sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — Det övergripande målet är ökad tillväxt och förnyelse i näringslivet. Den centrala rollen medför att har många olika uppgifter. 11 I prop. 1999/2000:7, rskr 1999/2000:258, anges att skall omvandlas och att två nya myndigheter skall inrättas för att ta över och uppgifter. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 125 vara nationell expert och stabsorgan åt regeringen inom näringspolitiken svara för den nationella samordningen vad gäller teknik-, innovations-, regional- och småföretagspolitik samt genomföra större tidsbegränsade program som kräver del- tagande av samverkande centrala och regionala aktörer. Exempel på detta är kompetenscentra, regionala utvecklings- miljöer och teknikspridningsprojekt ansvara för finansiella stödprogram och rådgivnings- verksamhet riktad främst till småföretag. insatser vad gäller form och design sker i första hand genom förmedling av statsbidrag till Stiftelsen Svensk Industri- design (SVID), men även inom ramen för myndighetens finansi- ella stödprogram i form av s.k. såddfinansiering. Såddfinansiering innebär att lånar ut pengar med förmånliga villkor. Lån kan beviljas projekt där produkten både representerar ett nytän- kande och har en kommersiell potential. kan bevilja lån av den totala kostnaden för sådana projekt. Lånet kräver ingen säkerhet och man lånar ut maximalt tre miljo- ner kronor. betalar successivt ut pengarna mot styrkta kostnader. Räntan på lånet motsvarar bankränta, och när produkten börjar ge avkastning skall lånet återbetalas. Skulle projektet bli kommersiellt misslyckat kan lånet avskrivas. Såddfinansieringen utgörs inte enbart av finansiellt stöd. kan även bidra med rådgivning under inledningsskedet. I detta arbete samarbetar man med teknikföretag och representanter för svensk forskning. Det saknas uppgifter om hur stor del av såddfinansieringen som använts för att stimulera form och design. är en av stiftarna av Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID), som bildades . Övriga stiftare är Ingenjörsveten- skapsakademien och Föreningen . Det övergripande målet för stiftelsen är att fördjupa och förmedla kunskaper om industriell design i det svenska näringslivet. Man vill att företagen i större utsträckning skall bli medvetna om designens betydelse som konkurrensmedel och att de skall integrera den professionella 126 De statliga insatsernas inriktning och omfattning industriella designen i sina verksamheter. har SVID dessutom regeringens uppdrag att bredda sin verksamhet till att gälla andra designdiscipliner än industridesign. SVID:s årliga bidrag från uppgår till . uppbar man dessutom i övrig offentlig finansi- ering, varav EU stod för 1,8 miljoner kronor.12 SVID:s verksamhet bedrivs inom två områden. Det ena områ- det, kallat Kontakt och Rådgivning, inbegriper dels praktisk väg- ledning åt företag i frågor om industridesign, dels hjälp för att underlätta kontakterna mellan industriföretag och designföretag. Jag återkommer till detta i avsnitt 4.5.2. Det andra området, kallat Kunskaps- och Kompetens- utveckling, utgörs dels av stöd till utbildnings- och forskarinsatser inom designområdet, dels av stöd för att öka kunskapen om industridesign i strategiska yrkesgrupper som t.ex. tekniker och ekonomer. En stor del av arbetet med kunskaps- och kompetens- utveckling sker inom ramen för Forskarkollegiet, som är ett forum med återkommande möten med lärare och forskare från universitet och högskolor och andra med intresse för utveckling av ämnesområdet industridesign. Jag återkommer till detta i avsnitt 4.3.3. – olika verksamhetsstöd och bidrag till Föreningen är central myndighet för kulturpolitiken. Det innebär ett ansvar för konstområdena teater, dans, musik, littera- tur, folkbibliotek, kulturtidskrifter samt museer, utställningar och bildkonst. Inom dessa områden skall man fördela bidrag, förse regeringen med beslutsunderlag samt informera allmänheten om kulturpolitik i allmänhet