sou · GOB3120 · 2001-01-01 00:00:00 — Övriga komponenter i den sociala faktorn bör dock kunna låsas under förslagsvis en fyraårsperiod. När omräkning sker av de fasta komponenterna är det mest naturliga att utgå från de nuvarande beräkningsgrunderna, men med aktuella data. Omräkningen av komponenterna bör inte leda till några praktiska problem. Inte desto mindre tillhör detta den typ av tekniska detaljer som behöver ses över ytterligare. De volymmässigt största delarna i den nya sociala faktorn är den nuvarande individ- och familjeomsorgsmodellen samt hälso- och sjukvårdskomponenten. Expertgruppen har tidigare i betänkandet påpekat brister i dessa delmodeller. Gruppen har också konstaterat att det inte funnits utrymme att fördjupa sig i dessa frågor. Det finns därför ett klart behov av ytterligare utredning på detta område. Eftersom de ovan nämnda delmodellerna svarar för en betydande del av omfördelningen i kommun- respektive landstingssystemet anser expertgruppen att en årlig omräkning bör ske i dessa fall i avvaktan på att alternativa utjämningsmetoder kan införas. Som tidigare nämnts pågår för övrigt redan nu en översyn av hälso- och sjukvårdsmodellen som en del av Utjämningsdelegationens arbete. Även delmodellen för barn och ungdom med utländsk bakgrund har ifrågasatts tidigare i betänkandet. Trots att delmodellen bygger på politiskt bestämda ersättningsnivåer föreslår expertgruppen att den ligger kvar i utjämningssystemet. Det är dock expertgruppens uppfattning att bedömnings- och ersättningsgrunderna i modellen måste utredas ytterligare. Om inte en hållbar metod för att beräkna behov och ersättningsnivåer inom modellen kan tillskapas rekom- menderar expertgruppen att modellen utgår ur utjämningssyste- met. Expertgruppen förutsätter dock att de berörda kommunerna i sådana fall kompenseras för här aktuella kostnader på annat sätt. Behovet av ytterligare utredning I den nya geografiska faktorn ingår kommunsystemets nuvarande modeller för gator och vägar, kollektivtrafik samt vatten och av- lopp. Dessutom ingår de geografiska komponenterna i de nuvaran- de modellerna för grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg. Dessa komponenter är (uppställt efter nuvarande delmodeller): Grundskola: små skolor och skolskjutsar Äldreomsorg: tillägg och avdrag för institutionsboende samt hemtjänst i glesbygd När det gäller landstingssystemet ingår den nuvarande modellen för kollektivtrafik samt kompensationen för gles bebyggelse- struktur i hälso- och sjukvårdsmodellen. Den geografiska faktorn föreslås ligga fast . Även här gäller att de tekniska rutinerna för uppdateringen bör utredas ytterligare. Expertgruppens föreslagna förändring av inkomstutjämningen innebär att kompensationsgraden sänks till för kommuner och landsting som har en skattekraft över genomsnittet. För övriga kvarstår den ursprungliga kompensationsgraden på . Expert- gruppen bedömer att denna asymmetriska utjämning inte medför några andra problem än själva finansieringsfrågan. Denna fråga har behandlats närmare i kapitel 8. De fasta införandetilläggen samt vissa delar av kostnadsutjämning- en föreslås utgå ur utjämningssystemet och ersätts av ett regional- politiskt statsbidrag. Expertgruppen har i tidigare kapitel redovisat ett alternativ för hur stödet kan hanteras när det gäller ersättnings- nivåer och finansiering. Det bör dock understrykas att expert- gruppen anser att det bör vara en uppgift för och regeringen att fastställa nivån på och de närmare villkoren för detta stöd. Behovet av ytterligare utredning Enligt expertgruppens direktiv ska de förslag som gruppen redo- visar vara statsfinansiellt neutrala. Av detta skäl har gruppen utgått från att de ökade kostnader som förslagen leder till ska finansieras genom en minskning av det generella statsbidraget till kommun- erna respektive landstingen. Även i detta fall gäller naturligtvis att det står