sou · GOB3121d1 · 2001-01-01 00:00:00 — 1SOU 2000:72 Sjukförsäkringen - Basfakta och utvecklingsmöjligheter, sid 49-59. 2Attföringspenning utgår vid yrkesinriktad rehabilitering och rehabiliteringspenning vid medicinsk rehabilitering. 3Sykefravaer og utforepensjonering - Et inkluderende arbetsliv NOU 2000:27, kapitel 10, sid 16-23 och sid 204-247. ter och myndigheter. Det finns inte någon enkel förklaring till varför sjukfrånvaron ökar och de lagändringar som verkställts har inte haft någon direkt effekt i form av lägre sjukfrånvaro. För att lyckas med att få ner sjukfrånvaron måste flera typer av föränd- ringar göras . Arbetsmiljön måste förbättras för att före- bygga, särskilda åtgärder måste sättas in för att snabbare få sjuk- skrivna åter i arbete och hindra permanent frånvaro från arbetslivet. Utredningen har slagit fast följande grundläggande principer: 1.Arbetsplatsen och förhållandet mellan arbetsgivare och anställd skall vara primärt fokus i det förebyggande arbetet. 2.Förslagen skall ge ökat ansvar till både arbetsgivare och arbets- tagare. 3.Förändrade regler inom sjukförsäkringen skall syfta till att för- stärka arbetstagarens anknytning till arbetslivet. 4.Det skall vara ekonomiskt lönsamt för både arbetsgivare och arbetstagare att risken för långvarig sjukfrånvaro minskar. 5.Förslagen skall vara kostnadsneutrala i förhållande till dagens situation. 6.Alla inblandade aktörer skall agera koordinerat för en gemensam målsättning. Utredningen föreslår följande modell för uppföljning av sjuk- anmälda: Fas 1: Frånvaro från 1– Sjukfrånvaron skall styrkas med en försäkran, där den sjukskrivne anger; orsaken till frånvaron, om frånvaron är relaterad till arbets- situationen, vad som skulle kunna göras för att underlätta arbets- återgång och beräknad återkomst. För att begränsa läkarbesök föreslås att möjligheten att vara sjuk utan läkarintyg , ändras så att utan läkarintyg per sjukfrånvarotillfälle begränsas till högst . Fas 2: – Under denna fas skall det göras en funktionsbedömning och en bedömning av vad som kan göras för att den sjukanmälda skall komma tillbaka i arbete. Är det aktuellt med aktiv sjukskriv- ning?4 Företagshälsovården skall ha en nyckelroll. Senast skall arbetsgivaren se till att en uppföljningsplan skickas till trygdekontoret som grund för trygdekontorets 12-veckorsbedöm- ning. När arbetsgivare eller företaghälsovård vänder sig till trygde- kontoren skall det finnas kontaktpersoner där som har ansvar för att följa upp arbetsgivarnas sjukfrånvaroarbete. Trygdekontoret skall också samordna insatser mellan arbetsplatsen och läkaren. Fas 3: – 6 månader I denna fas skall arbetstagare och arbetsgivare ha utrett om det finns behov av omplacering till andra arbetsuppgifter. I samband med detta kan aktiv sjukpenning eller partiell ersättning vara aktuell. Finns det behov av kompetenshöjande åtgärder eller en arbetsmarknadsåtgärd? Om det inte går att finna en lösning så att den sjukskrivne kan komma tillbaka till sin arbetsgivare skall arbetsförmedlingen kontaktas för utredning av om yrkesinriktade åtgärder till annat arbete är lämpligt. Utredningen föreslår att trygdeetaten får ett entydigt ansvar för att bistå arbetsgivaren så länge målet är att den sjukskrivne skall återgå till sin gamla arbets- givare. Utredningen förutsätter att trygdeetatens rådgivning och uppföljning förstärks både med personal och kompetens för att möta arbetsgivarnas behov. En konsekvens av den föreslagna ansvarsfördelningen är att Arbetslivstjänster överförs från arbets- förmedlingen till trygdeetaten. Fas 4: 6 – 12 månader I denna fas skall en utvidgad funktionsbedömning göras. Denna skall ligga till grund för en mer långsiktig individuell plan för reha- bilitering utöver sjukpenningperioden eller inför prövning av för- tidspension. Kontakten mellan arbetstagare, arbetsgivare, trygde- kontoret och sjukvården är viktig. 