sou · GOB349d11 · 2001-01-01 00:00:00 — Och ju erfarnare och skickligare, desto snabbare kommer lösningen på de esta uppdykande problem. Det är först inför nya uppgifter, där uppmärksamheten måste vara på helspänn, som den kritiska granskningen och sållningen måste till. Man förutsätter att det som blivit rutin är riktigt (de verkligt stora omvälvningarna kommer när t o m rutiner ifrågasätts) medan det nya eller specika engagerar hela förmågan att skilja det rimliga från det orimliga. Det är i det avseendet datorn och med den också Internet har sin svaghet: det saknas kritisk instans. säger att det nns något väldigt basalt när det gäller kunskap som han lever med som forskare. –Det är att kunskap inte alltid är säker eller aldrig kan vara säker. sa man kan aldrig bevisa en hypotes, men man kan motbevisa den. Det här gör att vår viktigaste uppgift faktiskt är att ifrågasätta kunskapen. Det är därför det heter research, research. Vi letar ständigt efter svaren på samma frågor, men vi byter teknik, vi blir mer avancerade i våra möjligheter att attackera problemen. Därmed förskjuts vår kunskap. Den kompletteras och vi måste ofta omvärdera vad den gamla kunskapen faktiskt står för. Det här kan ge en förvirrande bild. Man kan till exempel bestämma att man har veten- skapligt underlag för att utföra mammogra för att tidigt hitta bröstcancer, men så säger plötsligt en grupp det där är ju fel och det leder till att allmän- heten och politiker undrar vad forskarna egentligen sysslar med. –I mitt yrke, säger , förs en diskussion om hur man ska hantera den senaste forskningen. Man läser om den och tar allting nytt till sig, tror att det är det som är sanningen och är kanske inte så kritisk. –Det nns en otäck baksida till det, menar . Läkemedels- industrin kan producera oändliga mängder information som sedan skickas ut som kunskap till länder där man inte kan värdera detta och där man alltså kan komma väldigt snett. ÄVEN RUTINEN KRÄVER ÖVNING De som basunerar ut teserna om den nya kunskapen tar inte hänsyn till för- hållandet att varje ny kvalicerad kunskap måste ha en bakgrund i ett omfattande rutinkunnande. Men poängterar att rutinen måste hållas vid liv genom ständig träning. – Vid ett seminarium om matematik och pedagogik, som jag råkade övervara, enades de närvarande matematikerna om att det som utmärker dem är att de M I L L E N N I E K O M M I T T É N oavlåtligt håller på med att lösa olika typer av uppgifter. Denna ständiga träning med papper och penna är den enda möjligheten för dem att hålla kunskaps- massan vid liv. Det är säkert sant att man inom vissa kunskapsområden kan nå topparna snabbare än inom andra. Sådana här skillnader borde också påverka den rimliga studietiden, vilket ofta inte görs av byråkratiska skäl. När det däremot gäller själva yrkesverksamheten krävs på alla områden en ständigt pågående övning, repetition och aktualisering av det man en gång lärt. Det nns pianister som når mästerskap tidigt, men för att bevara sin skicklighet måste även underbarnet öva i många timmar . Kunskap är makt och pengar Så långt har vi talat om kunskapens personliga förankring. Men kunnandet är också en maktfaktor och ett begärligt mål för makthavare, säger . Kunskap är makt, hävdade . Spontant förknippar vi nog makt och kunskap med äldre tiders andliga och världsliga furstar vilka försökte förhindra sina undersåtar att tänka fritt och att uttrycka sina verkliga åsikter. Till samma kategori hör moderna diktatorer som vill påtvinga vetenskapen sin ariska fysik eller sin proletära vetenskap. Vi kan knappast heller vara omedvetna om kunskapens ekonomiska betydelse. Den basuneras ut ständigt och överallt: från uppgifterna om kunskapens roll för ett lands ekonomiska utveckling till lovsångerna över de moderna kunskaps- företagen med sitt enorma kunskapskapital. De stora multinationella företagen har ett växande inytande över produk- tionen av ny kunskap. Forskningsresurserna kan vara enorma. En snabbt växande andel av världens forskning ligger i enskilda händer. I och med att samarbetet mellan statliga eller stiftelseägda högskolor och närings- liv utvecklas växer också näringslivets inytande över vilken slags kunskap som ska produceras och förmedlas där. Det användbara och protabla framstår som viktigare än den sorts kunskaper som ger orientering, kritisk distans och perspektiv. IT-världen och genteknologin är de riktigt heta områdena. Men andra lurande faror är sannolikt ännu större. Det kan nnas stora ekonomiska intressen för att vissa teorier eller uppfattningar ska få gälla som vetenskapens ord. Kolindustrin och oljebolagen satsar väldiga summor på forskning som ska visa att fossila bränslen inte alls hotar miljön. När det gäller växthuseffekten är många industrier på offensiven för att kunna göra det troligt att människans miljöpåverkan inte långsiktigt förändrar klimatet. M I L L E N N I E K O M M I T T É N säger att det var vanligt att koppla kultursats- ningar till företagsetableringar. –Men det är vanskligt, menar han. Jag tror att man måste argumentera för värden som är oköpeliga och inte möjliga att marknadsvärdera. Det är bra att det kan nnas andra effekter, man ska inte blunda för att kunskap är intimt förknippad med vilken samhällsekonomisk