sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — De åtgärder som krävs är dels investeringsstöd till ombyggnad av ladugårdar, dels ersättning för underhåll av överloppsbyggnader. Inves- teringsstöd till ombyggnad av ladugårdar bör kunna ges enligt artikel 4 i landsbygdsförordningen (Rådets förordning (EG) nr 1257/1999). För underhåll av överloppsbyggnader finns möjlighet att söka projektstöd enligt artikel 33 i samma förordning. Därtill bör såsom syssel- sättningsfrämjande åtgärder och bidrag till kulturmiljövård användas för att underhålla dessa byggnader. beräknas av ekonomibyggnaderna gå förlorade . Vi har dock inte underlag att ange vilken målnivå som kan krä- vas för att landskapet ska kunna bibehålla sin karaktär och kulturmiljön bevaras och stärkas. Därför föreslås att målnivån preciseras när bl.a. nya siffror föreligger från de referensområden där man följer förändringarna av lantbrukets byggnadsbestånd. bör i samråd med mot bakgrund av hotbilden lämna förslag till precisering av etappmålet samt även förslag till lämpliga prioriteringar, åtgärder och finansiering för att odlingslandskapets äldre kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader ska kunna bibehållas. är det nationella programmet för växt- genetiska resurser fullt utbyggt. finns det tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa överlevnaden av de flesta in- hemska husdjursraser i . Syftet med målet är vad gäller husdjuren är att på lång sikt uppnå ett tillräckligt stort antal renrasiga avelsdjur av alla inhemska raser. Våra gamla raser har alltid lägre produktionsförmåga än moderna raser och består av ett förhållandevis ganska litet antal djur som bevaras med hjälp av enskilda djurägare. Situationen för de olika hus- djursraserna är mycket olika. För vissa raser, t.ex. bohuskulla och jämtlandsget, finns endast några 10-tals individer och där kommer det att ta betydligt än att nå en nivå där den långsiktiga överlevnaden är säkrad. För andra raser, t.ex. gutefår och fjällkor, är utrotningshotet mindre. Förutsättningen för att målet ska kunna nås är att samhällsstöd kan utgå till djurägare som håller dessa raser (ingår i miljöstödet). Det gäller särskilt raser som inte alls kan ingå i pro- duktionen. Förutom djurägare kan ideella organisationer, t.ex. Ark, göra viktiga insatser. Målet för den genetiska variationen hos domesticerade växter är att de ska bevaras och nyttjas på ett sådant sätt att de bidrar till ökad livs- medelssäkerhet, ett uthålligt jordbruk och att den biologiska mångfalden i Ett rikt odlingslandskap 521 Det nationella programmet för växtgenetiska resurser (SJV rapport 1998:19) omfattar även forskning och utveckling, utbildning och information samt internationellt arbete. I programmet ingår också stöd till Nordiska genbanken. har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Målet syftar till att värna om den biologiska mångfalden och särskilt de arter som är så sällsynta och tillbakaträngda att de inte kan åter- hämta sig på egen hand även om miljön förbättras. Med hotade arter avses främst de vilda arter som i rödlistan anges som akut eller starkt hotade. arbetar med åtgärdsprogram för ca 5 arter som har anknytning till odlingslandskapet. Med ledning av underlag från Artdatabanken bedömer vi att mellan 15 och 80 hotade arter i odlingslandskapet behöver särskilda insatser under den närmaste 10- årsperioden (i konsekvensanalysen har vi utgått från medianvärdet, 48 arter). Målet innebär inte enbart att program ska finnas utan också att de ska initieras och genomföras. För arter där kunskap och program redan finns bör åtgärder vidtas omgående. Åtgärdsprogram kan också tas fram för grupper av hotade arter eller för speciella livsmiljöer som hyser många hotade arter. En livsmiljö som är mycket sällsynt och där särskilda insatser behövs är all- mogeåkrar för att bevara hotade åkerogräs. I vilken utsträckning åtgärdsprogram behöver tas till beror på hur framgångsrika de åtgärder är som beskrivs under övriga etappmål. Merparten av den biologiska mångfalden måste säkras genom bevaran- de och skötsel av odlingslandskapets livsmiljöer. Ansvariga för genomförandet är , , länsstyrelser, kommuner och markägare. Frivilligorganisationer bör involveras i arbetet. Förutom direkta kostnader kan också kostnader för reservatsbildning och skötselavtal med brukare uppstå. 