4 Anställda kan få sjukpenning under arbetsträning hos den egna arbetsgivaren s.k. aktiv sjukskrivning . Därefter kan tiden förlängas med . För att tydliggöra att arbetsgivaren har huvudansvaret för upp- följning av sjukskrivna föreslås en bestämmelse i arbetsmiljölagen och folketrygdelagen om att arbetsgivaren tillsammans med arbetstagaren skall göra en uppföljningsplan senast efter åtta veckors sjukskrivning. Vidare föreslås att företagshälsovård som ingått ramavtal med trygdekontoret får möjlighet att verkställa aktiv sjukskrivning i samband med uppföljningsplanen. Trygdekontoret godkänner i efterhand. Den norska socialförsäkringen finansieras av medlemsavgifter från anställda, egna företagare och andra försäkrade som betalar en för- säkringsavgift (folketrygdepremien). Därutöver betalar arbets- givare en arbetsgivaravgift och staten ett statsbidrag. Avgifterna och statsbidraget fastställs av . Avgiften för anställda och egna företagare betalas för inkomster . Avgiften för anställda är av bruttolönen. För egna företagare är avgiften upp till 12 basbelopp och därutöver. Som huvudregel betalas inte avgiften över ett angivet tak, som varierar för olika kategorier av egna företagare. Arbetsgivarna betalar sin del av försäkringen i form av en arbetsgivaravgift som fastställs i procent av utbetald lön. Avgiften är differentierad i förhållande till vilken del av landet arbetstagaren bor. Utredningen menar att sjuklöneförordningen måste utformas så att den stimulerar arbetsgivarna till att arbeta mer målinriktat med att förebygga sjukfrånvaro och följa upp sina anställda och stimulera till närvaro. Sjuklöneförordningen skall också stimulera den enskilda till att närvara. Arbetsgivaren har inte något direkt ekonomiskt incitament för att få en anställd att återgå i arbete efter sjuklöneperioden. Detta betyder dock inte att inte långtidsfrånvaro medför ekonomiska kostnader för arbetsgivaren (produktionsbortfall och vikarieanskaffning m.m.). Utredningen har diskuterat olika modeller för hur sjukfrånvaro- kostnader kan fördelas mellan arbetsgivare och folketrygden för att ge arbetsgivaren att starkare incitament för att medverka till att sjukfrånvaron minskar: Arbetsgivaren får det ekonomiska ansvaret för hela sjukskriv- ningsperioden. Trygdeetaten och arbetsgivaren delar utgifterna 50/50 från för- sta sjukdag. Trygdeetaten får ekonomiskt ansvar och arbetsgivaren tar ansvaret för resten av perioden. Arbetsgivaren medfinansierar hela sjukskrivningsperioden. Utredningen föreslår att arbetsgivarna får ett medfinansierings- ansvar på av sjukpenningutbetalningen från folke- trygden från dag 17 och under hela sjukpenningperioden (). Förutsättningen för att arbetsgivarna skall kunna ta på sig ett större ekonomiskt ansvar är att arbetsgivarna ges större möjligheter och flera redskap för att sätta in åtgärder som begränsar sjukfrånvaron. Majoriteten i utredningen föreslår5 att en egenrisk för arbetstagare av bruttolönen per dag införs under arbetsgivar- perioden (). Fr.o.m. dag 17 och föreslås ingen ändring i sjukpenningens storlek till den enskilda. Arbets- tagaren skall kompenseras genom att folketrygdspremien sänks . Trygdeavgiften skall sänkas så att anställda som helhet får samma lön som . Innebörden av detta är att anställda med 11–12 dagars sjukfrånvaro inte förlorar eko- nomiskt på förslaget. Anställda med lägre sjukfrånvaro kommer att tjäna på systemet och anställda med mer än 11–12 dagars sjukfrån- varo förlorar. Högriskskyddet skall utökas för personer med kro- niska sjukdomar och risk för stor frånvaro så att det även omfattar den långa period som arbetsgivaren får delansvar för. 5 Åtta av utredningens nitton deltagare står inte bakom detta förslag. Utredningen föreslår att arbetsgivaren skall kunna initiera köp av åtgärd för en sjukanmäld anställd. Detta skall göras i samarbete med den anställde och den behandlande läkaren. Ett villkor är dock att den anställde bedöms komma snabbare tillbaka i arbete. Utredningen har övervägt om arbetsgivaren skall stå för av kostnaderna vid köp av tjänst, men anser att folke- trygden skall