sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Det första antagandet är mycket styrande och betyder att virkesköparna skulle ha tillräcklig marknadsmakt för att prisdiskriminera, vilket inte styrks med empiriska data. beräknar produktionsbortfallet till /år i ambitionsnivå LÅG, /år i ambitionsnivå MEDEL och /år i ambitionsnivå HÖG. Genom att med en mycket enkel överslagsberäkning dra bort effekterna av de för prisskillnad i förädlingsledet som anges av och i enlighet med ovan redovisade referenser anta att av den årliga tillväxten inte efterfrågas, halveras värdet på produktionsbortfallet. Av resonemanget ovan har vi dragit slutsatsen att intervallet för produktionsbortfallets värde bör vara 30 till /år, 30 till /år samt 30 till /år för ambitionsnivåerna LÅG, MEDEL och HÖG. Vår bedömning är att kostnaden ligger i mitten av intervallet, sedan hänsyn tagits till realistiska marknadsförutsättningar och variationer beroende på val av basår för beräkningarna. Mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog bevaras och förstärks enligt nedanstående specifikation . –mängden hård död ved ökar med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad –arealen äldre lövrik skog ökar med –arealen gammal skog ökar med –arealen mark föryngrad med lövskog ökar –arealen med lövskog föryngrad mark ökar Målet medför i huvudsak inga ytterligare offentliga utgifter då kostnaderna för den äldre lövrika skogen och att öka andelen gammal skog i stort täcks av kostnadsberäkningarna för etappmål 1. Kostnaden för att lämna död ved i skogen kan beräknas på samma sätt som i nettovärdeberäkningen ovan. Det av uppskattade årliga behovet av att minska uttaget och att aktivt skapa död ved sätts i relation till avverkningen 1995 och värderas efter nettovärdet . beräknar kostnaderna för motsvarande nivåer på den döda veden till /år i LÅG och i HÖG. Äldre lövrik skog + Äldre lövrik skog + Äldre lövrik skog + Skogsmarken ska brukas på ett sådant sätt att fornlämningar inte skadas och att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara. Kunskapsuppbyggnad, information och utbildning inklusive invente–ring av all produktiv skogsmark kostar . För särskilda natur- och kulturvårdsåtgärder disponerar ett an–slag om för (det s k NOKÅS). har åtgärdsprogram inletts för hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. De offentliga utgifterna för åtgärdsprogram för hotade arter beräknas för Levande skogar till * Kostnadsberäkningarna redovisas samlat i denna bilaga avsnitt V.1. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att livskraftiga populationer säkras. till största delen genom de åtgärder som specificeras under etappmålen, även tillkommer kostnader för avsättningar av skogsmark och kostnader för åtgärdsprogram. Precisering b. Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vårdas så att värdena bevaras och förstärks. För perioden täcks kostnaderna i huvudsak genom befintliga anslagsnivåer. För perioden kommer betydande förstärkningar att behövas. Detta kan finansieras genom att medlen till avsättning av reservat kan minska. Skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i trädslagssammansättning värnas. Utveckling av skötselanvisningar och produktionsmetoder. Beräknad kostnad /år. Skogarnas naturliga hydrologi värnas Markavvattningen finns reglerad i gällande lagstiftning. Åtgärder för att begränsa skogsbilvägarnas påverkan på våtmarker finns under Myllrande våtmarker. Precisering e. Brändernas påverkan på skogarna bibehålls Åtgärderna förutsätts ske inom befintliga anslagsnivåer. Precisering f. Naturlig föryngring används på för metoden lämp- liga marker Den naturligt föryngrade ytan uppgår till av den för- yngrade arealen. När naturlig föryngring används där metoden är lämplig minskar skogsbrukets kostnader för föryngring. Virkesråvarans kvalitet ökar dessutom. Summering och avrundning av kostnader år 2001-10 »200 – 600 – Avsättning av mark – Avsättning av mark – Inventering av kulturlämningar * Givet våra antaganden om fördelning över olika former av områdesskydd Ytterligare reservatsavsättningar, skötsel av befintliga reservat och att fortsättningsvis lämna död ved kvar i skogen. Det årliga produktions- bortfallet på avsatta marker kvarstår. V.16 Ett rikt odlingslandskap Det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet avser perioden . förväntas besluta om programmet . Därefter är det osäkert hur mycket som kan behöva finansieras direkt via den svenska statsbudgeten. Grundantagandet är att den totala ramen på stödet ligger kvar på dagens nivå även efter 2006. Förutom åtgärder kopplade till enskilda etappmål och preciseringar krävs: Utbildning, information och demonstrationsprojekt krävs fortsatt satsning på FoU med ca /år Nuvarande areal () hävdade ängs- och betes- marker bevaras och sköts. Arealen särskilt värdefulla betesmarkstyper utökas med (ca 13 000 ha) och arealen hävdad ängsmark med (ca 5 000 ha) till 2010. Insatser på dagens nivå . Antag att stödnivåerna ligger kvar på dagens nivå efter 2006, vilket ger: Omläggning av 2400 ha betesmark till slåtteräng tillägg för lieslåtter, lövtäkt, efterbete Restaurering av betesmark: 1000 ha i norra ) Skötsel av betesmark; varav 115 000 ha utökad skötsel 55 000 ha ny skötsel Skötsel av 10 st allmogeåkrar Annuitet /år» En del av de ängsmarker som ska öka i omfattning i Ett rikt odlings- landskap är identiska med våtslåttermarkerna som nämns i Myllrande våtmarker etappmål 2. Mängden småbiotoper i eller i anslutning till åker- mark bevaras i minst dagens omfattning i hela landet och senast till 2005 tas en strategi fram för hur mängden småbiotoper i slättbygden ska ökas. Bevarande av minst dagens omfattning, dvs en rad av dessa åtgärder vidtas . Våtmarker och småvatten, kostnader redovisas under Myllrande våtmarker. slår vägrenar, vilket ger en skötsel- kostnad. bedömer dock att kostnader för slåtter och skötsel av vägkanterna för att bevara biologisk mångfald bör bli begränsade, jämfört med den slåtter som man redan utför av trafiksäkerhetsskäl. Särskilt om kompostering etc. utvecklas. har påbörjat ett pro- jekt för att göra biogas vilket kan reducera dessa skötselkostnader. Kostnader för träda hänförs till Ingen övergödning Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ökar till 2010 med . Skötsel linje- & 620 000 punktelement Lantbrukets äldre kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader är bevarande i den utsträckning som krävs för att bibehålla odlingslandskapets karaktär. finns ett program för omfattning och inriktning av bevarandet. Strategi för bevarande och underhåll Skötsel av karaktärsgivande byggnader Mkr/år* *Kostnaderna innefattar endast underhåll av ett begränsat urval av särskilt värdefulla byggnader, t.ex. ängslador, kvarnar och byggnader för linberedning inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Beräkningar saknas för hur stort behov av investeringsstöd och stöd till underhåll som kan finnas i övrigt för att lantbrukets äldre kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader bevaras i den utsträckning som krävs för att bibehålla odlingslandskapets karaktär. Vi bedömer att den av angivna kostnaden kompletterad med de bidrag till kulturmiljövård och övriga bidrag som är tillgängliga innebär att situationen inte ska försämras jämfört med . användes från kulturmiljöbidraget till underhåll av jordbrukets bebyggelse. Kulturmiljöbidraget genererar ofta bidrag från andra aktörer - en sammanställning visar att för byggnadsvården generellt kommer i genomsnitt från andra källor. Vi föreslår att målnivån ses över när nya data föreligger. **Investeringsstödet omfattar /år, varav ca hälften går till ombyggnad av ladugårdar. Ett fortsatt nyttjande av ekonomibyggnaderna är angeläget för att nå målet. Kostnaderna för underhåll av