sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Målet kan också uppnås genom att ändra uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan myndigheterna, men inte med bibehållet krav på säkerhet. Målet kan med iakttagande av ställda krav på säkerhet uppnås endast till väsentligt högre kostnader, enligt utredningens bedömning. Vid en samlad bedömning av de alternativ som redovisas – med undantag för alternativet om ökade resurser m.m. till – anser utredningen att det inte är möjligt att utföra röstsamman- räkningen och mandatfördelningen snabbare utan att eftersätta kraven på säkerhet. Utredningen förordar därför inte något av alternativen. Det utesluter emellertid inte att en del av de åtgärder som nämnts kan vara väl värda att pröva. Detta kan dock ske inom ramen för den nuvarande lagstiftning (se vidare avsnitt 13). Valbarhetskrav för val till Utredningen föreslår att vallagen anpassas till valrättsaktens bestämmelser. Det innebär att den som kandiderar i valet till Europa- parlamentet och innehar ett ämbete eller ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som företrädare i inte skall behöva lämna ämbetet eller uppdraget senast på valdagen utan först när han eller hon tillträder sitt uppdrag i (se vidare avsnitt 14). 1 Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (1997:157) dels att 11–13 kap. och 17 kap 6–8 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap 8 och 15 §§, 2 kap. 6 och 7 §§, 3 kap. 2, 6 och 8 §§, 4 kap. 1 och 3 §§, 6 kap. 11 §, 7 kap. 3–7, 9, 11–13 och 14 §§, 9 kap. 3–6, 11, 12, 16 och 17 §§, 10 kap. 1 och 8 §§, 14 kap. 2 §, 15 kap. 1, 10, 11 och 12 §§, 17 kap. 1 § och 19 kap. 2 och 20 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya kapitel, 11–13 kap., och fem nya paragrafer, 15 kap. 9 a §, 17 kap. 6–8 §§ och 18 kap. 71 §, av följande lydelse, samt närmast före 18 kap. 71 § ny rubrik av följande lydelse. Valbar till är var och en som har rösträtt enligt 4 §. Unionsmedborgare är dock valbara under den ytterligare förutsätt- ningen att de enligt 5 kap. 16 § visar att de i sitt hemland inte förlorat sin valbarhet vid val till . Den är inte heller valbar som –ledamot av regeringen i en medlemsstat, –ledamot av Europeiska Gemenskapernas kommission, –domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i –ledamot av Europeiska revisionsrätten, –medlem av rådgivande kommittén i Europeiska kol- och stålgemenskapen eller av Ekonomiska och sociala kommittén iEuropeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, –medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift, –styrelseledamot, direktions- ledamot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller –tjänsteman eller annars anställd i aktiv tjänst inom Europeiska gemenskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. Det skall finnas en central valmyndighet. Regeringen skall bestämma vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Utöver sina övriga uppgifter Utöver sina övriga uppgifter enligt denna lag skall den enligt denna lag skall den allmänheten om när, informera allmänheten om när, var och hur man skall rösta samt var och hur man skall rösta samt om vad som i övrigt gäller för om vad som i övrigt gäller för verka för att väljarna utnyttjar Antalet personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister det år beslutet om valkretsindelning fattas. Vid val till kommunfullmäktige är kommunen valkrets, om inte något annat följer av andra stycket. Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar bara om det finns synnerliga skäl därför att kommunen sträcker sig över ett betydande geografiskt område eller har andra geografiska förhållanden som motiverar en sådan indelning. Antalet personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister det år beslutet om valkretsindelning fattas. En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommun- fullmäktige. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En församling skall lämnas odelad eller i vart fall inte delas in i fler än två kretsar. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall fördelas så jämnt som möjligt. En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommun- fullmäktige. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En fastighet skall lämnas odelad. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall fördelas så jämnt som möjligt. Den centrala valmyndigheten skall för val till besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång som antalet personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt delbart med en trehundrationdel av antalet personer som har rösträtt i hela landet. 22 Författningsförslag SOU 2000:125 Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. skall besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. aviseringsregister den 1 novem- ber året före valåret. Om en kommun är indelad i flera valkretsar skall besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet mandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Varje kommun skall delas in i geografiskt avgränsade röst- ningsområden. Ett sådant om- råde kallas valdistrikt. SOU 2000:125 Författningsförslag 23 Om inte alla mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. rösträtt i kommunen skall beräk- rösträtt i kommunen skall beräk- nas på grundval av uppgifterna i nas på grundval av uppgifterna i Varje kommun skall delas in i geografiskt avgränsade röst- ningsområden. Ett sådant om- råde kallas valdistrikt. En fastighet skall lämnas odelad. 