sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt vårt förslag till etappmål ska använd- ningen av naturgrus minska och . Något mål för vindkraftutbyggnaden har vi dock inte tagit upp för behandling. har i sitt betänkande föreslagit ett mål för utbyggnaden på 3–. ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) anger regeringen att det pågår ett programarbete om lokaliseringsförutsättningarna för etablering av vindkraft till havs och i fjällområdena. Myndigheternas arbete med miljömål för energi 797 återkomma till med förslag om lämpligt planeringsmål för vindkraften och förslag för att möjliggöra att ett sådant planeringsmål kan uppfyllas. bör stötta regionala och lokala myndigheter då det gäller att finna lämpliga platser för framtida energianläggningar i enlighet med sitt förslag vad gäller hänsynstagande i första punktsatsen. har också i uppdrag att ta fram områden av riksintresse för energiproduktion, exempelvis vindkraft. förslag till delmål utgår från miljökvalitetsmålen. Transportsektorns sektorsmål är formulerade utifrån skyddet av vissa grundläggande värden; människors hälsa, natur- och kulturvärden, ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga och en god hushållning med naturresurser (kretsloppsanpassning). Transportsektorns mål för en god miljö behöver därför utvecklas för att passa in i den nya miljömålsstrukturen. Angelägna arbetsområden att arbeta med är utsläppsmål för partiklar och cancerframkallande ämnen och intrångsfrågorna. 22.2.1Mål för utsläpp till luft I enlighet med Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56) har följande sektorsmål för en god miljö i transportsystemet beslutats av riksdag och regering: ·Utsläppen av koldioxid skall ha stabiliserats nivå ·Utsläppen av kväveoxider bör ha minskat med räknat års nivå ·Utsläppen av svavel bör ha minskat med till 2005 räknat års nivå ·Utsläppen av flyktiga organiska ämnen bör ha minskat med till 2005 räknat års nivå De sektorsmål för utsläpp till luft som beslutats av riksdag och regering kommer troligen att nås. För att nå de föreslagna etappmålen för utsläpp till luft i Bara naturlig försurning och luft är det av stor vikt att de långtgående reduktionerna av utsläpp till luft som beräknas komma till 798 Myndigheternas arbete med miljömål för energi stånd med redan fattade beslut (nollalternativet) realiseras. Därutöver är det viktigt att inleda en omställning av transportsystemet till ett mer energisnålt sådant, dels för att minska luftföroreningarna och därmed klara ovan nämnda etappmål men även för att klara de miljökvalitetsmål som berör natur- och kulturmiljön, samt en minskad klimatpåverkan. Vi utgår ifrån att transportmyndigheterna ställer upp sektorsmål baserade på de etappmål som vi beskriver i kap. 5 och 6. Det bör vara rimligt att nå utsläppsreduktioner på för utsläppen av svavel, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen . Trafikmyndigheterna bör överväga utsläppsmål för partiklar och cancerframkallande ämnen. I propositionen 1996/1997:53 Infrastrukturinriktning för framtida trans- porter anges att följande riktvärden för trafikbuller normalt inte bör överskridas vid nybyggnation eller vid väsentlig ombyggnad av transportinfrastruktur: ·30 dB(A) ekvivalentnivå inomhus ·45 dB(A) maximalnivå inomhus ·55 dB(A) ekvivalentnivå utomhus (vid fasad) ·70 dB(A) maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad Det i propositionen uppsatta etappmålet för åtgärdsprogram mot stör- ningar av trafikbuller i befintlig bebyggelse omfattar minst de fastigheter som exponeras av buller vid följande nivåer och däröver: ·65 dB(A) ekvivalentnivå utomhus för vägtrafikbuller ·55 dB(A) maximalnivå inomhus avseende buller från järn- vägstrafik ·utomhus för flygbuller vid a)FBN (A) b)(A) maximalnivå, när området regelbundet exponeras för bullernivån dag- och c)(A) maximalnivån, när området regelbundet exponeras för bullernivån endast vardagar och enstaka kvällar. Under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö föreslår vi ett etappmål rörande buller som lyder Antal människor som utsätts för trafikbuller- störningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har minskat och jämfört med . Myndigheternas arbete med miljömål för energi 799 Etappmålet är uttryckt i relation till riktvärden för trafikbuller vid nybyggnation eller väsentlig ombyggnad av transportinfrastrukturen men gäller för befintlig bebyggelse. Målet att nå riktvärdena för trafikbuller uppfylls i de flesta fall för nybyggnation och väsentlig ombyggnad, åtminstone utanför tätortsmiljöer. För att etappmålet ska kunna nås krävs att stat och kommun sätter in kraftfulla åtgärder och arbetar förebyggande med samhällsplanering. Direkta bullerskyddsåtgärder behövs liksom teknikutveckling och insatser för att minska bullret vid källan. Trafikverkens och Försvarsmaktens åtgärdsprogram är steg på vägen för att nå generationsmålet. 22.2.3Kretsloppsanpassning, natur- och kulturmiljön, hälsa I propositionen 1996/1997:53 Infrastrukturinriktning för framtida trans- porter redovisas tre etappmål för kretsloppsanpassning för perioden fram : ·Miljöfarligt material skall inte införas i infrastrukturen ·Användandet av icke förnyelsebara material ska minimeras ·Materialen i infrastrukturen skall återvinnas eller återanvändas och deponering skall i princip upphöra I propositionen 1996/1997:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter angavs vissa målsättningar för nya transportanläggningar: ·Nya transportanläggningar bör lokaliseras så att de fungerar i sam- klang med sin omgivning och formas med hänsyn till regionala och lokala natur- och kulturvärden ·Möjligheten att utveckla användningen av befintlig infrastruktur bör alltid övervägas innan beslut om ny infrastruktur tas ·Studier bör göras i tidiga skeden av hur den nytillkommande infra- strukturen på olika sätt påverkar landskapet. Kvantifierade och tidssatta mål som avspeglar vad man vill uppnå med transportpolitiken behövs för att kunna utnyttja målen för transport- politisk styrning. () har haft som uppdrag av regeringen att tillsammans med bland andra trafikverken vidareutveckla mått och metoder för att precisera etappmål för de transportpolitiska delmålen i proposition Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56) och propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145). har tillsammans med trafikver- 800 Myndigheternas arbete med miljömål för energi ken tagit ansvar för samordningen av arbetet med de etappmål som avser människors hälsa, kretsloppsanpassning samt påverkan på natur- och kulturmiljö m.m. Tre arbetsgrupper har tagit fram underlag för dessa tre områden2. Hälsogruppen anger långsiktiga ambitionsnivåer för målet om trafi- kens hälsoeffekter där utgångspunkten är en nolleffektambition som innebär att inga hälsoförluster ska förekomma på grund av luftförore- ningar. Gruppen redovisar en uppsättning uppdaterade och icke närmare avvägda etappmål för åren 2005/2010. Arbetsgruppen för trans- portsystemets påverkan på natur- och kulturmiljön m.m. och i viss mån även gruppen för kretsloppsanpassning har sökt kriterier för vad som skulle motsvara krav på ett miljömärkt transportsystem. Dessa grupper redovisar modeller för hur mål bör utvecklas och eventuellt smälta samman i ett mål för ett miljömärkt transportsystem. , som har lett arbetsgruppen för natur- och kulturvärden, föreslår att mål för trafikanläggningar ska formuleras och att målens innebörd ska uttryckas i kriterier som måste uppfyllas för att en anläggning eller del av anläggning ska godkännas3. bedömer att det inte finns någon grund för att precisera målnivåer inom dessa områden, men att det bör vara möjligt att lägga fast etappmål inom ovan angivna områden. Vi välkomnar arbetet med utveckling av metod för att mäta transportsektorns påverkan på natur- och kulturmiljön och förutsätter att transportmyndigheterna fullföljer detta arbete. 2Utveckling av transportpolitiska etappmål för hälsoeffekter, kretslopps- anpassning samt påverkan på natur- och kulturmiljön m.m., Delredovisning av regeringsuppdrag, . 