regeringen och fritt att bestämma om andra sätt att finansiera ett eventuellt genomförande av expertgruppens för- slag. Expertgruppen för utredning av möjligheterna att förenkla utjämningssystemet för kommuner och landsting Beslut vid regeringssammanträde . En expertgrupp tillkallas med uppgift att undersöka möjligheterna att förenkla utjämningssystemet för kommuner och landsting och att göra systemet mer stabilt. Flera alternativ skall belysas ur olika aspekter. infördes ett nytt statsbidrags- och utjämnings- system för kommuner och landsting. Huvudsyftet med utjäm- ningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att bedriva sin verksamhet. Sy- stemet består av inkomstutjämning, kostnadsutjämning och infö- randeregler. Inkomstutjämningen skall utjämna för skillnader i skattekraft. Kostnadsutjämningen skall utjämna för strukturella kostnadsskillnader. Kostnadsutjämningen skall däremot inte kom- pensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning eller effektivitet, och den skall baseras på mätbara och för kommuner och landsting opåverkbara faktorer som mäter strukturella kost- nadsskillnader. En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallades redan i au- gusti 1995 för att följa upp och utvärdera samt lämna förslag i syfte att utveckla systemet (dir. 1995:118). Kommittén, som antog nam- net Kommunala utjämningsutredningen, överlämnade sitt slutbetänkande Kostnadsutjämning för kommuner och landsting (SOU 1998:151) till regeringen. Betänkandet skickades ut på remiss till samtliga kommuner och landsting, ett antal myn- digheter och organisationer m.fl. Remissbehandlingen visade att det fanns ett starkt stöd för huvudlinjerna i utredningens förslag. Ipropositionen Förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting (prop. 1998/99:89) har regeringen presenterat förslag till vissa förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting, vilka skall gälla och vilka till stor del bygger på de förslag som Kommunala utjämningsutredningen lämnade i sitt betänkande. De grundläggande principerna för utjämningen av ekonomiska förutsättningar föreslås ligga fast. De föreslagna för- ändringarna berör endast kostnadsutjämningen. De största föränd- ringarna föreslås i modellerna för hälso- och sjukvården och indi- vid- och familjeomsorgen. Vidare föreslås att en kostnadsutjämning för barn och ungdomar med utländsk bakgrund införs. Nya infö- randeregler föreslås dessutom för . Ett fort- satt uppföljnings- och utvecklingsarbete aviseras. be- slutade i enlighet med de förslag som lämnades i propo- sitionen. Utjämningssystemets omfattning och komplexitet I samband med remissbehandlingen av Kommunala utjämningsut- redningens betänkande framfördes flera synpunkter på det nuva- rande utjämningssystemets omfattning och komplexitet, och att detta kan bidra till att systemet uppfattas som svårt att förstå. En annan effekt av komplexiteten är att de årliga förändringarna hos de olika faktorer som systemet bygger på sammantaget kan få stora effekter på utfallet för en enskild kommun eller ett enskilt lands- ting från till ett annat, vilket kan orsaka planeringsproblem för kommunen eller . I propositionen pekar regeringen på problemet att göra avvägningen mellan enkelhet och rättvisa. Det nuvarande systemet är komplext till följd av ambitionen att systemet skall innehålla alla de faktorer som gör att det på ett rim- ligt sätt kan spegla utvecklingen av de viktigaste kommunala verk- samheterna och kostnaderna för dem. Regeringen föreslår därför inga förändringar i detta hänseende, men anser att möjligheterna att förenkla systemet måste analyseras. Även under riksdagsbehandlingen har detta problem tagits upp i ett antal motioner. delar regeringens bedömning att en avvägning måste göras mellan enkelheten och graden av träffsäkerhet, och att den som förespråkar förenkling också måste acceptera de konsekvenser som