadshyra Det är som har en månadshyra . Antal år i bostadsområdet har bott i bostadsområdet mellan ett och . 176 6378 23 290 10510 38 152 5508 20 102 3696 13 30 1087 4 16 580 2 766 27760 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 143 5182 18 307 11126 40 213 7719 27 113 4095 15 776 28122 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 181 6559 23 410 14858 53 77 2790 10 104 3769 13 772 27977 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 340 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 8.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i Av individerna i populationen är det som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är som är ganska eller mycket missnöjda. 12 435 2 29 1051 4 80 2899 10 349 12648 45 301 10908 39 771 27941 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 341 Tabell 8.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden kommun anser av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. Drygt hälften tycker att bra kommunikationer är mycket viktigt. 1 9 56 34 100 19 18 34 30 100 10 34 42 15 100 3 16 42 39 100 5 39 42 14 100 3 26 48 23 100 11 33 39 17 100 4 29 50 17 100 3 10 32 55 100 2 14 53 31 100 26 26 31 18 100 2 13 45 39 100 1 4 29 66 100 9 16 40 35 100 5 22 49 25 100 3 24 51 23 100 7 21 41 30 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total 342 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 8.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. Det gör att även påståendet nära till affärer får höga andelar.