522 Ett rikt odlingslandskap 16.6.2Beskrivning av ambitionsnivåer med konsekvenser För Ett rikt odlingslandskap har endast en ambitionsnivå utretts. Jord- bruksverket har bedömt att baserat på dagens kunskap bör man av för- siktighetsskäl inte välja en lägre ambitionsnivå än vad som föreslagits. Här redovisas vår bedömning av konsekvenserna av föreslagna precise- ringar och etappmål. Hur långt man ska nå långsiktigt kan diskuteras och är svårt att fast- ställa. Ur strikt biologisk synvinkel kan man nog slå fast att många livsmiljöer kommer att finnas i så liten utsträckning och så glest att risken är uppenbar att arter kan dö ut. Det gäller särskilt ängsmarken och de arter som är knutna till den. Ur kulturhistorisk syn- vinkel är frågan på motsvarande sätt akut genom att en så liten del finns kvar av de hävdberoende traditionella markslagen. Ett problem i bedömningen är att målen mestadels gäller landet som helhet. Det är viktigt att målen regionaliseras och att strategiska prioriteringar görs. En ökningen av småbiotoper (enligt etappmål 2) på lång sikt i slätt- bygderna ger en ökad variation i landskapet och en regionalt och lokalt rikare biologisk mångfald. Ambitionsnivån i etappmål 4 om bevarande av landsbygdens eko- nomibyggnader innebär att en annars sannolik trend av förfall och riv- ning av byggnader bryts. Med ett genomförande av etappmål 6 om åtgärdsprogram för hotade arter till 2010 finns goda chanser att rädda det stora antalet rödlistade arter i odlingslandskapet. Den samhällsekonomiska nyttan av att etappmålen, och i förlängningen miljökvalitetsmålet nås är stor. Vinster skapas i form av biologisk mångfald, bevarad kulturmiljö och ett varierat landskap. Detta uppfattas som positivt av många och har stort värde för rekreation och friluftsliv. Ett rikt och varierat odlingslandskap bidrar också med värden för en mer långväga turism. Genom att finansieringen i hög grad, åtminstone , beräknas kunna ske genom det offentligt finansierade miljöstödet blir konsekvenserna små för jordbruket. En begränsning för genomförandet kan regionalt vara tillgången på betesdjur, särskilt i områden där många jordbruksföretag läggs ned. Ett rikt odlingslandskap 523 Vi bedömer att de offentliga utgifterna uppgår till ca 1,7 mil- jarder kr/år och i stort täcks av det nya miljö- och landsbygdsprogram- met. Ett bevarat öppet landskap och ett landskap med ängar och hagar är värdefullt som rekreationsplats för många människor. Att ta tillvara odlingslandskapets bebyggelse och kulturbärande landskapselement är positivt för bygdens identitet och människors trygghet och förankring. Miljöstödet kan bidra till ett fortsatt brukande av gårdar i skogs- och mellanbygder. 16.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Baserat på dagens kunskapsläge bedömer vi att man av försiktig- hetsskäl inte bör välja en lägre ambitionsnivå. Det är viktigt att vi för framtida generationer försöker bevara de rester som finns kvar av landsbygdens äldre landskapstyper och bebyggelse. Ambitionsnivån har av bedömts som tillräcklig. Det gäller dock med reservation för målen om odlingslandskapets ekonomibyggnader och målet om åtgärdsprogram för hotade arter, vilka inte baseras på Jord- bruksverkets bakgrundsmaterial. bör de insatser som ovan beskrivs under etappmålen vara i stort sett tillräckliga. För att bibehålla ett öppet och varierat odlings- landskap i norra och i skogs- och mellanbygder kan kostnader för olika typer av regionalstöd tillkomma. Vallstödet till kan betraktas som en typ av sådant stöd. måste man anta att skötseln av ängs- och betesmarker och landskapselement bör fortsätta i samma omfattning som för perioden . För att nå miljökvalitetsmålet krävs också att jordbrukssektorn tar sitt ansvar för att bibehålla markens produktionsförmåga och att en stor restriktivitet mot introduktion av främmande arter och genetiskt modifierade organismer bibehålls. För att uppnå miljökvalitetsmålet i hela sin bredd krävs en helhetssyn på miljön och en samverkan mellan natur och kultur. 