ha fortsatt betalningsansvar för hela kostnaden. Utredningen anser att de diagnosgrupper som kommer ifråga för köp av tjänst bör utvidgas och att köp av operationer, specialist- utredningar m.m. också borde vara möjligt. Utredningen föreslår också att försök med tidig utredning och korttidsbehandling av personer med psykiska diagnoser skall initieras med köp av tjänst- medel. Utredningen anser att det bör läggas större vikt på funktion än diagnos när det gäller att finna åtgärder för att komma åter i arbete. Utredningen förordar att ett tvärvetenskapligt samarbete påbörjas för att utarbeta ett enhetligt upplägg för att bedöma funktion i för- hållande till arbete. Köp av tjänst-medel skall kunna användas för att köpa tvärfackliga utredningstjänster. Utgångspunkten är att arbetsplatsen och arbetsmiljön bör vara utformad så att gravida skall kunna utföra arbete på samma sätt som andra anställda. Utredningen förmodar att havandeskaps- penning används i mindre utsträckning än vad lagen avser. Gravida blir istället sjukskrivna. Utredningen föreslår därför att informa- tion om havandeskapspenning måste öka och framhåller att förhål- landet mellan sjukfrånvaro, havandeskapspenning och födelse- permission utreds närmare. 4.2.2Förslag i syfte att minska förtidspensionering6 Det mest effektiva sättet att minska förtidspensioner är att före- bygga att behovet uppstår. Därför är förslag som förebygger sjuk- frånvaro och förslag om aktiv uppföljning av sjukskrivna de mest effektiva för att förebygga förtidspension. Därutöver menar utred- ningen att lagstiftningen måste ses över så att den stimulerar till att förtidspensionärer kan återkomma i arbete helt eller delvis. Utredningen föreslår inte att ersättningsnivån skall sänkas eller att de medicinska villkoren skall stramas upp. Utredningen vill istället att fokus skall vara på den funktion och arbetsförmåga som den enskilde har trots sina hälsoproblem. Utredningen förväntar att detta fokus medför minskad förtidspensionering. Krav på yrkesinriktad rehabilitering Utredningens uppfattning är att det skall ställas stora krav på att yrkesinriktade åtgärder skall ha prövats innan förtidspension kan bli aktuell. Undantag från detta kan bara göras om det är helt uppenbart att personen inte kan komma tillbaka i arbete. Personer får inte återremitteras till trygdeetaten från arbetsförmedlingen innan anpassad yrkesinriktad rehabilitering är prövad. Skulle den enskilda ansöka om förtidspension skall trygdeetaten först hänvisa till arbetsförmedlingen för ett arbetsförsök innan ansökan kan prö- vas. Utökad tid med rehabiliteringsersättning För att förhindra tidig förtidspensionering föreslår utredningen att reglerna om max rehabiliteringsersättning mjukas upp. Finns det utsikt om förbättring på bör rehabiliteringsersättning kunna utgå för . Det bör också utredas om andra typer av åtgärder kan godkännas t.ex. åtgärder som ligger i gränszonen mellan terapi och yrkesinriktad åtgärd. 6 Sykefravaer og utforepensjonering - Et inkluderende arbetsliv NOU 2000:27, kapitel 10, sid 23-26 och sid 248-278. Utredningen föreslår att nuvarande lagstiftning för förtidspension delas in i en tidsbegränsad och en varaktig förtidspension. Personer som bedöms kunna återfå arbetsförmåga skall beviljas tidsbegrän- sad förtidspension och huvudregeln skall vara att varaktig förtids- pension enbart beviljas personer som är arbetsoför- mögna. Tidsbegränsad förtidspension skall kunna beviljas den som har nedsatt arbetsförmåga för som längst (i taget). Utredningen vill bidra till en attitydförändring så att inte förtidspension utan vidare betraktas som en varaktig försörjning utan mer som en flexibel ersättning för större eller mindre behov under kortare eller . Förslaget om tidsbegränsad förtidspension ställer ökade krav på personalresurser och kompetens hor trygdeetaten och arbetsför- medlingen. En nära samarbete förutsätts också mellan alla aktörer för att medverka till återgång i arbete. Utredningen föreslår också