och den egna verksamheten i synnerhet. Inom formgivnings- och designområdet är i första hand en förmedlare av bidrag. Det handlar om bidrag till regionala museer och vissa organisationer inom bild- och form- 12 SVID:s årsredovisning för . De statliga insatsernas inriktning och omfattning 127 När det gäller det senare bör Föreningen lyftas fram. Föreningen är en ideell förening som har funnits och som delvis finansierar sin verksamhet med statliga anslag. Föreningens främsta syfte är att verka som opinionsbildare och kunskapsförmedlare inom designområdet – från industridesign till konsthantverk. Opinionsbildningen sker i första hand genom anordnande av nationella och internationella utställningar, tidskriften , seminarier samt utmärkelserna Utmärkt svensk form och Ung svensk form. Kunskaps- förmedlingens kärna är ett omfattande bibliotek och bildarkiv, som är tillgängligt för både forskare och studenter. –2001 har Föreningen ett nationellt uppdrag inom formgivnings- och designområdet.14 En viktig förutsättning för föreningens arbete är den regionala spridningen. har man sex lokalföreningar.15 Genom denna regionala närvaro utgör Föreningen ett betydelsefullt nätverk för form- givare, designer, konsthantverkare och andra formintresserade. Jag återkommer till det arbete Föreningen har bedrivit inom olika insatsområden. 13Föreningen bildades under namnet , men bytte namn till Föreningen . 14Nationellt uppdrag till Föreningen , KU1999/1072/Ka. Uppdraget är att göra Svensk Forms verksamhet mer publik, initiera framåtsyftande projekt, göra svensk form och design känd internationellt samt höja medvetenheten hos myndigheter om formens betydelse vid upphandling. 15Dessa är för och , Svensk Form som verkar i och på , Svensk Form i Väster som omfattar , i , Svensk Form samt Svensk Form Norr- botten. 128 De statliga insatsernas inriktning och omfattning – en renodlad formmyndighet () inrättades och har som övergripande mål att öka intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela . Nämnden består av en ord- förande och sju ledamöter, som sammanträder cirka . Ett kansli är knutet till nämnden och detta är samlokaliserat med . Det senare innebär t.ex. att bistår nämnden med administrativ service. Nämnden disponerar anslaget Främjande av hemslöjden, vilket innebär att fördela medel till projektverksamhet, konsulent- verksamhet, samt till den ideella föreningen Svenska Hemslöjd- föreningarnas (). Det övergripande målet – att öka intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela – skall uppfyllas genom ett antal verksamhetsmål. NFH skall bidra till: att öka barns och ungdomars intresse för området att sprida kunskap om det mångkulturella samhället att vårda och utveckla hemslöjdens materialkunskap, teknik- kunskap, formspråk, tradition och kvalitet att stärka forskningsanknytning och öppna för tvärveten- skapliga perspektiv att bygga upp en nationell bilddatabas av hemslöjdens sam- lingar att verka för en gynnsam utveckling inom arkitektur, formgiv- ning och design enligt mål. Verksamheten inom nämndens ansvarsområde bedrivs i första hand via konsulentverksamheten. Konsulentverksamheten omfat- tar sammanlagt 48 länshemslöjdskonsulenter och 5 rikskonsulen- ter. Konsulenternas uppgift är: att väcka intresse för, främja och förmedla kunskap om hemslöjd med tanke på såväl kulturella, kvalitativa som ekonomiska aspekter. Redogörelsen ovan visar att , och dels stödjer verksamheter inom flera insatsområden, dels stödjer verksamheter som har liknande De statliga insatsernas inriktning och omfattning 129 syften och målgrupper. En mer utförlig beskrivning av verk- samheterna finns under respektive insatsområde. I kapitel 7 åter- kommer jag till dessa organisationers roll i form- och design- politiken. 