kulturhistoriskt värdefulla byggnaderna finansieras delvis genom stöd, varför jordbrukssektorn själv måste stå för resten. är det nationella programmet för växt- genetiska resurser fullt utbyggt. finns det tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa överlevnaden av de flesta inhemska husdjursraser i . Åtgärder för växtgenetiska resurser Bevarande av utrotningshotade lantdjursraser Ovan redovisas en del av kostnaderna för att nå etappmålet. Det kom- mer att behövas en hel del frivilligt arbete som vi inte har kunnat kost- nadsberäkna. har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Åtgärdsprogram för hotade vilda arter* Skötsel allmogeåkrar 40 st (à ) * Beräkningarna redovisas i denna bilaga avsnitt V.1 Precisering a. Odlingslandskapets vilda växt- och djurarter har sina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda. Åtgärder under etappmålen. Precisering b. Odlingslandskapets byggnader och gårdsmiljöer är bevarade och vårdade i tillräcklig omfattning för att landskapet ska bibehålla sin karaktär och kulturarvet kunna upplevas och förstås. Åtgärder under etappmålen. Ett öppet och varierat odlingslandskap bibehålls i skogs- och mellanbygder. För att behålla det öppna landskapet behöver olika typer av samhällsstöd tas i anspråk. I miljö- och landsbygdsprogrammet är följande stöd av relevans: Öppet och varierat odlingslandskap ca /år* * Detta belopp anges inom Miljö- och landsbyggdsprogrammet för ersättning för flerårig vallodling i stödområdena., vi har dock inte gjort någon bedömning av huruvida det krävs ett högre belopp för att klara målet. Övriga stöd (ej angivna av SJV) Regionala stöd till jordbruket Odlingslandskapet i slättbygderna är variationsrikt med betydande inslag av småbiotoper och vattenmiljöer. Åtgärder under etappmål 2 och i Myllrande våtmarker. Jorden brukas på ett sådant sätt att markens långsiktiga produktionsförmåga upprätthålls. Tillförseln av kadmium och andra tungmetaller genom deponering hanteras under målet Giftfri miljö. Kostnaderna för att minska mark- packningen utgörs av eventuella merkostnader för att köpa jordbruks- maskiner som ger mindre markpackning etc. vid naturligt utbyte. Summering och avrundning av offentliga utgifter år 2001-10 1660,3»1700 – Utbildning, stödadm. – Ängs- och hagmarker Efter att etappmålen har uppnåtts ska 10 000 ha ängsmarker, 430 000 ha betesmarker (inklusive 115 000 ha utökad skötsel), strandzoner, linje- och punktelement, allmogeåkrar samt karaktärsgivande byggnader skötas. Programmen för växtgenetiska resurser, bevarande av utrotningshotade lantdjursraser och hotade vilda arter fortsätter. Dess- utom tillkommer kostnader för exempelvis vallstöd samt utbildning och kompetensutveckling, administration och FoU. Vi bedömer att kostnader ligger i samma storleksordning efter 2010 som före. Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet är försumbara. Tekniskt förbättrade motorcyklar och fyrhjulingar som ca /år 2001-10 används i samband med renskötsel Restaurering av uppkomna skador Vad gäller upprättande av miljöprogram för samebyar inkl. alternativa metoder i rennäringen hänvisar vi till Buller från motordrivna fordon och flyg i fjällen minskar och uppfyller nedanstående specifikation. –flygbuller är försumbart både inom skoterregleringsområden klass A och inom av nationalparksarealen. –av terrängskotrarna uppfyller högt ställda bullerkrav (lägre än 73 dBA2). Utbyte av skotrar (finns ca 140 000 st) Ändrade flygrutter samt förbud mot start och landningar i känsliga områden Utbyte av av skotrarna ca /år* Utbyte av av skotrarna ca /år* Utbyte av av skotrarna ca /år* * Merkostnaden för en skoter av s.k. miljöklass 1 har beräknats till mellan 18 Tkr och 25 Tkr (NV rapport 5001 och 6001). Halva kostnaden redovisas under Storslagen fjällmiljö (ovan). Resterande kostnader redovisas under Bara naturlig försurning och luft. 2 Enligt mätmetod SAE