att beviljade partiella pensioner till personer omprövas. (Ca 6.500 st) När detta genomförts och utvärderats bör det övervägas om även hela förtidspensioner till personer skall omprövas. För att stimulera förtidspensionärer att börja arbeta eller öka arbetsinsatsen föreslår utredningen en ny modell för minskad för- tidspension vid arbetsinkomst. Det bör enligt den norska utred- ningen alltid löna sig att arbeta mer. gällande regler med möj- lighet att tjäna upp till ett grundbelopp () har inte stimulerat tillräckligt till ökad arbetsinsats. Mottagandet av det norska betänkandet har i stort sett varit posi- tivt.7 Arbetsorganisationerna, med LO i spetsen, är dock negativa till att de anställda skall få lägre ersättning . Många har varit positiva till att utredningen tagit ett helhetsgrepp och skissertet en pakkelösning. Även från forskarhåll och fack- kunniga har det kommit positiva reaktioner. Den norska utredningen skall skickas på remiss och kommer att behandla frågorna om sjukförsäkring och förtidspen- sion. 7 Källa: Den norska sjukförsäkringsutredningens sekretariat. I har kommunerna ansvaret för sjukförsäkringen. Arbetsgivarna betalar sjuklön . Offentliga arbetsgivare betalar för sina anställda under hela sjukperioden. Sjukpenningen ersätter inkomstbortfallet upp till maximalt per vecka8. I finns ingen karensdag. I avsnittet nedan redovisas regler för sjukpenning, rehabilitering och förtidspension samt förändringar . Utöver angivna källor grundar sig innehållet på diskussioner och erfaren- heter från utredningens besök hos det danska . Sjukförsäkringens omfattning och belopp9 Sjukpenning skall kompensera för inkomstbortfall på grund av sjukdom. Lagstiftningen omfattar både anställda och egna före- tagare. Sjukpenning betalas som längst under 18 kalen- dermånader. Förlängning är möjlig i följande situationer; rehabi- litering skall sättas in, den sjukskrivne väntar på läkarbehandling och kan antas bli arbetsförmögen , vid allvarlig sjukdom som kräver långvarig behandling (2x26 veckor) om utred- ning av arbetsskada pågår, när förtidspension skall prövas eller om särskilda skäl talar för förlängning. Sjukpenning utgår med maximalt , eller . Vid partiell nedsättning av arbetsförmågan betalas sjukpenningen i förhållande till inkomst- bortfallet enligt särskilda regler. Det är kommunen som betalar ersättningen. För att få sjuklön från sin arbetsgivare skall man ha varit anställd före sjukdomens inträffande. Arbete skall ha utförts . Mindre arbetsgivare med upp till 20 anställda kan försäkra sig för sjuklönekostnader och få ersättning för av utgifterna. Efter sjuklöneperioden betalar kom- 9Källa: Den danske sociale lovgivning, , i . För att få ersättning från kommunen krävs att den anställde varit knuten till arbetsmarknaden innan sjukdomen inträffade. Sjukpennings storlek avgörs av inkomsten och arbetstiden. Offentliga arbetsgivare betalar för sina anställda under hela sjukperioden. Avskedas de övertar de offentliga myndigheterna ansvaret. Sjukpenning till egna företagare grundar sig på föregående års taxe- rade inkomst. Kommunen betalar ersättning med maximalt , eller . Ersättning kan utgå med helt eller halvt belopp beroende på arbetsförmågans nedsättning. Arbetslösa kan få sjukpenning om de varit berättigade till arbets- löshetsersättning när sjukfallet inträffar. Kommunen betalar ersätt- ningen. Hur länge får man sjukpenning? Sjukpenningen är principiellt en korttidsersättning, som så snart möjligt skall ersättas av andra sociala eller arbetsmarknadsmässiga ersättningar om det inte är klarlagt att personen kommer att bli arbetsförmögen igen. När sjukpenning är betald , upphör utbetalningen om inte något av följande är uppfyllt; rehabilitering skall sättas in, den sjukskrivne väntar på läkarbehandling och kan antas bli arbetsförmögen , vid allvarlig sjukdom som kräver långvarig behandling (2x26 veckor), om utredning av arbetsskada pågår, när förtidspen- sion skall prövas eller om särskilda skäl talar för förlängning. förlängdes 15 785 sjukfall mer än 52 veckor.10 50,1 pro- cent förlängdes på grund av rehabiliteringsåtgärd, för att förtidspension skulle prövas och på grund av allvarlig sjukdom i livets slutskede. 