4.3Skapa och erbjuda god utbildning Utbildningsväsendet är centralt. Utbildningen har en dubbel funk- tion emedan den dels skall generera intresse och en allmänt högre kunskap, dels generera specialister med särskilda kunskaper om i detta fall formgivning och design. Insatser bör kunna göras inom alla delar av skolan – hela vägen från förskolan upp till de högre utbildningarna inom universitet och högskola. Endast genom att lägga en god grund i form av kunskap kan övriga insatstyper inom formgivnings- och designområdet nå full effekt och uppfylla de övergripande målen. Satsningar på utbildning bidrar därmed till att uppfylla samtliga form- och designmål, även om det sker mer eller mindre direkt. Statens insatser när det gäller att skapa och tillhandahålla utbildning kan grovt delas in i sådan utbildning som bedrivs vid universitet och högskolor och sådan utbildning som tillhandahålls av organisationer och föreningar. Viktiga statliga aktörer inom detta insatsområde är olika designskolor, universitet och högskolor, samt centrala myndig- heter som och . Till viss del verkar även SVID och Föreningen inom detta område. 130 De statliga insatsernas inriktning och omfattning 4.3.1Statliga designutbildningar på högskolenivå Den statliga designutbildningen16 bedrivs vid ett flertal läro- säten. I normalfallet är sådan utbildning en inriktning inom ett större utbildningsutbud – det finns inget lärosäte som enbart erbjuder designutbildning. varierar den omgivande utbildningsmiljön mellan de olika designutbildningarna. I vissa fall har man valt att organisera designutbildningen som en egen högskola inom ramen för en större högskola, medan man i andra fall erbjuder utbildningsprogram med inslag av designkunskap. intar en särställning då man både är ett tydligt profilerat lärosäte och en egen myndighet. Det finns flera sätt att uppskatta omfattningen av de statliga utbildningsinsatserna. Ett är att utgå från antalet lärosäten som erbjuder designutbildning och ett annat är att utgå från antalet av regeringen beviljade utbildningsplatser för design. Detta är nämli- gen inte samma sak. Vilket lärosäte som helst kan föra in design i sitt kursutbud, men endast ett fåtal har erhållit särskild finansi- ering från för att bedriva design- utbildning. Drygt hälften av designutbildningarna saknar sådan finansiering och finansieras istället via andra utbildnings- områden.17 har beviljat medel till 10 designut- bildningar. Det gäller utbildningarna vid , universitet, , , , , , , 16Med designutbildning skall förstås sådan utbildning som bedrivs inom något av områdena: industridesign, formgivning i keramik, glas, trä eller metaller, grafisk design, inredningsarkitektur och möbeldesign samt textil- och modedesign. 17Storleken på anslaget till de olika universiteten och högskolorna baseras – enkelt uttryckt – dels på antal studenter, dels på utbildningsområden. erhåller man exempelvis per helårsstudent inom området naturvetenskap/teknik och per helårsstudent inom design. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 131 i samt högskola.19 Staten beviljade dessa utbildningar designmedel motsvarande 182 miljoner kronor.20 Utöver den utbildning som erhåller särskilda medel för design finns 13 utbildningsprogram på högskolenivå som har en inrikt- ning mot formgivning och design, men som finansieras med medel avsedda för i första hand det naturvetenskapliga utbildnings- området.21 kallar dessa för kombinations- utbildningar. Det som formellt utmärker kombinationsut- bildningarna är antagningskraven. Betyg eller högskoleprov är avgörande, medan antagningen till designutbildningarna sker genom dels betyg, dels arbetsprover. Det är problematiskt att uppskatta hur mycket medel som avsätts till kombinationsut- 18Kurser som anordnas av . 1999/2000:1. 20Inkluderar ej utbildningen vid , som saknade designutbildning . 