sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — 5.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med mil- jökvalitetsmålet luft på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet kan regionala och lokala mål behöva utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan länsstyrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Belastningen av luftföroreningar varierar mellan olika delar av lan- det liksom behovet av och förutsättningarna för att genomföra åtgärder att minska belastningen. Den högsta halt av luftföroreningar som kan accepteras från hälsosynpunkt är dock densamma i alla kommuner. I varje kommun måste luftkvaliteten understiga en viss nivå för att inte oacceptabla hälsoeffekter ska uppkomma. Nationellt fastlagda haltmål och regionala och lokala haltmål blir styrande för kommunernas verk- samhet. Åtgärder för att minska utsläppen av luftföroreningar som kan utfö- ras på regional och lokal nivå inom transportsektorn berör främst trafi- kens omfattning, lokalisering och bedrivande. Inom energi- och in- dustrisektorn är det främst åtgärder som minskar energianvändningen, tekniska åtgärder för att rena utsläppen och åtgärder som innebär utbyte av uppvärmningsform eller energislag. Se även God bebyggd miljö etappmål 1. Kommunerna har kunskap om var källor till luftföroreningar är belägna. De har också ansvar för att mäta eller på annat sätt övervaka luftkvaliteten inom sin kommun. Kommunerna kan också i sin verk- samhet genomföra åtgärder som bidrar till att uppnå en förbättring. De kan i sin fysiska planering och i sin hantering av trafikfrågorna skapa förutsättningar och arbeta för miljöanpassade energi- och transport- system. Kommunerna kan också arbeta tillsammans med olika aktörer för att finna miljöanpassade transport- och energilösningar. Det kan t.ex. gälla att i samarbete med företagen samordna, anpassa och be- gränsa godstransporter, främja byggande av logistikcentra, omlast- ningsstationer, infartsparkeringar mm och att aktivt arbeta tillsammans med företag, energibolag, fastighetsbolag och hushållen för att främja miljöanpassning, energieffektivitet och användning av förnybara ener- De kommunala förvaltningarna kan också i sin upphandling prioritera miljöanpassade tjänster, fordon och produkter. Kommunerna kan i sin planering, bl.a. i översiktsplanen, bygga upp ett samlat kunskapsunderlag om mark och vatten som ger förutsätt- ningar för att utveckla miljöanpassade transport- och energilösningar. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länssty- relser och kommuner, och kunskaps- och planeringsunderlag bör arbe- tas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergri- pande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljö- arbete. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 5.4 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet luft med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Miljökvalitetsmålet luft med tillhörande delmål kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av valda indikatorer. Dock behövs viss utveckling för några av indikatorerna. Det gäller främst indikator 26 under inverkan (I) där antalet fall av lungcancer, allergi och astma tydligare behöver relateras till luftföroreningar. Alla indikatorer utom 13 och 25 finns med i eller förslag till uppföljning av miljökvalitetsmålen. Både indikator 13 om bränsleförbrukning och 25 om gränsvärde och dylikt för luftkvalitet täcker in alla delmål under miljökvalitetsmålet . Indikator 13 betecknas som en av de viktigaste för miljö- kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Indikator 25 är viktig på grund av att den genom att belysa miljökvalitetsnormer har en tydlig Motiven till de andra tolv indikatorerna ges i . Många av de valda indikatorerna är gemensamma med de som valts under miljökvalitetsmålen om Begränsad klimatpåverkan och en God bebyggd miljö. Fem av de valda indikatorerna är också Gröna nyckel- tal. Indikator 3, 5 och 30 om transporter är en summering på nationell nivå. Om dessa indikator används på nivå behövs anpass- ning till de förutsättningar som råder i den aktuella kommunen. Förslag till indikatorer för att följa upp Miljökvalitetsmålet och tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Drivkraft (D) Fordonssträcka med bil per person (D). finns även i kap.4, 6, 7. Energianvändning per person, E2, E3, E4 per BNP och per sektor uppdelat på Indikatorn finns även i kap. 4, 6, energislag (D). 