detta kan få på graden av utjämning och rättvisa. Mot denna bakgrund bör ett utredningsarbete genomföras, med syfte att undersöka möjligheterna att göra utjämningssystemet enklare och mer stabilt. Förenklingar av kostnadsutjämningen måste ställas mot systemets förmåga att utjämna strukturella kost- nadsskillnader. Om utjämningssystemet skall förenklas och göras mer stabilt måste därför fördelarna med en större stabilitet och ökade möjligheter till förståelse av systemets konstruktion och funktion ställas mot nackdelarna av en eventuell minskad träffsä- kerhet i utjämningen av strukturella kostnadsskillnader, och mot frågan om huruvida likvärdiga ekonomiska förutsättningar ändå kan skapas. Frågan om förenkling måste analyseras utifrån bl.a. demokratiska, planeringsmässiga och praktiska aspekter samt inte minst rättviseaspekter. kan behöva belysas. En expertgrupp tillkallas med uppgift att förutsättningslöst pröva olika möjligheter att göra utjämningssystemet för kommuner och landsting enklare och mer stabilt som det fortfarande skall uppfylla de grundläggande intentionerna med utjämningen. Flera alternativ skall analyseras och jämföras ur de olika aspekter som angivits ovan. Alternativen skall vara statsfinansiellt neutrala. Expertgruppen skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Sammanfattning av delmodeller och faktorer i det nuvarande kostnadsutjämningssystemet I denna bilaga redovisas en sammanfattande tablå över de bakom- liggande faktorerna i kostnadsutjämningens delmodeller, samt en tablå som visar i vilket sammanhang som de olika delmodellerna tillkommit eller förändrats. Åldersstruktur, föräldrarnas förvärvsfrekvens, Åldersstruktur, glesbygd samt barn med finskt Åldersstruktur, bebyggelsestruktur och Åldersstruktur, könsfördelning, yrkesbakgrund, civilstånd, utländsk bakgrund och glesbygd Ensamstående kvinnor i åldern med barn, flyktingar och nära anhöriga som vistats i landet samt övriga utrikes födda från länder utanför EU och som vistats i , arbetssökande utan ersättning från a-kassa och KAS, män i åldern med låg inkomst samt befolkningstäthet Gleshet i bebyggelsen och geotekniska Trafik- och klimatberoende slitage Index baserat på faktiska kostnader Index baserat på faktiska kostnader Folkmängd, invånare per km2 och tätortsgrad Arbetslöshet och konjunkturberoende åtgärder Befolkningsminskning under de senaste 10 åren samt befolkningsminskning och minskning av antalet barn i åldern under de tre Befolkning inom 37,5 resp. inom 112,5 Andel personer med minst en förälder född utanför EU och Personer i vårdtunga grupper samt övrig befolkning uppdelad efter kön, ålder, civilstånd, sysselsättningsstatus, inkomst och boendeform, gles bebyggelsestruktur och tillägg för små landsting Verksamheter med delat huvudmannaskap Tätortsstruktur, arbetspendling och gleshet Modellen uppdaterades på förslag av Fi 1995:16 Modellen förändrades delvis på förslag av Fi 1995:16 Den ursprungliga modellen ersattes med en ny på förslag av Fi 1995:16 Fi 1995:16 föreslog att modellen skulle utgå, men den behölls och uppdaterades i propositionsarbetet Fi 1995:16 föreslog att modellen skulle utgå , men den behölls Kompensationen höjdes i propositionsarbetet. Modellen förändrades sedan delvis på förslag av Fi 1995:16 Kompensationen höjdes i propositionsarbetet. Modellen kompletterades sedan på förslag av Fi 1995:16 Modellen uppdaterades på förslag av Fi 1995:16 Det särskida tillägget för små landsting infördes i prop.arbetet. Den ursprungliga modellen ersattes sedan med en ny på förslag av Fi 1995:16 Modellen uppdaterades på förslag av Fi 1995:16 Fi 1995:16 föreslog att modellen skulle utgå , men den behölls Verksamheter med delat huvudmannaskap Den ursprungliga modellen ersattes med en ny på förslag av Fi 1995:16 Not: Fi 1992:17 Fi 1993:14 Landstingsekonomiska utredningen 1993:24 Statsbidragsberedningen Fi 1995:16 Kommunala