21Dessa är: Civilingenjörsutbildning i Teknisk design vid , Civilingenjörsutbildning i Ergonomisk design och produktion vid , Utvecklingsingenjör vid , Högskole- ingenjörsutbildning i Industriell design vid , Högskoleingenjörsutbildning till Innovations- och designingenjör vid , Högskoleingenjörsutbildning i Produktutveckling med industriell design vid , Högskoleingenjörs- utbildning i Konstruktion och design vid , Hög- skoleingenjörsutbildning till Designingenjör vid , Högskoleingenjörsutbildning i Maskinteknik med inriktning mot design och konstruktion vid , Högskoleingenjörs- utbildning i Maskinteknik med inriktning mot produktutveckling och design vid , Högskoleingenjörsutbildning i Grafisk teknologi vid , Innovationsprogrammet med inriktning mot Teknik/design vid samt Högskole- ingenjörsutbildning till Polymeringenjör vid . (Utvärdering av designutbildningar, bilaga 3, , ). 132 De statliga insatsernas inriktning och omfattning SOU 2000:75 bildningarna, men det handlar om belopp i storleksordningen 70 till 85 miljoner kronor.22 –1999 genomförde en utvärdering av det samlade utbudet av designutbildningar inom högskolan. Man gjorde dock vissa avgränsningar med hänsyn till utbildningarnas innehåll och hur länge de funnits. Utvärderingen omfattade därför endast fem utbildningar. Dessa var: , vid universi- tet, Textilhögskolan vid , vid samt Designlinjen vid . Kombinationsutbildningarna har inte utvärderats. bedömde att den svenska designutbildningen håller hög kvalitet, men pekar på att det finns brister. Kvaliteten gäller i första hand sådant som studieuppläggning, metodik och pedagogik, men även sådant som tvärvetenskaplighet och samarbete med näringslivet. Den kritik som förs fram i rapporten handlar t.ex. om svag ledningsstruktur och att lokaler och verkstäder på vissa utbildningar inte är tillgängliga för stu- denterna i tillräcklig utsträckning.23 Jag återkommer till denna utvärdering i kapitel 7. 4.3.2Utbildning i grund- och gymnasieskola har fått i uppdrag att finna former för att etablera undervisning i arkitektur och form i och gymnasie- skolan. Uppdraget skall utföras i nära samarbete med , samt Svenska Arkitekters Riksför- bund (). Förväntade resultat är dels en handlingsplan för undervisningsformerna, dels konkreta insatser under Arkitektur- . 22Baseras på intervjuer med företrädare för utbildningarna, där de har fått uppskatta antal helårsstudenter och antal helårsprestationer. 23Högskoleverket, Utvärdering av designutbildningar, . De statliga insatsernas inriktning och omfattning 133 Utbildningsinsatser sker även i andra organisationer än det offent- liga utbildningssystemet. Ett sådant exempel är SVID, men även NFH som jag återkommer till nedan. Ett av SVID:s två områden är Kunskaps- och Kompetensutveckling. Syftet med verksamheten som bedrivs inom området är att ge stöd till utbildnings- och forskarinsatser inom designområdet och att försöka öka kunskapen om industridesign hos yrkesgrupper som t.ex. tekniker och eko- nomer. Mycket av detta arbete bedrivs inom ramen för Forskar- kollegiet, som är ett forum för återkommande möten med lärare och forskare från universitet och högskolor och andra, som har intresse att utveckla ämnesområdet industridesign. har arbetet i första hand varit inriktat på att kartlägga och belysa, men även stödja, befintliga utbildnings- och forskarinsatser. En inventering har gjorts av landets samtliga designutbild- ningar, där man lyfter fram allt från gymnasiekurser till hela utbildningsprogram på högskolenivå. Inventeringen har emellertid begränsats till att vara en kvantitativ sammanställning och SVID har inte utvärderat innehållet i dessa utbildningar. Inventeringen har ingått som en del i utvärdering.24 Vad gäller forskning arbetar SVID för att skapa en institutionell bas för forskning i design i . SVID menar att detta saknas , vilket bekräftas i om den högre designutbildningen i . Vidare arbetar SVID för att lyfta fram den industriella designens ökade betydelse för före- tagens produktutvecklingsarbete. Mot denna bakgrund har SVID utvecklat ett koncept som man kallar Agenda (SWIDREA). SWIDREA är avsett att bli ett nationellt forskningsinriktat forum för universitet och näringsliv. Syftet är att öka kompetensen i designutbildningarna, men även att öka designkompetensen i övriga delar av utbildningsväsendet – framförallt hos tekniker och ekonomer – och att stimulera näringslivets designkompetens. Detta skall uppnås genom att SWIDREA bildar ett centralt forum i 24 Se avsnittet om Statliga designutbildningar, 4.3.1. 