10, 12, 13, 18. Andel av färdsträcka till arbete och skola per cykel, till fots eller kollektivt (D). även i kap. 4, 6. Andel av godsmängd och E1, E2, E4 personer som transporteras per belysning av andel från tåg. trafikslag (personbil, lastbil, buss, Indikatorn finns även i kap. 4, 9. tåg/tunnelbana, båt, flyg), mätt som sträcka (D,R). Påverkan (P) Halten av bensen i tätortsluft (P). i kap. 18. Index för luftkvalitet i tätorter Pa, E1, E4 Index bör revideras så (P). att PM10 används istället för Indikatorn finns även i kap. Utsläpp av VOC fördelat på sektorer (P,R). Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Utsläpp av kväveoxider fördelat på sektorer (P,R). finns även i kap. 6, 7. Påverkan på kulturobjekt (P) Status (S) Antal kommuner där gräns- Pa, E1, E2, E4 värden, miljökvalitetsnormer eller främst människors hälsa i miljömål för luftkvalitet överskrids tätorter med fler än 200 (S,R). ämnen i ett urval städer. Inverkan (I) Antal fall av lungcancer, allergi och astma (I). som kan ha koppling till dålig luftkvalitet beräknas. Areal där halten av marknära ozon överskrider tröskelvärde för ras på bas av mätdata och skydd av hälsa och grödor samt orsakad ekonomiskt förlust för skördeskador (I,P). Korrosion på stål och zink, samt ekonomiska förluster p.g.a. skador på material orsakade av luftföroreningar (I). Respons (R) E2, E3, E4 SCB, & Natur- som uppfyller utsläppskrav (R). för att bland annat minska utsläpp av VOC. Indikatorn finns även i ringar i kollektivtrafik och cykel- banor av totala anslag för infra- struktur (R). Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Bränsleförbrukning (bensin, Pa, E1,E2, E3, diesel) totalt och per kilometer för olika transportslag och för arbets- bilar, lastbilar, bussar, båtar, fordon (R). flyg och arbetsfordon. Indikatorn finns även i kap. 4, 9. Antal och andel företag och (R). i kap. 4, 8. *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , Riksantikvarie- ämbetet, (), Social- styrelsen och () och ges i upp- drag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. 6 Bara naturlig försurning fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning har formulerats på följande sätt; De försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. –Onaturlig försurning av marken motverkas så att den naturgivna produk- tionsförmågan och den biologiska mångfalden bevaras. –verkar för att depositionen av försurande ämnen på lång sikt inte överskrider den kritiska belastningen för mark och vatten. –Halterna i luft understiger svaveldioxid/m3 och kvävedioxid/m3 (årsmedelvärden) för att skydda tekniska material. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. 6.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Markanvändningens bidrag till försurningen av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens för- surningskänslighet. 188 Bara naturlig försurning Förslag till etappmål: 1.År 2010 är högst av antalet sjöar1 respektive 15 pro- cent av sträckan rinnande vatten i landet drabbad av försurning som orsakats av människan. 2.Före år 2010 är trenden mot ökad försurning bruten i områden som försurats av människan och en återhämtning har påbörjats 3.År 2010 har utsläppen i av svaveldioxid till luft minskat med års nivå till 72 000 ton2. 4.År 2010 har utsläppen i av kväveoxider till luft minskat med års nivå till 155 000 ton2. Det finns skäl att vara optimistisk om utvecklingen av försurningen. Utsläppen på kontinenten kommer att minska avsevärt genom det nya internationella avtalen. Ändå återstår det mycket arbete innan generationsmålet är uppnått. En samordnat internationellt arbete från svensk sida är en förutsättning att målen ska nås. Det är viktigt med fullgod uppföljning och att ingångna avtal följs. Även om utsläppen minskar till hållbara nivåer kvarstår en lång återhämtningstid innan resultatet kan skönjas i miljön. I takt med att utsläppen minskar kommer också den biologiska försurningen att bli en alltmer dominerade källa i skogsmarken. Denna fråga behöver stärkt uppmärksamhet. 6.3Skälen för kommitténs förslag Förslagen till delmål är hämtade från . Underlag har också kommit från trafikmyndigheterna, och samt genom konsultrapporter framtagna genom Miljö- målskommitténs försorg. Delmålen är satta med utgångspunkten från att det ska vara möjligt att nå miljökvalitetsmålen inom en generation. Nedfallet av försurande ämnen härrör till största delen från källor utanför landets gränser. För att målet ska nås måste det internationella samarbetet vara effektivt och samordnat. Utsläppsmålen tar hänsyn till ingångna avtal om att begränsa utsläppen inom . har i ett brev till regeringen påtalat att de utsläppssiffror verket har rapporterat och som ligger till grund för vårt betänkande är för låga. Oklarheter finns om hur 1Ungefär av sjöarealen. 