sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — (Biobränsleprogrammet slut ) Samtliga demonstrationsprogram baseras på samfinansiering med användare och privata aktörer. Genom detta säkerställs ett lokalt engagemang i projekten som totalbudgeten för Biobränsle- och Elfordonsprogrammen blivit två till högre i förhållande till den statliga insatsen. Fokuseringen på tekniska frågor förklaras av att etanol och biogasdrift ur användarsynpunkt i stort sett är likvärdiga med bensin/diesel. Programmet omfattar alla typer av fordon med elmotor för framdrivning. Sålunda ingår såväl rena batterifordon som hybridfordon och bränslecellbilar. För tyngre fordon har en viss teknikutveckling av hybridfordon skett. Lätta hybridfordon har inte funnits att tillgå för demonstration, men genom deltagande i internationella arbetsgrupper har utvecklingen inom hybridfordon och bränsleceller följts noga. Genom hybridfordon och i viss mån bränsleceller lyfts frågan om långsiktigt bränsleval fram som avgörande. Forskningen rör här främst mer övergripande energifrågor som val av bränsle samt produktion och distribution av bränsle. Vidare behandlas program specialinriktade för minskad energianvändning genom olika mjuka åtgärder såväl som möjligheter att med mer direkta styrmedel, ekonomiska eller på annat sätt regelmässiga. Slutsatsen från de tidigare programmen, El- och Hybridfordon respektive Biobränsle, visade på problem med att från början utgå från SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 525 ett utpekat drivmedelsalternativ. Programmen tenderar att uppfattas som förespråkare för respektive drivmedel, vilket skapar osäkerhet om statens långsiktighet, efterhand som nya bränslen aktualiseras och gamla program övergår i nya med andra drivmedelspreferenser. KFB:s nya program för Systemdemonstrationer syftar därför till att med en helhetssyn på transportystemet, inklusive nya drivmedel och fordon samt IT, undersöka möjligheterna för att optimera systemet för olika parametrar, i detta fall koldioxidutsläpp. Programmet är i ett inledningsskede och programskrivning pågår. En tydlig svårighet är att den anslagna budgeten inte tillåter demonstration av mer än begränsade delsystem på ett litet antal platser. De storskaliga effekterna kan därigenom vara svåra att identifiera och analysera. 13.7.6Diskussioner och kommitténs bedömningar Forskningen, både den naturvetenskapliga forskningen om klimatförändringarna och den tekniska forskningen om hur man kan utveckla system och processer som fordrar mindre energi och mindre fossila bränslen, är helt central för den fortsatta utvecklingen på klimatområdet. Vi behöver veta vad som fysiskt pågår i vårt klimat som vi behöver förutsättningar för att kunna göra något åt förändringarna i klimatet. Till båda dessa problemområden bidrar den naturvetenskapliga och tekniska forskningen med vetenskapliga belägg och lösningar. Kommitténs uppfattning är att den naturvetenskapliga och tekniska forskningen måste stå stark för att visa på nya lösningar och fortsatta vetenskapliga belägg. Kommittén finner att det ändå saknas en översikt och samordning av svensk klimatforskning och föreslår att initiativ tas av de olika forskningsfinansiärerna för att därigenom skapa bättre möjligheter för mer övergripande och långsiktiga satsningar vilka också skulle främja internationell samverkan. Härför krävs emellertid också ökat finansiellt stöd. Inom klimatområdet kommer samma argument fram om och om igen; klimatproblemet handlar om att bryta dagens konsumtions- mönster och beteenden. Varken den naturvetenskapliga eller tekniska forskningen kan bidra till detta i stort. Nya tekniker för uppvärmning och transporter som är långsiktigt hållbara (dvs. energisnåla och låg- förbrukande av fossila bränslen) bidrar