134 De statliga insatsernas inriktning och omfattning ett nationellt doktorandprogram med doktorander från olika läro- säten – både från designhögskolor, tekniska högskolor och eko- nomihögskolor. Genom ett sådant doktorandprogram hoppas man dessutom kunna utveckla ytterligare samarbetsformer mellan olika discipliner inom utbildningsväsendet och att finna en form för en effektiv kunskapsförmedling till näringslivet. När det gäller relationen mellan design, utbildning och näringsliv vill jag särskilt lyfta fram två delar i SVID:s arbete. Den första delen gäller engagemanget i Verkstadsindustriers (VI) konstruktörsprogram. SVID samarbetar i detta sammanhang med VI, , Tekniska Hög- skola samt . Fortbildningsprogrammet riktar sig till civilingenjörer och förmedlar kunskap om det senaste inom datorbaserade konstruktionsmetoder, materialutveckling, tillverkningsteknik, etc. SVID utvecklar dessutom ett koncept kallat . är tänkt att vara en regional kraft med de regionala företagen, högskolan och SVID som ägare och drivkrafter. Syftet är att utveckla och tillämpa designmetoder i både produktutveck- ling och marknadsföring. Jag återkommer till detta i avsnitt 4.5. om skapande av mötesplatser. skall främja hemslöjden. Informa- tion och fortbildning, riktade till både verksamma slöjdare och all- mänheten, är centrala för verksamheten. Detta sker både i natio- nella och regionala projekt. Drivande i arbetet är 48 länshem- slöjdskonsulenter och 5 rikskonsulenter. disponerade nämnden totalt 18,7 miljoner kronor.25 Av detta avsattes till nämndens arbete, gick 25 I denna summa ingår som är kostnader för NFH:s administration. Kostnaderna inkluderar lokaler, utrustning, material samt personal. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 135 till projektverksamheten och till konsulent- verksamheten, som dessutom finansieras med en lika stor summa från berörda landsting eller kommuner. Den totala offentliga finansieringen av konsulenterna uppgår därmed till . Utöver detta fördelade nämnden till den ideella föreningen ().26 Det finns normalt två hemslöjdskonsulenter i varje län och deras verksamhet är rådgivande och upplysande. Det innebär ett utåtriktat arbete som utförs både via telefon och brev, men också genom personliga besök på konsulentkontoret eller hos slöjdare i deras verkstäder. Utöver detta ingår konsulenterna vanligen i arbetsgrupper för dels NFH:s projekt,27 dels regionalt initierade aktiviteter som exempelvis slöjdläger för ungdomar och utställ- ningar om regionala slöjdtraditioner. Konsulenterna har också en viktig roll när det gäller kursverksamheten i länen. hölls närmare 300 kurser runt om i landet. Det handlade om kurser i exempelvis olika slöjdtekniker, slöjdtraditioner samt fortbildning av slöjdlärare. Kurserna har varierat stort när det gäller både form, omfattning och antal kursdeltagare – allt från terminslånga kurser i form av studiecirklar till föreläsningar i samband med utställ- ningar. 26SHR är ett centralt organ för landets hemslöjdsföreningar och har till uppgift att främja den svenska slöjden och dess utveckling. 27Dessa utgjordes av ett nationellt projekt (Projekt centrum), ett länssamarbete (), fyra regionala projekt riktade till barn och ungdom, ett regionalt projekt för att visa likheter mellan slöjden i olika kulturer samt fyra regionala projekt inriktade på traditioner och material- och teknikkunskap. 