3Utveckling av transportpolitiska etappmål för hälsoeffekter, kretslopps- anpassning samt påverkan på natur- och kulturmiljö m.m. – delredovisning av regeringsuppdrag, samt Mål, mått och uppföljning av natur- och kulturvärden i transportsystemet – en strategi , 1999:171. Myndigheternas arbete med miljömål för energi 801 I MaTs-samarbetet4 enades man om långsiktiga mål för transportsek- torn i sin helhet och transportslagsvis samt etappmål som borde för att kunna nå de långsiktiga målen. Målen i MaTs-samarbetet baseras på miljöhoten och formuleras för: ·Utsläpp av buller och hälsofarliga luftföroreningar i tätorter ·principer för påverkan på landskapet Transportsektorns mål för utsläppsreduktion till luft. Koldioxid (basår 1990) Svaveldioxid (basår 1995) Kväveoxider (basår 1995) Flyktiga organiska ämnen (basår 1995) I MaTs-arbetet formulerades även långsiktiga mål för buller som är mer långtgående än de som fastställdes i infrastrukturpropositionen. Ett antal principer för mål för påverkan på landskapet ställdes också upp. Försvarsmakten bör fortsätta med det miljöarbete som har startats och därvid prioritera bullerfrågorna, riskerna med kemikalier och metaller samt införa rening av försvarets farkoster enligt plan. Ozonnedbrytande ämnen bör avvecklas. Sektorsmål för försvarets kulturhistoriska byggnader bör utarbetas. 4 Samarbete mellan , , , , Luft- fartsverket, , , , , och som syftade till att skapa en gemensam plattform att utgå från i det fortsatt arbetet med att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem. 802 Myndigheternas arbete med miljömål för energi Försvarsmakten har genomfört en ambitiös rapport om försvarets på- verkan på miljön. Mål föreslås för hela sektorn vilken förutom För- svarsmakten bör omfatta , , , , Flygtekniska för- söksanstalten och Försvarshögskolan. Redovisningen följer de 15 mil- jökvalitetsmålen inklusive klimatmålet. Åtgärderna har kostnadsberäk- nats vid tre olika ambitionsnivåer. Den valda ambitionsnivån har kost- nadsberäknats till ca fram . Övergång till miljöanpassad ammunition och bullerisolering vid flygplatser är de dyraste åtgärderna. Nedan ges en kort sammanfattning över de föreslagna målen, inklusive kommentarer. Utsläppen av koldioxid genom förbränning av fossila bränslen var ca , merparten härrör från flygplan. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Minska utsläppen från fossila bränslen Försvaret räknar att energieffektivisera sina transporter och energi för uppvärmning. Vidare planeras investeringar i att övergå till bioenergi i värmecentraler. Kommittén bedömer att det inte är en obetydlig minskning av kol- dioxidutsläpp som planeras ske . Den förhållandevis kraftiga reduktionen är främst en följd av en modernare maskinpark och att verksamheten i sin helt dras ner. 22.3.2Frisk Luft och Bara naturlig försurning Försvarsmakten föreslår följande utsläppsmål : ·Utsläppen av kväveoxider ska minska ·Utsläppen av flyktiga organiska ämnen ska minska ·Utsläppen av svaveldioxid ska minska ska minska Försvaret avser att tillämpa samma typ av åtgärder som vi tidigare beskrivit under bara naturlig försurning i kap. 6. Försvaret avser också investera i reningsutrustning på ett stort antal militära båtar föra minska utsläppen av kväveoxider. Övergång till miljöklass 1 diesel minskar svavelutsläppen. Vi anser att det föreslagna ambitionsnivåerna överensstämmer med de vi själva valt för utsläpp av luftföroreningar. I likhet med trafik- Myndigheternas arbete med miljömål för energi 803 myndigheterna bör också försvaret i det framtida miljöarbetet upp- märksamma partikelutsläpp och utsläpp av cancerframkallande ämnen. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Minska kvävebelastningen från användningen av urea med 85 pro- cent Försvaret använder ca urea som halkbekämpning på landningsbanor. Det motsvarar ca kväve . Fortifikations- förvaltningen ansvarar också för ca 25 avloppsreningsanläggningar. Försvaret avser att minska användningen av urea genom bättre drift och övervakning samt vid fyra flygflottiljer anlägga konstgjorda våtmarker för omhändertagande av kvävehaltigt dagvatten från flygplatserna. Vi har inget att erinra mot ambitionsnivån, de åtgärder som försvaret föreslår syns vara kostnadseffektiva. Försvaret hanterar många ämnen och metaller som kan hota människors hälsa och den biologiska mångfalden. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·minimera spridning av bly från ammunition ·minimera användning av miljöfarliga batterier ·minska antalet kemiska produkter och minimera användningen av miljöfarliga kemikalier ·minska användningen av lösningsmedel och lösningsmedelshaltiga produkter ·kvalitetssäkra införandet av kemiska produkter Försvaret avser att införa ett register för farliga ämnen. En kemigrupp för rådgivning har också inrättats. Skjutbanor byggs om för att återta kulor. Miljöanpassad ammunition minskar spridningen av bly i naturen. Sektorsmålen för giftfri miljö är inte kvantifierade. Vi har byggt vårt förslag om utfasning av särskilt farliga kemikalier på Kemikalie - utredningens förslag (M 1998:09). Nyproducerade varor ska bl.a. vara fria från kvicksilver samt kadmium och bly . Vi anser att försvaret bör utarbeta kvantifierade etappmål och utgå från etappmålen under Giftfri miljö och betänkande. 804 Myndigheternas arbete med miljömål för energi Det är främst användning av köldmedia och brandsläckningsmedel som ger upphov till utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Att begränsa användningen av ozonnedbrytande ämnen till sådana områden där alternativ för militära tillämpningar saknas Försvarsmakten räknar med att CFC och HCFC kommer att vara borta från anläggningar , men små mängder kommer att finnas kvar i krigsmateriel. Försvarsmaktens inställning är att det är möjligt att ersätta halon med traditionella släckmedel och ha kvar halon endast i flygplan och ubåtar. Vi anser Försvarsmaktens inställning vad gäller begränsning av CFC, HCFC och halon är rimlig. Försvaret är den sista stora användaren av CFC och HCFC. En avveckling är angelägen. Sektorsmålet borde tydligare spegla detta faktum. Försvarsmakten bör samordna sin utredning om höghöjdflygets påverkan med den utredning om Luft- fartsverket ska genomföra. Försvaret hanterar många radioaktiva strålkällor i sin verksamhet. Dominerande strålkälla är tritium från ljuspunkter eller tritiumljus. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Minimera antalet strålkällor inom försvaret och utnyttja de nöd- vändiga på ett så effektivt sätt som möjligt Åtgärder är att säkerställa att samtliga strålkällor som inte nyttjas aktivt avvecklas och att inarbeta strålskyddsverksamheten i den interna kontrollen av arbetsmiljön. Vi anser att Försvarsmakten bör i sitt fortsatta arbete beakta vårt förslag till etappmål att strålningen till allmänheten från varje enskild verksamhet får högst uppgå till 0,01 mSv . Myndigheternas arbete med miljömål för energi 805 22.3.7Hav i balans samt levande kust och skärgård Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Minimera bullerstörningar på djur- och friluftsliv ·Minimera fysisk påverkan i känsliga miljöer Marinens verksamhet i Stockholms- Göteborgs- och Karlskornas skär- gårdsområden är omfattande. Tänkbara åtgärder är restriktioner och rum vid övningar med tanke på friluftslivet och närhet till fågel- skyddsområden. Marinens påverkan på känsliga bottenmiljöer är okända och försvaret avser att utreda frågan. Försvaret disponerar sammantaget 400 000 ha mark varav ca 100 000 ha skogsbevuxen mark. I av brukningsbara skogs- marken bedrivs skogsbruk inriktat på produktion. 1 500 ha skogsmark är (1998) skyddad. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Skogsbruket uppfyller kraven på miljöcertifiering ·Alla nyckelbiotoper är undantagna från skogsbruk och skyddas mot negativ påverkan från övningsverksamheten Försvaret avser att genomföra åtgärden så att FSC-kriterierna uppfylls, t.ex. avsättning av mark för naturvårdsändamål och hänsyn vid skogs- bruksåtgärder. För varje övnings- och skjutfält större än 500 ha införs övnings- och skötselplaner. Stridsfordonsstråk anläggs för att undvika skador och skydda värdefulla nyckelbiotoper. Vi anser att kraven på FSC-certifiering borde kunna uppfyllas tidi- gare än . Vidare borde sektorsmålet ta hänsyn till att aktivt skogsbruk bedrivs på så en så begränsad andel av den totala skogs- bruksarealen. Försvarsmaktens övnings och skjutfält omfattar ca 100 000 ha. I vissa regioner, kanske främst i kan fälten vara viktiga ur ett regionalt naturvårdsperspektiv. 806 Myndigheternas arbete med miljömål för energi Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Odlingslandskapets naturvärden bibehålls eller ökar på övnings- och skjutfält ·Markslitage och markpackning begränsas Försvaret avser att inventera övnings- och skjutfälten och ange områden enligt ängs- och hagmarksinventeringen. Igenväxning motverkas genom bete och slåtter. Terrängkörning kanaliseras i särskilda stråk för att undvika skador och skydda värdefulla nyckelbiotoper. Försvarets påverkan på den byggda miljön består främst i buller från flygplan och vid skjutövningar. Försvarets fordon trafikerar i liten utsträckning tättbebyggt område. Äldre övningsområden kan innebära en miljörisk då det kan finnas cisterner för drivmedel, ansamlingar av ammunition och eller andra kemiska ämnen. Flera av Fortifikations- förvaltningens fastigheter består i objekt och miljöer av kulturhistoriskt intresse. Försvarsmakten föreslår följande sektorsmål: ·Minska antalet bullerutsatta vid flygplatser inom bullernivåerna genom bullerisolering av bostäder för permanent bruk inom max- bullergränsen ·minska bullerpåverkan runt skjutbanor ·minska miljöpåverkan genom att åtgärda riksklassificerade miljö- farliga lämningar, riksklass 2 (stor risk) och riskklass 3 (måttlig risk) Tekniska åtgärder för att minska bullret från skjutbanor har studerats. Försvarsmakten arbetar dock med att istället begränsa verksamheten. Försvaret har identifierat ca 2 600 gamla lämningar från militär verk- samhet. Det rör sig om dumpad ammunition i sjöar och hav, blyförore- nade massor i skutfält och anläggningar för lagring av drivmedel ned- grävda i mark. Bullerisolering av bostäder vid flygfält har studerats av Försvars- makten. Sanering av bostäder vid maxbuller gränsen 70 och blir mycket dyrbar, vilket framgår av nedanstående tabell. Tabellen tar hänsyn till framtida avvecklingar av flygfält. Försvarsmakten anser det rimligt att vidta åtgärder i bostäder där bullernivån överstiger . Myndigheternas arbete med miljömål för energi 807 Kostnad för bullerisolering av bostäder vid militära flyg- fält. Ljudnivå, (maxnivå), dBA Vid jämförelse med bullerkrav på vägtrafiken anser vi att Försvars- maktens förslag till sektorsmål är rimliga i relation till uppsatta riktvärden för annat trafikbuller. Försvarsmakten bör utarbeta sektorsmål för hur fastigheternas kulturvärden ska tas till vara. 23 Länsstyrelser och kommuner Länsstyrelserna bör ges ett särskilt ansvar för att tillhandahålla underlag om miljömål och miljö- och resurshushållningsfrågor på regional nivå. Sådana regionala miljöunderlag bör ge en samlad belysning av frågor om miljö, hushållning med mark och vatten och andra resurser i regionen. Länsstyrelserna har det övergripande ansvaret för regional anpassning av de nationella målen. Anpassningen bör utföras utifrån de särskilda förutsättningarna i varje region och med hänsyn bl.a. till syfte och riktlinjerna för samhällsplanering och resurs- effektivitet. Målarbetet bör utföras i en sektorsövergripande process i dialog med kommuner, näringsliv och andra aktörer. Allmänt till- gängliga databaserade regionala miljöunderlag med regionala mil- jömål, regionala åtgärdsstrategier och kunskapsunderlag bör utgöra en samlad utgångspunkt för länsstyrelsernas, kommunernas och andra aktörers miljöarbete. I länsstyrelsernas arbete med regionala miljöunderlag kan samordning ske mellan lokala