utjämningsutredningen I denna bilaga redovisas det beräknade utfallet av expertgruppens förslag per kommun respektive landsting. Beräkningarna bygger på uppgifter , men utan de rörliga införandetilläggen/av- dragen. I beräkningarna för landstingen har inte heller kostnads- utjämningen för högskola tagits med. Tabell 1 gäller endast inkomst- och kostnadsutjämningen och visar beräknade avgifter eller bidrag samt förändring jämfört med det nuvarande utfallet. När det gäller inkomstutjämningen går det i tabellen att utläsa att ett antal kommuner samt får ett förbättrat utfall, medan flertalet kommuner och landsting inte får någon förändring alls. Det beror på den asym- metriska sänkningen av kompensationsgraden som expertgruppen föreslår. I kolumnerna som gäller kostnadsutjämningen visas även be- räknade tillägg eller avdrag i de nya faktorerna som expertgruppen föreslår. För t.ex. framgår att det nya kostnads- utjämningsbidraget på per invånare kan delas upp i ett avdrag på för gynnsam åldersstrukur, ett tillägg på för ogynnsam social struktur och ett avdrag i den geografiska faktorn på . Förändringen jämfört med det nuvarande utfallet är plus per invånare. Det beror på att betalar en avgift på motsvarande belopp för de kompo- nenter i kostnadsutjämningen som enligt expertgruppen bör om- vandlas till ett regionalpolitiskt statsbidrag. För övrigt gäller att alla beräknade utfallsförändringar i kostnadsutjämningen beror på de delar som föreslås utgå ur systemet. Kommuner och landsting med förbättrat utfall får behålla hela inkomstökningen – de med för- sämrat utfall får tillbaka samma belopp genom det nya regional- politiska statsbidraget (se tabell 2). Tabell 2 visar förändringen av bidrag, avgifter m.m. i det före- slagna utjämningssystemets olika delar (inkl. regionalt stöd) jäm- fört med det nuvarande utfallet (exkl. rörliga införandetillägg/av- drag). De två kolumnerna längst till vänster är hämtade från tabell 1. De tre mittersta kolumnerna visar förändringarna genom det avskaffade fasta införandetillägget, det nya regionalpolitiska stödet respektive sänkningen av det generella statsbidraget. De två kolumnerna längst till höger visar den beräknade nettoföränd- ringen per invånare respektive totalt. Tabell 1 A Beräknad avgift eller bidrag i föreslagen inkomst- respektive kostnadsutjämning samt förändring jämfört med avgifter eller bidrag i nuvarande inkomst- respektive kostnadsutjämning, kr per inv. varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) Tabell 1 B Beräknad avgift eller bidrag i föreslagen inkomst- respektive kostnadsutjämning samt förändring jämfört med avgifter eller bidrag i nuvarande inkomst- respektive kostnadsutjämning, kr per inv. varav tillägg/avdrag i Bidrag (+)/ Bidrag (+)/ Avgift (-) Avgift (-) Tabell 2 A Beräknad förändring av bidrag, avgifter m.m. i föreslaget utjämningssystem (inkl. regionalt stöd) jämfört med nuvarande utfall (exkl. rörliga införandetillägg/avdrag), kr/inv . -12,5 -57,8 -8,4 -7,3 -24,9 -2,3 -22,8 -0,1 -1,2 -5,6 -1,0 -1,1 -1,3 -0,2 -3,5 -0,4 -0,5 -2,2 -2,6 -3,5 -2,6 -2,9 -2,5 -4,0 -1,7 -0,1 -1,5 -14,9 -6,2 -27,3 -66,6 -3,4 -1,8 -0,2 -0,7 -2,9 -1,3 -1,6 -3,4 -1,9 -3,2 -1,2 -2,5 -1,1 -2,9 -0,6 -0,1 -1,9 -1,0 -1,1 -0,1 -2,2 -3,1 -2,5 -0,4 -3,7 -8,9 -2,2 -1,3 -3,5 -4,4 -3,6 -2,5 -5,5 -0,3 -2,1 -0,3 -3,3 -2,9 -0,2 -2,9 -7,8 -4,6 -3,1 -2,5 -4,6 -11,6 -19,3 -1,3 -4,3 -13,7 -2,8 -7,2 -1,8 -2,8 -6,1 -1,9 -2,0 -13,8 -4,2 -18,9 -5,2 -2,7 -1,6 -3,3 -11,1 -9,3 -8,4 -11,2 -5,8 -5,3 -9,1 -2,9 -28,6 -2,1 -2,0 -3,0 -3,7 -1,7 -3,7 -2,5 -15,1 -0,7 -0,9 -3,4 -1,0 -2,0 -1,2 -1,9 -37,2 -0,8 -1,8 -25,4 -2,1 -1,6 -4,4 -1,8 -0,9 -1,9 -14,7 -4,5 -2,7 -3,1 -9,3 -3,3 -22,5 -2,0 -20,6 -4,6 -1,1 -1,5 Tabell 2 B Beräknad förändring av bidrag, avgifter m.m. i föreslaget utjämningssystem (inkl. regionalt stöd) jämfört med nuvarande utfall (exkl. rörliga införandetillägg/avdrag), kr/inv . -263,0 -21,0 -15,0 -29,5 -29,7