10 Källa: i . av anledningar som inte redovisats i statistiken.) Utgifterna för sjukpenning har ökat betydligt . Denna utveckling anses bl.a. bero på att alltfler får ersättning men också på grund av att ersättning till sjukanmälda som inte är anställda har ökat. Personer som har en begränsad arbetsförmåga av fysiska, psykiska eller sociala skäl, kan få stöd i form av yrkesinriktade aktiviteter och ekonomisk ersättning. Målet med rehabiliteringsinsatsen ska vara att personen blir helt eller delvis självförsörjande på arbets- marknaden. Arbetet skall så långt det är möjligt vara på normala villkor. Det finns dock personer som inte klarar att återföras till ett sådant arbete. För dessa finns en möjlighet till s.k. fleksjob. Flexjobben är till för personer som inte kan få eller behålla arbete på normala villkor på arbetsmarknaden. Möjligheten till rehabili- tering på normala villkor skall var uttömd och personen ska inte uppfylla kraven för förtidspension. Normalt föregås rehabilitering av en utredning, för- rehabilitering, för att klarlägga den sjukskrivnes kapacitet. kan sjukpenning fortfarande betalas. Förrehabilitering kan omfatta arbetsprövning, arbetslivsintroduktion, grund- utbildning och andra förberedande eller utredande aktiviteter. När rehabiliteringsbehovet är klarlagt utarbetas en rehabili- teringsplan. Rehabiliteringen kan t.ex. bestå av arbetsprövning, eller arbetsträning hos privat eller offentlig arbetsgivare, yrkesutbildning eller teoretisk utbildning, anpassning av arbetsplatsen, omplacering, arbetshjälpmedel, ändrade arbetstider eller lån för att starta eget företag. Från gäller nya regler inom rehabiliterings- området som skall främja förebyggande insatser och insatser som stimulerar rörlighet på arbetsmarknaden. Kommunen har fått en skyldighet att ordna rehabiliteringsinsatser och underlätta för per- soner att behålla eller få arbete på arbetsmarknaden. Arbetsgivare har ett ansvar för att förebygga ohälsa och att till- handahålla företagshälsovård. Företagshälsovården nyttjas dock enligt inte i den utsträckning som den borde. Rehabiliteringspenningen motsvarar samma belopp som sjuk- penningen. Försäkrade under får dock endast hälften av detta Under högst kan rehabiliteringspenningen betalas. Sker rehabiliteringen hos offentlig eller privat arbetsgivare kan ersättningen ges i form av lön eller lönebidrag. Företagshälsovården regleras i den danska arbetsmiljölagen och i föreskrifter. Lagstiftningen täcker anställda i vissa branscher och i viss mån personer som utför arbete utan regelrätt anställnings- förhållande. Syftet med lagstiftningen är att främja arbetshälsa och förhindra arbetssjukdomar och arbetsolyckor av fysisk eller psy- kisk natur. Över femtio olika branscher och näringsgrenar omfattas av kra- vet på företagshälsovård. Bland annat kan nämnas grafisk industri, järn- och metallindustri samt personal inom äldreomsorg och hem- sjukvård. Enligt lagen skall företag och förvaltningar sammanställa och rapportera antalet anslutna, hur verksamheten är organiserad och hur den fungerar. Enligt uppgift var av den arbetande befolkningen ansluten till företagshälsovård. Tendensen är att företagshälsovårdens enheter blivit större . Personalgruppen består ofta av läkare, sjuksköterskor, ergonomer, sjukgymnaster, miljötekniker, ingenjörer, yrkeshygieniker och personalkonsulenter. gällande regler om förtidspension i kan hänföras till pensionsreformen . Förtidspension är en försörjnings- form som skall ersätta förvärvsinkomst för den som på grund av nedsatt arbetsförmåga inte kan försörja sig på arbetsmarknaden. Förtidspension kan utgå både av medicinska skäl och andra skäl. Det finns olika nivåer av förtidspension. Højeste førtidspension, mellemste førtidspension, almindelig førtidspension och forhøjet almindelig førtidspension. Højeste førtidspension erhåller personer i åldern 18–, om arbetsförmågan på grund av fysisk eller psykisk invaliditet är obe- 11Merparten av uppgifterna är hämtade från Statskontorets rapport, Företagshälsovården , 1997:2. 