2Inkluderar utsläpp från utrikes sjö och luftfart. Bara naturlig försurning 189 utsläppen från energianvändningen i processindustrin har beräknats av och . Överslagsmässigt bedömer att svaveldioxidutsläp- pen ligger ca över och kväveoxidutsläppen ca över tidigare lämnade uppgifter. ska göra en ytter- ligare genomgång i samband med att siffror tas fram, vilket innebär att de nya uppgifterna måste betraktas som preliminära. har i samband med sin årsrapport förändrat sina utsläpps- bedömningar bl.a. för kväveoxidutsläpp så att utsläppen ligger ca över tidigare lämnade uppgifter. har framför allt under- skattat den tunga trafikens trafikarbete. Vi har inte kunnat beakta de ändringar som gjorts. I nedanstående analys har vi använt de uppgifter som , och tidigare lämnat med hänsyn till att en ytterligare genomgång ändå kommer att göras . Vi har emellertid angett målet för utsläpp av svaveldioxid så att det motsvarar åtagandet i det senaste protokollet under konventionen om långväga transport av luftföroreningar (Göteborgsprotokollet). Vi har då gjort ett tillägg för utrikes sjö- och luftfart. Det bör ankomma på Natur- vårdsverket att skyndsamt utreda vilka utsläppsdata som bör gälla och redovisa resultatet av sina överväganden till regeringen. Förändringarna i utsläppsdata ryms – vad gäller kväveoxider – i den känslighetsanalys vi redovisar i kap. 6.5. Om det visar sig att de av och redovisade utsläppsdata är riktiga innebär det att det inte finns några marginaler för att uppnå etappmål 4 med de åtgärder vi förordar. Genom att vår valda ambi- tionsnivå är högre än vad de ingångna internationella avtal anger, be- dömer vi dock inte att de nya utsläppsdata kan äventyra åta- gande i Göteborgs-protokollet. I den åtgärdskatalog vi har bearbetat finns ändå möjlighet att vidta mer åtgärder, bl.a. borde överföring av gods från landsväg till järnväg prioriterats. Preciseringen a) innebär att skogsbruket bör anpassas till växtplatsens försurningskänslighet. Med detta menas exempelvis åtgärder som kan dämpa kraftig nitrifikation i samband med kalavverkning i områden som har högt kvävenedfall. Intensiteten i skogsbruket har betydelse för försurningsbidraget. Helträdsutnyttjande försurar mer än konventionell stamskörd. Inblandning av lövträd dämpar markförsurningen. Vi tar särskilt upp ett delmål för lövskogsinblandning under Levande skogar. 190 Bara naturlig försurning De tidigare angivelserna om halter i luft av svaveldioxid och kväve- dioxid i miljökvalitetsmålet förs till miljökvalitetsmålet . Etappmål 1 och 2 ska spegla förbättringar i miljön till följd av minskat nedfall av försurande ämnen. De internationella insatserna är avgörande för att målet ska nås. I etappmål 3 och 4 inkluderas utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. Målen är satta så att de också uppfyller åtagande inom ramen för Göteborgs-protokollet. Om man räknar bort utrikes sjö- och luftfart innebär etappmålet för svaveloxid en utsläppsnivå av och etappmålet för kväveoxider en utsläppsnivå av . Det är dessa värden som ska jämföras med utsläppsnivåerna i Göteborgs- protokollet om och för svavel- respektive kväveoxider. Vårt förslag till etappmål för kväveoxidutsläpp har således en högre ambitionsnivå. Utsläppsmålet för kväveoxider är så formulerat att det också tar hänsyn till att luftkvaliteten i tätorterna ska , se miljökvalitetsmålet luft och att tillförseln av kväve till sjöar och hav ska minska, se Ingen övergödning. 