inte till att människor med automatik förändrar sitt beteende. Det krävs bland annat ekonomiska incitament för beteendeförändringar i samhället i stort. För att ändra enskilda individers beteenden kanske det behövs en utvecklad information och upplysningsverksamhet. Båda dessa områden täcks 526 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 bäst in av den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen. Det är troligtvis så att denna forskning är underdimensionerad i för- hållande till problemets karaktär. Den forskning som pågår inom dessa områden är spridd på landets högskolor och universitet. Det saknas en sammanhållning av denna forskning i landet som kan behöva utvecklas. 13.8Summering av åtgärder i olika sektorer Detta avsnitt syftar till att ge en bild av behov av åtgärder för att nå olika utsläppsnivåer och de samlade resultatet av åtgärderna i baspaketet. Åtgärderna i baspaketet återfinns i kapitel 3 och bilaga 3. I bilaga 2 återfinns statens utgifter för åtgärder och i bilaga 4 de åtgärder för vilka det varit möjligt att uppskatta utsläppsminskningar och energieffektivisering. 13.8.1Behov av åtgärder för att nå olika utsläppsnivåer Tabell 13.34 redovisar behov av åtgärder för att nå olika utsläppsnivåer jämfört med grundscenarierna. För att reducera utsläppen krävs, utifrån bilden som grundscenarierna från och ger, att åtgärder behöver vidtas som ger en utsläppsreduktion på mellan cirka 5 och , räknat som koldioxidekvivalenter. Tabell 13.34 Behov av åtgärder för att nå olika utsläppsnivåer jämfört med grundscenarier 1)koldioxidutsläpp från energisektorn enligt 1999b, övriga utsläpp är uppskattade av sekretariatet 2)koldioxidutsläpp enligt , 2000, övriga utsläpp är uppskattade av kommittén Tabell 13.35 visar nettoimporten av el, räknat som import minus export, i grundscenarierna samt för . SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 527 energimyndighets grundscenario är importbehovet av el jämfört med en nettoimport på . Tabell 13.35 Nettoimport av el till (import minus export av el), TWh Nettoimport av el, TWh -1,8 Källa: , 1999b, , 2000 13.8.2Summering av åtgärder i baspaketet Förslag på åtgärder och styrmedel för att minska utsläpp av växthusgaser och hushålla med energi har kommit in från flera myndigheter. För vissa av åtgärderna finns bedömning av kvantitativa utsläppsreduktioner och för andra saknas denna bedömning. Tabell 13.36 ger en grov summering av de åtgärder som ingår i baspaketet och för vilka det finns kvantitativa uppgifter om utsläppsminskningar för respektive sektor. Dagens nivå och system för energi- och koldioxidskatt gäller som förutsättning. Utsläppsbedömningarna utgår från grundscenario. Utgår man istället från grundscenario som har större koldioxidutsläpp , blir utfallet av respektive åtgärd sannolikt högre. Osäkerheter föreligger beträffande såväl utfall som kostnader för respektive åtgärd. 528 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.36 Kvantifierade åtgärder i baspaketet för att hushålla med energi samt att minska utsläppen av växthusgaser jämfört med grundscenario 0,2-0,8 3,2-6,8 De åtgärderna som är kvantifierade medför att utsläppen av växthusgaser blir lägre jämfört med grundscenariot för . Flera av åtgärderna medför även att förbrukningen av el minskar. I förslagen ingår dessutom åtgärder som enbart syftar till att minska förbrukningen av el. Ny elproduktion från vindkraft föreslås motsvarande . I beräkningarna ingår inte utsläppsreduktioner av växthusgaser varken för minskad elanvändning eller för tillkommande elproduktion, eftersom vi antar att dessa åtgärder leder till minskad import av el och därigenom inte direkt påverkar utsläppen i . I bilaga 2 redovisas statens direkta utgifter för åtgärderna i baspaketet. De kvantifierade