J 192 Recommended Practice, Exterior sound level for snowmobiles, som bl. a. tillämpas i . Metoden är utformad av Society of (). För närmare beskrivning se Miljöklassning av snöskotrar, Slutbetänkande från , SOU 1995:97. har merparten av områden med repre - sentativa kultur- och naturvärden i fjällområdet ett långsiktigt skydd, som vid behov innefattar skötsel och restaurering. Inventering av forn- och kulturlämningar Fjällägenheter vårdas och brukas Skydd/vård av byggnader Skötselkostnader för genomförande av nationalparks- *Pågående inventeringar förväntas täcka av fjällvärdens areal. Ett särskilt pro- gram för arbetet löper 1998-2000. För att nå etappmålet bör vidare inventeringar av forn- och kulturlämningar i fjällområdet bedrivas, dessa insatser uppgår till ca totalt. **Den inventering av fjällägenheter som RAÄ, NV och gjorde 1996 omfattade 110 platser, som är i statlig ägo. Hälften av dessa borde enligt verkens mening vara skyddade. Formerna för skyddet bör undersökas. Av fjällägenheterna var 1996 ca 15 aktiva jordbruk. Fjällägenhetsanslaget uppgår till ca /år. har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. * Se beräkningar i denna bilaga avsnitt V.1 Lokala bestånd av fisk i fjällens sjöar och vattendrag svarar för reproduktion och återväxt samt har bibehållen genetisk mångfald och funktion i ekosystemet. Åtgärder för fisket redovisas under Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Åtgärder under etappmålen. Precisering c. Vegetationstäcket på kalfjället minskar inte. Åtgärder under etappmålen. Arealen tysta områden ökar. Åtgärder under etappmålen. Summering och avrundning av kostnader –10 95,9»100 – Utbyte av skotrar 10,2»10 10,2»10 10,2»10 – Skötsel av värdefulla Det mesta klart till 2010, därefter skötsel av fjällägenheter samt andra natur- och kulturmiljöer. Utbytet av skotrar fortsätter . V.18 God bebyggd miljö grundas den statliga och kommunala planeringen på program och strategier för –en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter minskas, –hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och ut- vecklas, –hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, –hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vind- kraft ska tas till vara. Enligt bedömningar krävs ca 200 årsarbeten i kommunerna för att klara etappmålet. Antag att kostnaden för ett årsarbete inklusive sociala avgifter uppgår till /år. Detta ger en kostnad på ca /år. Antag att det finns ca 280 kommuner och att dessa i genomsnitt har en årlig kostnad på ca /år för att nå etappmålet. Detta är ett nationellt genomsnitt. I enskilda kommuner kan den årliga kostnaden bli såväl högre som lägre. Antalet människor som utsätts för trafikbuller- störningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har minskat och jämfört med . program (etapp 2) Fasadåtgärder och skärmar för de mest utsatta Beläggning som ger mindre buller Fordon och däck som bullrar mindre Strävan efter bullerdämpning vid planering av alla Isoleringsåtgärder i vissa områden kring flygplatser (etapp 1) Isoleringsåtgärder i vissa områden kring flygplatser (etapp 2) Ytterligare isolering för att klara riktvärden inomhus (etapp 2) Åtgärder för vård-, undervisnings- och ca 250 byggnader åtgärdas perioden ca 30 000 boende berörs perioden Minska maximalnivån från tågen, beräknas antalet personer som bullerstörs utöver gällande riktvärden minska med ca 138 000 personer till 270 000 personer - Mkr/år 1.Isoleringsåtgärder särskilt utsatta fastigheter (etapp 1) (etapp 2) Den äldre kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program för skydd av dess värden finnas. Beroende på val av ambitionsnivå och den takt med vilken registre- ringen kan genomföras beräknas kostnaderna till ca /år . Totalkostnad för att registrera 250 000 byggnader beräknas ligga runt . har alla byggnader en tillfredsställande inomhusmiljö vilket innebär att, –olägenheter