6.3.3Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen har i propositionen Svenska Miljömål (prop. 1997/98:145) föreslagit följande delmål: –I enlighet med ska verka för att EU-länderna gemensamt uppnår målet att arealen av ekosystem där kritiska belastningar överskrids minskar med i jämfört med nivå. –ska vara berett att inom ramen för acceptera att minska de svenska utsläppen av svaveldioxid till luft i med i storleksordningen års nivå. –Utsläpp av kväveoxider från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå. För utsläpp inom övriga sektorer behövs ytterligare åtgärder i syfte att minska utsläppen till sådana nivåer att miljön inte tar skada. Regeringen anger också ett exempel på nya delmål: Bara naturlig försurning 191 –Utsläppen av ammoniak i bör fortsatt minska års nivå. Vad gäller det första förslaget till delmål anser vi att det är en strategi snarare än ett delmål. Åtgärdsstrategier och de internationella aspekter- na behandlas i avsnitt 6.6 samt 6.7. Regeringens förslag till mål för utsläpp av svaveldioxid ersätts av etappmål 3. Sektorsmålet om utsläpp av kväveoxider från trafiken kompletteras med etappmål 4 som om- fattar alla sektorer. Sektorsmålet för transporterna kvarstår, men bör kompletteras av sektorsmyndigheterna, se kap. 21 och 22 för vår be- dömning av sektorsarbetets inriktning. Utsläppen av ammoniak be- handlas under Ingen övergödning. Samtliga regeringens förslag är där- med behandlade. föreslår ett etappmål för markanvändningens bidrag till försurning. Målet är inte tidsatt och allmänt formulerat. Därför har vi istället formulerat målet så det avser en precisering av miljökvali- tetsmålet. Vad gäller utsläppsmålen har vi inkluderat utsläpp från inrikes sjö- och luftfart. Samma förhållanden gäller utsläppsmålet för kväveoxider. Vi har dock i detta fall höjt ambitionsnivån eftersom det krävs för att uppnå etappmålet för kväveoxidhalten i luft och för att kväveoxid- utsläppen också påverkar övergödningen. 192 Bara naturlig försurning I tabellen nedan ges en översikt av de problem som behöver rättas till, orsaker till problemen, aktiviteter som behöver förändras och vilka sek- torer som är ansvariga. Internationellt samarbete inom EU ämnen från källor inom och CLRTAP för att minska och utom landet. Minska utsläppen av försurande Öka energieffektiviseringen inom alla Jordbruk (ammoniak) Vegetation lämnas kvar vid ämnen från källor inom och utom landet. vid skörd, exempelvis Som under Försurning av sjöar och ämnen från källor inom och utom landet. Åtgärder för att neutralisera Halter i luft av luftför- Som under Försurning av sjöar och der, material och oreningar från källor inom och utom landet. Restaurering av värdefulla byggnads- Som under Försurning av sjöar och metaller från skogs- och Ökad surhet i jord- hinner de sura luftföroreningarna tillbringa något eller några dygn i atmosfären innan de återförs till marken. Under den tiden kan de med vindarna transporteras hundratals eller rentav tusentals kilometer från utsläppskällorna. På detta sätt importeras och exporteras" Bara naturlig försurning 193 många tusen ton försurande ämnen över gränserna mellan olika länder. Det svavel- och kvävenedfall som äger rum över härrör sålunda bara till en mindre del från utsläppskällor inom landet. Merparten kommer i stället från utsläpp i och på de . Se figur 6.1 och 6.2. Diagrammet bygger på beräkningar av den långväga svaveltransporten i . Beräkningarna tar hänsyn både till svavelutsläppens fördelning inom och mellan olika länder och till förändringar i väder och vind från dag till dag. Enligt dessa beräkningar stod exempelvis för en större del än självt av svavelnedfallet över vårt land. exporterar mer svavel och kvä- veoxider till våra grannländer i öster än vad vi tar emot. Av figurerna framgår också att betydande mängder svavel- och kväveoxider når oss från fartygstrafiken i och . Export och import av svaveldioxid via atmosfären . 194 Bara naturlig försurning Export och import av kväveoxider via atmosfären . Av figur 6.3 framgår källfördelningen av svaveldioxidutsläppen i . Utsläppen av svaveldioxid i har till största delen uppkommit genom förbränning av kol och eldningsolja, som alltid innehåller en viss mängd svavel. Förbränningsutsläppen har minskat kraftigt , men de utgör fortfarande mer än två tredje - delar av landets totala svaveldioxidutsläpp. Processutsläppen, i första hand från massaindustrin, är en annan av de stora svaveldioxidkällorna i , men även dessa utsläpp är avsevärt mindre än de var för sedan. Också den internationella sjöfarten ger upphov till betydande svaveldioxidutsläpp, eftersom den är oför- hindrad att utnyttja tunga, svavelrika oljor som bränsle. Bara naturlig försurning 195 Figur 6.3 Källfördelningen av svaveldioxidutsläpp i . Kväveoxider bildas vid all förbränning vid hög temperatur, oberoende av bränslets kemiska sammansättning. Utsläppens fördelning mellan olika slags källor blir därför en helt annan än för svaveldioxidutsläppen (se figur 6.4). Merparten av de svenska kväveoxidutsläppen härrör från fordon av olika slag, inte minst person- och lastbilar men också fartyg samt arbetsmaskiner såsom traktorer och grävmaskiner. Utsläppen av kväveoxider har varit avsevärt besvärligare att reducera än svavel- dioxidutsläppen. Det svenska målet att minska utsläppen med 30 pro- cent misslyckades. Andelen katalysatorförsedda personbilar i har ökat från 1989 då de obligatoriska kraven infördes, till . har antalet bilar och trafikarbetet ökat. 196 Bara naturlig försurning Källfördelningen av kväveoxidutsläpp i . Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av fattade beslut om regler och styrmedel. Det är således en framskrivning av utvecklingen med dagens regelsystem som bas (business as usual). Nollalternativet bygger också på bedömningar över effekten av dagens styrmedel och en värdering hur omvärlden påverkar förutsättningarna i , exempelvis utveckling av den internationell konjunkturen, energipriser och dylikt. I bilaga VI redovisas mer i detalj vilka antaganden som för detta mål ligger bakom det s.k. nollalternativet Bara naturlig försurning 197 Utsläpp 2010 och 2020 med fattade beslut nollalternativ baseras på tionsanalys () bedömning av hur trafikarbetet kommer att ut- vecklas samt ett antal beslut om kommande avgaskrav på fordon. I noll- alternativet ingår även överenskommelsen mellan Europeiska bil- industriorganisationen (ACEA) och där ACEA fri- villigt åtar sig att nya personbilars CO2-utsläpp ska minska , mätt i enlighet med direktiv /116/EG , samt överenskommelse mellan () att miljöklass 1-bensin ska ersätta dagens miljöklass 2-bensin . Vägtrafik, arbetsmaskiner och småskalig vedeldning är de viktigaste källorna till utsläpp av flyktiga organiska ämnen i tätorterna. Dagens problem med den småskaliga vedeldningen härrör till övervägande del från de stora utsläppen från det befintliga beståndet av omoderna pan- nor och eldstäder. För att minska dessa utsläpp kan dels befintliga gamla pannor kompletteras med ackumulatortank eller motsvarande, dels kan gamla pannor bytas ut mot nya s.k. miljögodkända vedpannor med ackumulatortank. Om inga nya krav ställs eller styrmedel införs befaras att utbytet av pannor och installation av ackumulatortankar kommer att ske i en långsam takt. De gamla pannorna kommer inte att ha bytts ut . Utsläppen av flyktiga organiska ämnen bedöms minska med ca när utbyte av pannor och kompletteringar med ackumulatortankar har skett. Utsläppen av flyktiga organiska ämnen bedöms därvid reduceras i betydande grad eller med jämfört med dagens nivå. har beslutat om ett nytt utvecklingsprogram inom området småskalig vedeldning. Målet är att främja utvecklingen av anläggningar upp till 10 MW. Forskningen ska bidra till förbättrad effektivitet och verkningsgrad för att därigenom få en minskad miljöpåverkan från småskalig förbränning av biobränslen. Den förväntas också bidra till en ökad användning av biobränslen. 198 Bara naturlig försurning Utsläpp av luftföroreningar 1995 och 1998 samt förväntad utveckling , utan ytterligare åtgärder. (kton). Summa enligt CLRTAP* Källa: /SCB Mi 18 , Trafikverkens rapporter till , PM 5005. * Enligt konventionen om gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) ska inte utrikes sjö- och luftfart räknas in i de nationella utsläppen, därav blir dataserierna olika. Utsläppen av partiklar är ofullständigt kända. Någon nationell beräkning över partikelutsläppen i storleksfraktioner eller antal finns inte. Det finns endast ett fåtal mätningar för att bestämma utsläppen av partiklar från småskalig vedeldning. För större anläggningar för fjärrvärme- och kraftproduktion, industrin och dieseldrivna fordon är situationen en annan, eftersom utsläppen regelmässigt mäts. Det finns endast data om utsläppsutvecklingen från vägtrafiken och för arbetsmaskiner. Av tabell 6.2 framgår att en betydande minskning förväntas i takt med att strängare avgaskrav införs. Det är endast partikelutsläpp från avgaser som ingår i sammanställningen. Utsläpp kommer också från slitage av vägbanor, bromsbelägg och däck. Mätningar från indikerar att partikelutsläpp enbart från slitage av bromsbelägg kan vara en tredjedel (tunga fordon) eller utgöra en dominerande andel (personbil med katalysator), jämfört med de partikelmängder som släpps ut via avgaserna. Bara naturlig försurning 199 Utsläpp av partiklar i . Källa: rapporter 5005 och 6001. Känslighetsanalys av de framtida utsläppen Nollalternativet baseras på prognoser och bedömningar av den framtida utvecklingen.