åtgärderna som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser med , medför utgifter för staten motsvarande . Det bör påpekas att det råder osäkerhet om utfallen och att det finns risk för dubbelräkning vid flera åtgärder och styrmedel. Försiktighet krävs därför när man räknar på utsläppsreduktioner om man kan anta att flera styrmedel påverkar samma typer av åtgärder. Motsvarande osäkerheter råder beträffande kostnader och även dessa uppgifter bör användas med försiktighet. I Tabell 13.37 redovisas det bedömda utfallet av föreslagna de åtgärder i baspaketet som är kvantifierade vad gäller utsläppsreduktioner jämfört med grundscenarierna. I tabellen ingår endast kvantifierade åtgärder. Till dessa kommer alla förslag där inga kvantifierade utsläppsreduktioner finns uppskattade. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 529 Tabell 13.37 Utfall av kvantifierade åtgärder i baspaketet Förändring jämfört med , % Nettoimport av el , TWh Med åtgärder i baspaketet Förändring jämfört med , % Nettoimport av el , TWh Förutom de kvantifierade åtgärderna behöver ytterligare åtgärder minska utsläppen med mellan cirka 3 och koldioxidekvivalenter för att utsläppsnivån ska vara lägre än 1990. Bland de åtgärder som ingår i våra förslag och för vilka det saknats underlag för att beräkna utsläppsreduktionen ingår informations- insatser, stöd till de lokala klimatprogrammen, tillägg till , styrmedel som ska fasa ut användningen av de tre industriella gaserna, överföring av gods från väg till järnväg genom s.k. kombistöd, samhällsplanering, energiplaner m.m. I uppskattningarna av utsläpps- minskningar ingår inte heller åtgärderna i tilläggspaketet, såsom handel med utsläppsrätter, ändringar av energi- och koldioxidskatten, flexibla mekanismer samt sänkor. Som jämförelse kan nämnas att de lokala investeringsprogrammen (LIP) med de beviljade medlen uppskattas leda till lägre utsläpp av koldioxid. Uppskattningarna baseras på vad kommunerna bedömer att projekten kommer att bidra med. Bland de styrmedel som ingår i åtgärdsförslagen ingår information kopplat till demonstrationsprojekt och investeringsbidrag. Ett förbehåll för föreslagna stöd och bidrag är att de måste få godkänt av kommissionen, med hänsyn till . Statsstöds- reglerna inom EU håller just nu på att ses över, så det är inte möjligt att exakt ange vilka kriterier som kommer att gälla. Ett viktigt krav har varit att de ska vara tidsbegränsade. Vissa förslag innebär skärpta krav på regleringar. Dessa riktar sig främst till bebyggelsen. Regleringarna gäller uteslutande sådana åtgärder som syftar till en långsiktig omställning, t.ex. lägre energiförbrukning i byggnader. 530 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 13.8.3Koldioxidskatt för att nå olika utsläppsnivåer Effekter av höjda nivåer på koldioxidskatten har analyserats av och och redovisas i kapitel 12. För att ge en jämförelse av utfall mellan skatter och åtgärdsförslag ges här en redovisning av vilka koldioxidskatter som enligt analyserna krävs för att minska utsläppen av växthusgaser till vissa utsläppsnivåer. har även gjort ett räkneexempel där en ökad koldioxidskatt kombineras med vissa andra åtgärder (, 1999c). I detta fallet är koldioxidskatten /kg koldioxid kompletterat med en energiskatt på el på /kWh. I kombinationsexemplet har potentialen för utsläppsminskning av vissa åtgärder som ingår i baspaketet bedömts minska eftersom även skattehöjningen antas medföra att dessa åtgärder vidtas. Tabell 13.38 visar utfallet av höjd koldioxid skatt och räkneexemplet med kombination av höjd skatt och åtgärder. Tabell 13.38 Koldioxidskatt för att nå olika utsläppsnivåer av växthusgaser jämfört med (samtliga gaser inräknade) Utsläpp 2010 jämfört med , % öre/kg CO2 Källa: , 1999c och , 2000