och nationella miljömål. Huvudansvariga miljömålsmyndigheter bör ges i uppdrag att i samråd med länsstyrelserna samordna arbetet med regional anpass- ning av sådana nationella etappmål som behöver fördelas regionalt. Länsstyrelserna bör utifrån sin övergripande och samordnande roll som regionala miljömyndigheter utveckla samarbetet med övriga regionala myndigheter och andra regionala organ i målarbetet. Fjällänsstyrelserna bör ges i uppdrag att utarbeta ett regionalt miljö- och hushållningsprogram för det område som omfattas av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. bör ges i uppdrag att i samverkan med länssty- relserna, , och andra berörda myn- digheter utveckla förslag till innehåll och arbetsformer för regionala miljöunderlag samt att stödja länsstyrelsernas arbete. 810 Länsstyrelser och kommuner Länsstyrelserna bör ges i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utveckla former för en lättillgänglig databaserad redo- visning av regionala miljöunderlag. Åtkomsten till centrala myndigheters underlag på miljö- och resurshushållningsområdena bör underlättas. Kommunerna har det övergripande ansvaret för lokala anpass- ningar av de nationella målen. De har viktiga uppgifter i arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålen, dels genom sitt myndighetsarbete och åtgärder i den egna verksamheten, dels genom att lokala mål och åtgärdsstrategier och samhällsplanering ger ramar och underlag för miljöarbetet på lokal nivå. bör ges i uppdrag att i samverkan med berörda myndig- heter utveckla, stödja och följa upp arbetet med miljömål i sam- hällsplaneringen. De lokala investeringsprogrammen bör inriktas mot åtgärder som bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålen. Inriktningen mot en hållbar utveckling bör betonas i det fortsatta arbetet med regionala till- växtavtal och strukturfondsprogram. Bl.a. bör miljöfrågor lyftas fram som en drivkraft för utveckling och tillväxt. Enligt miljömålspropositionen har länsstyrelserna det övergripande ansvaret för regional anpassning av de nationella miljökvalitetsmålen och kommunerna det övergripande ansvaret för lokala anpassningar av de nationella miljökvalitetsmålen. För miljökvalitetsmålet Levande skogar har skogsvårdsstyrelserna ansvaret på regional nivå men ska i sitt målarbete samverka med länsstyrelserna. Andra regionala och lokala myndigheter och organ har också viktiga roller i det regionala och lokala miljömålsarbetet men länsstyrelser och kommuner har det övergripande ansvaret. 23.1.1Allmänna förutsättningar för länsstyrelsernas miljömålsarbete Länsstyrelserna har enligt proposition 1997/98:145 det övergripande ansvaret för arbetet med regional anpassning av de nationella målen. Vissa faktorer har särskild betydelse för länsstyrelsernas förutsätt- ningar att bedriva målarbetet. Det gäller främst områdena miljö- och resurshushållning och regionalpolitik, regionala miljöstrategier och regionala miljö- och hushållningsprogram samt skogsvårdsstyrelsernas och andra regionala organs arbete. Länsstyrelser och kommuner 811 Länsstyrelserna har en övergripande och samordnande roll som regio- nala miljömyndigheter och ska verka för att de nationella miljömålen får genomslag i länet. De har genom författningar och regeringsuppdrag ansvar för tillståndsprövning, uppsikt, tillsyn, granskning, samråd, underlag, miljömål, uppföljning inom miljö- och planeringsområdet på regional nivå. Länsstyrelserna har i länet ett ansvar för samordningen av fysisk planering och olika politikområden som regional- och miljöpolitik i samarbete med kommunerna. Vissa olikheter i ansvarsförhållandena finns beroende på den pågående regionala försöksverksamheten. Enligt av antagna riktlinjer för samhällsplanering skall de nationella miljökvalitetsmålen, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. Genom samverkan över sektorsgränserna i samhällsplaneringen skall statliga och kommunala myndigheter främja en ekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljö för alla.