1 200–1 500 1 200–2 000 Om det finns särskilda Om det finns särskilda skäl, får ett valdistrikt omfatta skäl, får ett valdistrikt omfatta färre än 300 som har rösträtt. färre än 300 eller fler än 2 000 som har rösträtt. valdistrikt som omfattar fler än 1 800 personer som har rösträtt. På förslag av fullmäktige i På förslag av fullmäktige i besluta om kommunens indel- besluta om kommunens indel- ning i valdistrikt. skall se över indelningen året närmast före det år då ordinarie val till skall hållas. före det år då ordinarie Om det behövs får självmant besluta om indelningen i Innan fattar ett sådant beslut, skall fullmäktige i kommunen få tillfälle att yttra sig. Vid tillämpning av 8–10 §§ beräknas antalet personer som har rösträtt på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister den 1 novem- ber året före valåret. Röstlängderna för val till skall inne- hålla uppgifter om –svenska medborgare som sägs i 1 §, och –unionsmedborgare som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som enligt 5 § skriftligen hos skattemyndigheten anmält sin önskan att tas upp i röstlängd. När det skall hållas val enligt denna lag skall skattemyndig- heten upprätta en röstlängd för varje valdistrikt. Det är uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister före valdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röst- längderna. Unionsmedborgare som vill utöva sin rösträtt vid val till skall senast före valdagen skrift- ligen hos skattemyndigheten Vid tillämpning av 8–10 §§ beräknas antalet personer som har rösträtt på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister valåret. Röstlängderna för val till skall inne- hålla uppgifter om –svenska medborgare som sägs i 1 §, och –unionsmedborgare som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som enligt 5 § skriftligen hos anmält sin önskan att tas upp i röstlängd. När det skall hållas val enligt denna lag skall den centrala valmyndigheten upprätta en röstlängd för varje valdistrikt. Det är uppgifterna i aviserings- registret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister före valdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röst- längderna. Unionsmedborgare som vill utöva sin rösträtt vid val till skall senast före valdagen skrift- ligen hos anmäla anmäla sin önskan om att tas sin önskan om att tas upp i upp i röstlängd. Den som gjort en sådan anmälan skall tas upp i en röstlängd till dess han eller hon stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. I sin anmälan skall unionsmedborgare i en skriftlig försäkran –ange sin nationalitet och adress i , –ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och –försäkra att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Beslut med anledning av anmälningar meddelas när röstlängden Underrättelse om ett sådant beslut skall sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Uppgifterna i aviserings- registret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister skall ligga till grund för beslut om vilken röstlängd väljare som anges i 1– 3 §§ skall finnas i. De skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda före valdagen. De som då inte är folkbokförda i landet skall tas upp i röstlängden i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbok- förda, bestämmer skattemyndig- heten i vilken röstlängd de skall tas upp. Uppgifterna i aviserings- registret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister skall ligga till grund för beslut om vilken röstlängd väljare som anges i 1– 3 §§ skall finnas i. De skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda före valdagen. De som då inte är folkbokförda i landet skall tas upp i röstlängden i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbok- förda, bestämmer i vilken röstlängd de skall tas upp. För var och en som finns i en röstlängd skall skattemyndig- heten upprätta ett röstkort. För val som hålls skall det För var och en som finns i en röstlängd skall den centrala valmyndigheten upprätta ett röstkort. För val som hålls upprättas ett gemensamt röst- skall det upprättas ett För väljare som inte har någon känd adress skall det som inte har någon känd adress upprättas röstkort bara om de skall det upprättas röstkort bara om de begär det. Ett röstkort skall innehålla uppgift om –väljarens namn och nummer i röstlängden, och –vilka val som väljaren får delta i. Röstkortet bör också innehålla annan information om valet. Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort skall få ett duplettröstkort om de begär det. beställas hos skattemyndigheten. hos den centrala valmyndig- heten, eller kom- De som vill ha ett uppgift om namn och person- De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem skall före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstläng- den. Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av skattemyndigheten. De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem skall före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av . Får skattemyndigheten från en myndighet i någon annan medlemsstat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, redan avgett en röst Får den centrala valmyndig- heten från en myndighet i någon annan medlemsstat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, är i val till , skall skattemyndigheten genast rätta röstlängden. upptagen i röstlängd i annat land eller redan avgett en röst i val till , skall den centrala valmyndigheten genast rätta röstlängden om inte röstkort redan skickats ut till väljaren. Om en röst lämnas av en svensk medborgare som inte är folkbokförd i landet och som inte finns upptagen i röstlängden skall den centrala valmyndig- heten genast rätta röstlängden om rösten kommit in till myndigheten senast valdagen. När samtliga beslut om rättelser förts in i en röstlängd skall den sändas till den kommun där valdistriktet ligger. Har ett beslut om rättelse inte hunnit föras in i röstlängden innan den sänts till kommunen får den centrala valmyndigheten eller uppdra åt valnämnden i kommunen att föra in rättelsen. beslut i ett ärende om rättelse får överklagas bara i samband med att det val överklagas för vilket röstlängden har upprättats. I ett sådant ärende får bara det åberopas som har förekommit hos skattemyndigheten. Den centrala valmyndig- hetens och beslut i ett ärende om rättelse får överklagas hos . Röstning kan anordnas i följande röstningslokaler: 1. vallokaler, kontor inom landet, 2. särskilda röstmottagnings- ställen inom landet, och ställen inom landet, och 3. röstmottagningsställen som utlandsmyndigheter har inrättat. utlandsmyndigheter har inrättat. Kommunen skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler. Kommunen skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och särskilda röstmottagningställen. Härvid skall beaktas att väljarna i fråga om öppethållande och lokalisering skall ha bra möjligheter att rösta. rösta i vallokalen i det valdistrikt rösta i vallokalen i det valdistrikt där de finns i röstlängden. där de finns i röstlängden. eller av någon annan anledning eller av någon annan anledning inte kan rösta på valdagen i sin inte kan rösta på valdagen i sin vallokal kan rösta i en annan vallokal kan rösta i en annan röstningslokal som sägs i 3 § 2– röstningslokal som sägs i 3 § 2– Väljare får rösta genom bud eller lantbrevbärare enligt vad som anges i 14 kap. enligt vad som anges i 13 kap. brevröstning i vissa fall. Väljare som röstar i sin vallokal bör ha med sig sitt röstkort. För att få rösta på ett För att få rösta på ett särskilt landet måste väljare ha med sig landet måste väljare ha med sig sitt röstkort och lämna det till röstmottagaren. Om de som vill rösta hos en utlandsmyndighet inte har något röstkort skall röstmottagaren fylla i ett adresskort för dem. sitt röstkort och lämna det till röstmottagaren om inte röst- kortet på annat sätt är tillgängligt för röstmottagaren. Om de som vill rösta hos en utlandsmyndighet eller brev- rösta inte har något röstkort skall röstmottagaren eller väljaren i stället fylla i ett adresskort. I en vallokal skall det finnas I en vallokal skall det finnas listor över partier som registrerat listor över partier som registrerat kandidater för valet i den kandidater för valet i den På de postkontor där landet skall sådana listor för inom landet skall sådana listor för valen i samtliga valkretsar Dessa listor bör också Dessa listor bör också finnas hos de röstmottagnings- ställen som en utlandsmyndighet utlandsmyndighet har inrättat. Listor som sägs i denna paragraf upprättas på sätt som anges i 5 kap. 20 §. I anslutning till varje röstningslokal skall det ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats skall väljarna för det val som avses ha tillgång till – valsedlar för val till samt landstings- och kommunfullmäktige med parti- och valbeteckning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, kerade valsedlar) för varje parti kerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste som vid något av de två senaste valen har fått av rösterna i hela landet, och valen har fått av rösterna i hela landet eller valsedlar med kandidatnamn (namnvalsedlar) om partiet deltar med endast en valsedel, och – blanka valsedlar. Valförrättarna och röstmottagarna skall se till att valsedlar enligt första stycket finns utlagda. De partier som deltar i valen skall också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. På särskilda röstmottagningsställen inom landet och röstmottagningsställen som inrättas av utlandsmyndigheter får partierna bara lägga ut partimarkerade valsedlar. Om röstningen i en vallokal avbryts skall varje valurna och röstlängden förseglas och förvaras på ett säkert sätt. När röstningen skall fortsätta, skall valförrättaren visa dem som är närvarande att förseglingarna inte har öppnats. postkontor, på ett särskilt röst- inom landet eller hos en eller hos en utlandsmyndighet skall de kuvert som tagits emot kuvert som tagits