som orsakats av fukt och mögel är avhjälpta. återkommande skadefall är högst 1/10 av nivån –inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen ändamålsenlig -1 952 000 småhus, på i genomsnitt ca . -2 300 000 bostäder i flerbostadshus, i genomsnitt stora. Enligt (1998) [För ett samlat grepp på byggnadsbeståndet] hade ca 93 000 hus fuktskador i källare eller grundplan, 300 000 småhus och 200 000 lägenheter har fuktskador i våtutrymmen. Enligt Sikander & Freiholtz (2000) [Fuktsäkerhet en viktig del i byggnadens totala Miljöpåverkan 2000:8] antas ca 35 000 småhus byggda mellan 1970-98 ha allvarliga fuktskador och lika många har lättare fuktskador, alltså totalt 70 000 hus. Totalt byggdes 700 000 småhus perioden . Baserat på uppgifter från antas att en allvarlig fuktskada kostar ca 300 Tkr att åtgärda och en lättare ca 50 Tkr. Detta ger en totalkostnad för att åtgärda fuktskadade hus byggda på , givet en snittkostnad på 175 Tkr. Genom att anta att skadefrekvensen är motsvarande i övriga ålderskategorier i byggnadsbeståndet, erhålls en total kostnad för fuktsanering av småhus på ca . Det är dock sannolikt så att skadefrekvensen är lägre i det övriga småhusbeståndet. Genom att anta att skadefrekvensen i övriga ålderskategorier är hälften så stor som för småhus byggda erhålls en totalkostnad på ca . Enligt Sikander & Freiholtz (2000) bedöms av bostäder i flerbostadshus byggda av bostäder i fler- bostadshus byggda vara fuktskadade. Om man utifrån dessa siffror antar ett genomsnitt på fuktskadade flerbostadshus byggda och det byggdes 700 000 lägenheter. Kostnaderna för att åtgärda dessa bostäder beräknas till totalt eller drygt 14 000 per bostad. Genom att anta att skadefrekvensen är motsvarande i övriga ålderskategorier i byggnads- beståndet, erhålls en total kostnad för fuktsanering av flerbostadshus på ca . Det är dock sannolikt så att skadefrekvensen är lägre i det övriga flerbostadsbeståndet. Genom att anta att skadefrekvensen i övriga ålderskategorier är hälften så stor som för flerbostadshus byggda erhålls en totalkostnad på ca . Utifrån detta resonemang antar vi att kostnaderna för att åtgärda fuktskador i bostäder uppgår till mellan och , vilket i genomsnitt blir ca . Vad gäller ventilationen är denna ej normenlig i 1,5 miljoner småhus och 0,9 miljoner bostäder i flerbostadshus, enligt (1998). Investeringskostnaderna för förbättra ventilationen i aktuella småhus och lägenheter anges i figur nedan. Ventilationssystemen inbegriper kostnader för värmeåtervinning av frånluften. På den horisontella axeln anges luftomsättning i liter och kvadratmeter. 0,35 motsvarar en halv luftomsättning . Kostnaderna för att installera mekaniska fläktsystem i fastigheter med självdrag är högre än kostna- derna för att åtgärda befintliga mekaniska fläktsystem. Kostnader för drift- och underhåll av ventilationssystemen har av (1998) schablonmässigt uppskattats till av investe- ringskostnader. Drift- och underhållskostnaderna kan undkommas genom smarta lösningar, varför de inte räknas med i den fortsatta ana- lysen. Syftet med etappmål 3 är att skapa en tillfredställande inom- husmiljö. Då det har visat sig att människor boende i hus med självdrag mår bättre än de i mekaniskt ventilerade flerbostadshus inkluderas endast kostnaderna för att åtgärda dåligt fungerande mekanisk ventila - tion i flerbostadshus då åtgärderna bör fokuseras på att uppfylla målet och inte vissa värden för luftomsättning. I vissa fall är det samma åtgärder som avser fukt och ventilation. Vidare kan i en del fall fuktproblem åtgärdas genom bättre styrning av ventilationen. Detta kan dock vara kostsamt om ventilationen måste dimensioneras om. I många fall kan enkla och billiga lösningar väljas. Det är således mycket svårt att uppskatta den faktiska totalkostna- den på detta område. Kostnaderna är dock, i relation till andra åtgärdskostnader som anges i detta