12Källa: Den danske sociale lovgivning, , i . Højeste førtidspension består av grundbelopp, pensions- tillägg, invaliditetsbelopp och ett arbetsnedsättningsbelopp. Mellemste førtidspension erhåller personer i åldern 18–, om arbetsförmågan på grund av fysisk eller psykisk invaliditet är ned- satt med cirka två tredjedelar. Personer i åldern 60–kan också få mellemste førtidspension om kraven för højeste førtidspension är uppfyllda. Mellemste førtidspension består av grundbelopp, pen- sionstillägg och invaliditetstillägg. Forhøjet almindelig førtidspension erhåller personer i åldern 18– om arbetsförmågan på grund av hälsoskäl är nedsatt med minst hälften. Denna form av förtidspension kan också ges till personer i åldern 18–med nedsatt arbetsförmåga till minst hälften, inte enbart på grund av hälsoskäl, men där personen är i behov av en varaktig försörjning. Personer i åldern 50–kan på grund av sociala skäl och behov av en varaktig försörjning också få forhøjet almindelig førtidspension. Denna typ av förtidspension består av grundbelopp, pensionstillägg och förtidsbelopp. Almindelig førtidspension ges till personer i åldern 60–, om arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften, utan krav på nedsätt- ning på grund av hälsoskäl. Almindelig førtidspension består av grundbelopp och pensionstillägg. Finansiering av den danska socialförsäkringen Staten betalar av kommunernas utgifter för sjukpen- ning . Vecka nio till och med vecka femtio- två betalar staten och därefter får kommunen stå för hela kostnaden. Kommunen täcker sina utgifter genom kommunalskatt. Utgifterna för sjuklön , , finansieras av arbetsgivarna. Kommunen betalar ut förtidspensionen till den försäkrade. finansierar kommunen och staten av nybeviljade förtidspensioner till personer i åldern 18–. betalade stat och kommun hälften var. Internationella erfarenheter SOU 2000:121 Lagen om sjukpenning trädde i kraft . När lagen infördes skulle arbetsgivarna betala sjuklön . infördes en karensdag i sjukförsäkringen och sjuk- löneperioden förlängdes . upphäv- des regeln om karensdag och sjuklöneperioden blev åter . minskade sjuklöneperioden till . förlängdes sjuklöneperioden och perioden med sjukpenning begränsades , med möjlighet till förlängning vid arbetsprövning, rehabilitering eller allvarlig sjukdom. Från skall sjukpenningen också kunna förlängas på grund av arbetsskada och från på grund av ansökan om förtidspension. infördes en skyldighet för kommunen att i varje sjukfall, senast , granska sjukfallen och bedöma om den sjukskrivne behöver ytterligare behandling, omskolning eller annan hjälp till återgång i arbete. har inte som och haft en så dramatisk ökning av sjukfrånvaron . Däremot finns i en oro för att allt färre arbetar fram till . Genomförda förändringar har därför syftat till att höja åldern för utträde ur arbetslivet. I avsnittet nedan redovisas regler för sjuk- penning, rehabilitering och förtidspension samt förändringar . Dessutom ges en kort beskrivning av företagshälso- vårdens uppgifter. Utöver angivna källor grundar sig innehållet på erfarenheter från utredningens besök hos det finska Social- och hälsovårdsministeriet . Sjukförsäkringens omfattning och belopp13 Sjukdagpenning enligt sjukförsäkringslagen betalas vid sjukdom som hindrar den försäkrade att utföra sitt vanliga arbete, eller där- med jämförbart arbete. Dagersättningen ersätter för- lorad förvärvsinkomst. erhöll alla minst en minimidag- 13 Landrapporter om trygghetssystem med särskild vikt på arbetsstimulans, Social- och hälsovårdsministeriet, 2000. Avsikten är att kompensera inkomstbortfall i högst . Dagpenning betalas till personer i åldern 16–. Rätt till dagpenning har alla försäkrade, dvs. alla som är perma- nent bosatta i .