emot förvaras förvaras på ett säkert sätt under på ett säkert sätt under avbrottet. Valförrättning och röstmottagning skall dokumenteras. protokoll över valförrättningen i protokoll över valförrättningen i inom landet eller hos en landet eller hos en utlands- myndighet skall fortlöpande föra anteckningar över röstningen. Protokoll och anteckningar skall föras på blanketter som fastställts av den centrala valmyndigheten. En vallokal skall vid val till och vid val till landstings- och kommunfull- mäktige hållas öppen för röstning samt vid val till . Om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta, får den centrala valmyndigheten bestämma att vallokalen i ett visst valdistrikt skall vara öppen för röstning . En vallokal skall vid val till och vid val till landstings- och kommunfull- mäktige hållas öppen för röstning samt vid val till . Om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta, får kommunen bestämma att vallokalen i ett visst valdistrikt skall vara öppen för röstning . Uppfylls de krav som ställs i 6 och 7 §§ skall valförrättaren ta emot väljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga det i valurnan för det val valsedeln gäller och markera i röstlängden att väljaren röstat. Kan inte väljaren på grund av fysiskt funktionshinder ta sig in i vallokalen får valförrättaren utan hinder av vad som sägs i första stycket ta emot en röst utanför vallokalen om det kan ske under betryggande former. Röstning vid särskilt röstmottagningsställe Var kan särskild röstmottagning anordnas? När val skall hållas får kommunen bestämma att 1. kommunkontor, eller liknande lokaler, 2. sjukhus, Vid val till och vid ordinarie val till landstings- eller kommunfullmäktige och vid på minst en sådan lokal som anges i första stycket 1. skall kommunen i förekommande eller vårdanstaltens ledning om var och när särskild röst- mottagning skall anordnas. Inför beslut enligt 1 § skall kommunen samråda också med om var och när särskild röstmottagning skall anordnas. När får särskild röstmottagning anordnas? På kommunkontor, bibliotek, medborgarkontor, postkontor eller liknande lokaler får särskild röstmottagning anord- nas vid ordinarie val till , vid ordinarie val till landstings- och kommun- fullmäktige samt vid val till från och med den artonde dagen före valdagen till och med valdagen. Vid röstmottagning som avses i 1 § sista stycket skall det vara möjligt att vid sådana val rösta från och med den artonde dagen före valdagen till och med valdagen. Vid andra val skall det vara möjligt att rösta från och med den tionde dagen före valdagen till och med valdagen. Särskild röstmottagning vid sjukhus, ålderdomshem, krimi- nalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar eller vårdan- stalter får anordnas från och med den sjunde dagen före valdagen till och med valdagen. Ambulerande röstmottagning får anordnas bara på valdagen. Ett sådan röstmottagningsställe skall vara öppet . Vem utser röstmottagare på ett särskilt röstmottagningsställe? Kommunen skall utse röst- mottagarna på de särskilda röstmottagningsställena. Kom- munen får uppdra åt någon annan att utse röstmottagare. Väljare som finns i ett särskilt röstmottagningsställe eller på en plats som de har anvisats intill röstmottagnings- stället, när tiden för röstning går ut, skall få tillfälle att rösta. Hur särskild röstmottagning går till Väljarna skall visa sitt röstkort för röstmottagaren, som skall ge dem ett valkuvert för varje slag av val de vill delta i och hänvisa dem till en ledig valskärm. Där skall de avge sin röst och lägga en valsedel för varje val i ett valkuvert utan att vika valsedeln. När väljarna gjort i ordning sina valkuvert skall de lämna kuverten och sitt röstkort till röstmottagaren. Väljare som inte är kända för röstmottagaren skall legitimera sig. Om de inte gör det får de inte rösta. Om det hålls flera slag av val , skall väljare som röstar på ett särskilt röst- mottagningsställe rösta sam- tidigt i alla de val som de vill delta i. Innan något valkuvert tas emot skall röstmottagaren kontrollera att väljaren – enligt uppgift på röstkortet har rösträtt i det val som väljaren vill delta i, och – bara har gjort i ordning ett valkuvert för varje slag av val. Röstmottagaren skall också kontrollera att – det inte finns någon obehörig märkning på något kuvert, och – varje valkuvert uppenbart innehåller en valsedel. En röstmottagare får inte ta emot ett valkuvert som inte uppfyller de krav som ställs i 9 §. Om en väljare vill lämna fler än ett valkuvert för ett och samma val, får röstmottagaren ta emot bara ett av dessa. På väljarens begäran skall samtliga kuvert för det valet lämnas tillbaka. Uppfylls de krav som ställs i 9 och 10 §§ skall röstmottagaren ta emot väljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga in valkuverten och väljarens röstkort i ett fönsterkuvert och klistra igen det. När en röst skall lämnas genom bud eller lantbrevbärare Bestämmelser om röstning genom bud eller lantbrevbärare finns i 14 kap. Innan ett ytterkuvert för bud- röst tas emot skall röstmottaga- ren kontrollera att väljaren – enligt uppgift på röstkortet har rösträtt i ett val,