betänkande, mycket höga och ligger i storleksordningen tiotals miljarder. Utifrån resonemanget ovan antar vi att kostnaderna för att åtgärda samtliga bostäder genom att sanera fukt och mögel samt åtgärda ventilationen, där så är nödvändigt, uppgår till mellan och . Genomsnittet av dessa belopp är ca . * Dessa kostnadsberäkningar är mycket osäkra och ska endast tolkas som angivelser av storleksordning. I nya byggnader får energianvändningen vara högst 90 kWh/m2, år. används direktverkande elvärme i nybebyggelse endast i fritidshus. Energianvändningen i det totala byggnadsbeståndet – bostäder och lokaler – minskar successivt och är lägre än , för att minst halveras . Andelen fossila energikällor i bostäder och lokaler minskar och utgör högst . I nya byggnader får den årliga energianvändningen vara högst 90 kWh/m2, år. Energianvändningen i det totala byggnadsbeståndet - bostäder och lokaler - minskar och är lägre än , 2050 uppgå till högst hälften av användning. Nya krav på energianvändning i nyproduktionen har kostnadsberäk- nats av . De antar att byggs ca 13,8 Milj m2 småhus och 6,5 Milj m2 flerbostadshus. Inves- teringskostnaden har beräknats uppgå till . Med ett el och värmepris på /kWh betalar investe- ringen tillbaka sig. Den årliga kapitalkostnaden beräknas till och besparingarna . För det befintliga kollektivet innebär det åtgärdspaket som redovisat till och en total investeringsnivå fram på ca . Med ett el och värmepris på /kWh kommer investeringarna att återbetala sig. Den totala årskostnaden över förslagen uppskattas till en besparing på /år. Del av denna summa är redovisade under Bara naturlig försurning. Denna kostnad finns också redovisad i betänkande. är uttaget av naturgrus i landet högst och andelen rent återanvänt material utgör av ballastanvändningen. är uttaget av naturgrus högst och andelen rent återanvänt material högre än 2010. Inventering av tillgångar av naturgrus, morän och berg som är lämplig att krossa till makadam samt lämpliga material för återvinning, totalkostnad av (SGU). Genomförs på regional nivå i samarbete med kommunerna. Materialförsörjningsplaner utvecklas av kommunerna till en kostnad av 100 Tkr/kommun, under förutsättning att underlagsmaterial i form av inventeringar finns tillgängligt. är den nationella förbrukningen av naturgrus högst 12 milj. ton/år och andelen rent återanvänt material är av ballastkonsumtionen. I jämförelse med förbrukning innebär detta att ca ska ersättas med andra material. Dessa volymer används vid vägbyggen och utfyllnadsarbeten. Bergskross är inte ett perfekt substitut för naturgrus i alla sammanhang. En högre satt ambitionsnivå med substitution betyder att även annan användning, t ex i betong, måste ersättas vilket är avsevärt dyrare. Enligt bör den årliga konsumtionen av ballastmaterial kunna uppgå till av den årliga konsumtionen, detta medför endast marginella kostnader som här sätts till noll. Att ersätta naturgrus med bergskross kostar ca per ton. (0,9*18=) ca naturgrus ersättas , vilket ger en merkostnad på ca 80-160 miljoner/år. Samtliga avfallsdeponier har uppnått en enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU direktiv om deponering av avfall. Samtliga avfallsdeponier har uppnått en enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU direktiv om deponering av avfall. 1084 Bilaga V SOU 2000:52 Det finns ca 700 deponier i , varav ca 280- 300 kommunala. Av de kommunala deponierna tar de 25 största emot hälften av avfallet och de 175 minsta av avfallet. De kommunala tipparnas sammanlagda yta uppgår till 30 km2, vilket i genomsnitt blir 100 000 m. är avgifterna för ett ton deponerat avfall ca (inklusive avfallsskatten). Antag att investeringskostnaderna för att klara EG-direktivets krav är ca /m2 för täckning och ca /m2 för bottentätning. finns krav på täckning, varför av täcknings- kostnaderna antas tillkomma, dvs , för att klara EG-direktivet.