utveckling vi ska ha. Men det är inte det enda argument vi har för att bedriva kunskapspolitik. Det handlar om demokrati, det handlar om bildning, det handlar om vilket samhälle vi vill leva i och det handlar om värden som är oköpeliga. Vi socialdemokrater säger ofta att människovärdet är större än marknads- värdet. Men om man funderar på detta låter det som om det ändå gick att mäta, som om det ligger någonstans där ovanför marknadsvärdet. Men människo- värdet är kanske oköpeligt och ska inte relateras i de termerna. Det är viktigt för kulturpolitiken. –Vi får inte tro att vi kan beställa kunskap, menar . Vi kan inte göra ett projekt för att få svar på en fråga. De verkligt genomgripande upptäckterna görs ofta i grundforskning som överraskningar, det som vänder på vår kunskap, som får oss att se bakom hörnet och som gör oss medvetna om att vår kunskap aldrig räcker. tar upp ett annat problem när det gäller ekonomi och kunskap. Det handlar om att i är er än hälften av de som disputerar utlänningar. Det innebär att drar in kompetens till sin ekonomi i världs- skala, och detta bara ökar. –Jag var med och föreläste på en västafrikansk matematikkurs i . När kursen öppnades sa min kollega, som är teoretisk fysiker och har jobbat i , att han har förlorat i stort sett alla som han utbildat till en doktorsgrad. De har vant sig vid andra miljöer, gift sig på orter där de studerat, och den kunskap de besitter har gått förlorad för . Landet står nu inför en brist på matematiker och fysiker. Det handlar alltså inte bara om att bygga upp något från början, det handlar också om att inte ta ifrån uländerna det som de själva bygger upp, att inte stjäla deras kompetens. –De stora ord som sägs om kunskapen och dess betydelse måste också ses mot denna bakgrund, säger . Det är inte bara nödvändigt med kritisk distans och vetenskapligt oberoende. Det behövs också en kunskapens och en kunskapsanvändningens etik som inte bara ställer de kniviga frågorna om xenotransplantationer och genteknologi utan också tar upp de stora strategiska frågorna rörande miljö, världens resurser och alla människors värdighet. M I L L E N N I E K O M M I T T É N Expertisen kan inte styra världens öden – ty experten kan gå i maktens eller penningens ledband. Ansvaret måste ligga hos oss alla. VIKTIGT ATT SPRIDA KUNSKAPEN – Jag vill globalisera det här med kunskap och säga att utan kunskap överlever vi inte. Det är väldigt dyrbart att inte använda den kunskap vi redan har. Det menar och fortsätter: Bara för och kostar det 124 miljarder att man inte gör något åt de barn som får för lite av vitamin A, järn och zink. Järnbrist i tog bort en halv miljon IQ-poäng hos 50 000 barn. Det kan alltså vara dyrt att inte använda kunskapen, men det är också dyrt att inte skapa kunskap, för gjorde vi det inte så kunde vi inte göra något åt det här. tycker att det verkar som om vi människor har väldig svårt att på en mondial skala fördela kunskapen på ett riktigt sätt. Det nns en massa hinder för detta, men frågan är vilka de yttersta hindren är. – Det nns väldigt mycket kunskap om världen och människan och samhället, säger , och det nns nya och effektiva metoder att söka upp kunskap och att utbyta kunskap med andra. nns det en stor klyfta mellan dem som har tillgång till kunskap och dem som inte har det. Man kan se kunskap som en mänsklig rättighet på samma sätt som fred, rent vatten, mat, klimatskydd och hälsovård. På ena sidan av klyftan nns då barnen och skolorna på uländernas landsbygd. Man skulle kunna tänka sig att använda modern informationsteknik för att ge dem tillfälle att komma ifatt – även en by kan kopplas upp, precis på samma sätt som navigationsutrustningen på en segelbåt kan kopplas direkt till satelliter. är jag inte någon teknikfantast, jag tycker det är viktigast att barnen överhuvudtaget får gå i skolan. Men det skulle faktiskt vara möjligt att jobba så här. Det nns en väldigt stor potential av mänskliga resurser över hela världen som man kunde ta till vara på det här sättet. Det vore ett slöseri att inte göra det och det är en uppgift som kan ske i samarbete och som kan ge erfarenheter i ett ömsesidigt utbyte, ett ömsesidig lärande. ger ett exempel på att den allra nyaste tekniken över- barriärer mellan de fattigaste och de rikaste. Tack vare e-post kan han nu kommunicera med en forskare i , en plats där varken post eller telefon fungerar. Vetenskapen har en tradition av att vara öppen, men i praktiken är det inte alltid så, säger . M I L L E N N I E K O M M I T T É N – Det är ett dilemma för tredje världen att i praktiken få tillgång till de nya kunskaperna. Jag träffade amerikanska medicinska forskningsrådets chef och han pratade mycket om spridning av kunskap. Tusentals sidor ny medicinsk kunskap per dag publiceras ofta i tidskrifter som för forskare i stora delar av världen kan vara mycket svårtillgängliga av rent ekonomiska skäl. Man har alltså inte råd att följa med utvecklingen. Inom det amerikanska medicinska forskningsrådet resonerar man, tillsammans med en del andra länder, att använda IT och skapa en stor databas öppen för alla med artiklar publicerade på det medicinska fältet. Det som krävs är vilja och pengar från den rika världen. M I L L E N N I E K O M M I T T É N