136 De statliga insatsernas inriktning och omfattning möter medborgarna miljöer som på ett eller annat sätt representerar statliga verksamheter. Staten har därmed ett stort inflytande på gestaltningen och utformningen av vår omgivning. Det är därför viktigt, som tidigare påtalats, att de miljöer staten medverkar till att skapa är förebildliga exempel på god form- givning och design. Den statliga upphandlingen28 är i detta sam- manhang ett centralt instrument för att nå målen att kvalitet och skönhet inte skall underställas kortsiktiga ekonomiska lösningar och att intresset för hög kvalitet inom formgivning och design skall stärkas och breddas. Viktiga insatser inom detta område är inte minst den upphand- ling som görs vid varje statlig myndighet – i synnerhet vid de myndigheter som sluter ramavtal för hela statsförvaltningen. Även riktade insatser, som det särskilda uppdraget till Föreningen att höja myndigheternas kompetens i detta avseende, är av stor betydelse. Dit kan också räknas inrättandet av delegatio- nen för ekologisk upphandling samt de lokala investerings- programmen för ekologiskt hållbar utveckling. 4.4.1Ett instrument för den statliga form- och designpolitiken Staten upphandlar varor och tjänster för (Försvarsmakten undantagen). Hela den offentliga sektorn upphandlar för . Det betyder att av BNP – det samlade värdet av produktionen av varor och tjänster i – har staten som köpare och så mycket som av BNP upphandlas av offentliga aktörer. Möjlig- heten för staten, och övriga delar av den offentliga sektorn, att både ställa krav på god formgivning och design i egenskap av 28 Den offentliga upphandlingen omfattar staten, landstingen och kommu- nerna. Mitt uppdrag gäller statens insatser, varför jag avgränsar mitt resonemang till statlig upphandling. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 137 köpare och att agera förebildligt i skapandet av behovsanpassade offentliga miljöer är därför stor. Att kunna utnyttja denna möjlighet ställer emellertid höga krav på kunskap och kompetens hos de enheter och personer som upp- handlar. (SOU 1999:139) framhåller i sitt betänkande att sådan kompetens ofta saknas. Kommittén menar att det i vissa fall är en fråga om bristande resurser, men att det i desto fler fall handlar om att en stor del av den offentliga upp- handlingen hanteras utanför inköpsavdelningarna på respektive myndighet. Statens upphandling omfattas av lagen (1992:1528) om offent- lig upphandling (). Med upphandling skall förstås anskaff- ning av något, dvs. att den offentliga sektorn tillförs en vara eller tjänst och betalar för detta. Det kan handla om köp, leasing, hyra eller hyresköp av varor, byggentreprenader eller tjänster. Lagen omfattar statliga, kommunala och andra myndigheter, landsting och kyrkliga kommuner, vissa offentligägda bolag, stiftelser, före- ningar och samfälligheter samt sammanslutningar av flera upp- handlande enheter. I lagen anges att upphandlingen skall göras affärsmässigt och med utnyttjande av tillgänglig konkurrens. Upphandlingen skall baseras på ett s.k. förfrågningsunderlag. Detta skall innehålla en noggrant formulerad kravspecifikation, dvs. en specifikation av vilka behov som produkten skall möta, en redogörelse för hur ett anbud lämnas, på vilket sätt anbuden kommer att värderas m.m. Ett anbud kan antas på två olika grunder – antingen utifrån lägsta pris eller med hänsyn till vad som är ekonomiskt mest för- delaktigt utifrån vissa utvärderingskriterier. Det kan handla om driftskostnader, material, estetik, funktion, service och underhåll, miljöpåverkan, etc. Det är därför viktigt att kravspecifikationen och utvärderingskriterierna är väl genomarbetade. Lagen anger nämligen tydligt att den upphandlande enheten inte får pröva anbud mot andra krav eller kriterier än de som funnits med i för- frågningsunderlaget. Det centrala för denna utredning är därför LOU:s krav på noggrant formulerade kravspecifikationer och 138 De statliga insatsernas inriktning och omfattning utvärderingskriterier i förfrågningsunderlaget – ett krav som är oberoende av upphandlingens värde.29 Jag bedömer, vilket också entydigt styrks av samtal med experter på offentlig upphandling och företrädare för ()30, att inte hindrar den upp- handlande enheten från att ta hänsyn till formgivning och design i upphandlingen; det är snarare tvärtom.