524 Ett rikt odlingslandskap Det viktigaste styrmedlet för att miljökvalitetsmålet ska nås är offentligt finansierade bidrag via miljö- och landsbygdsprogrammet. Ett svenskt förslag till program, baserat på rådsförordning (EG nr 1257/1999) om stöd till utveckling av landsbygden, har lämnat till . Förslaget överensstämmer i stort med förslag (SOU 1999:78). Den största skillnaden är att det generella vallstödet har dragits ner till ett stöd för miljövänlig vallodling som endast lämnas inom stödområden, det vill säga i områden med sämre förutsättningar för jordbruksproduktion. Stöden till natur- och kulturmiljövärden är dock oförändrade jämfört med utredningens förslag. arbete med miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skedde parallellt med , vilket gör att överensstämmelsen med miljö- och landsbygdsprogrammet är stor. Vi bedömer att våra förslag huvudsakligen är finansierade, åtminstone , av programmet. Förutom miljöstöd ingår i miljö- och landsbygdsprogrammet delar som omfattar utbildning, information och demonstration inom tre del- områden: 1) bevarande av biologisk mångfald och kulturhistoriska vär- den, 2) skydd av miljökänsliga områden och 3) åtgärder för att främja ekologisk produktion. Länsstyrelserna har det regionala ansvaret att, i egen regi eller i samarbete med länets övriga aktörer, bedriva kostnads- fria aktiviteter riktade till jordbrukare och markägare. Vi bedömer att information och kompetensutveckling också är viktiga styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet. Miljöersättning och ekonomiska stöd till jordbruket måste vara så utformade att de ger största miljönytta som konflikter mellan olika miljömål undviks. bör inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik även i fortsättningen verka för en stark miljöinriktning. Ett rikt odlingslandskap 525 Med de generella ändringar av lagstiftningen som vi föreslår under kap. 8 bedömer vi att nuvarande lagstiftning bör vara tillräcklig för att nå miljökvalitetsmålet (se dock kap. 19 vad gäller generella förändringar av ). Inte minst på små och medelstora gårdar i skogs- och mellanbygder behövs brukare för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. För detta kan andra styrmedel av regionalpolitisk karaktär krävas. Skydd av småbiotoper i odlingslandskapet regleras till stora delar genom det generella biotopskyddet enligt 7 kap. . Alla typer av småbiotoper som kan ha betydelse för biologisk mångfald ingår dock inte. bör inom ramen för det uppdrag som nämns under avsnitt 16.6.1 (etappmål 2) också analysera behovet av kompletterande styrmedel. Som förebyggande åtgärd på grund av osäkerheten i finansiering efter 2006 (då det miljö- och landsbygdsprogram som förhandlas med EU upphör) föreslår vi ett kompletterande forskningsprogram. Syftet med programmet skulle vara att förbättra kunskapen om vilka åtgärder som har störst betydelse och är mest kostnadseffektiva för att nå miljökvalitetsmålet. Med den kunskapen bör man 2006 vara bättre för att, om så krävs, göra strategiska prioriteringar. () planerar ett nytt forskningsprogram med delvis denna inriktning (Management of semi- natural grasslands). Forskning om ekologisk produktion och dess miljöeffekter bör också prioriteras genom att eventuella kunskapsluckor kartläggs och iden- tifieras. bereder denna fråga. Även forskning om riskerna med genetiskt modifierade organismer är ange- lägen. 16.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer, bl.a. lant- 526 Ett rikt odlingslandskap En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöför- hållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Odlingslandskapets tillstånd och jordbrukets produktionsbetingelser varierar mellan olika delar av landet liksom behovet av och förutsätt- ningarna att genomföra åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. Åtgärdsförslagen ovan innebär främst åtgärder med stöd av miljö- och landsbygdsprogrammet där länsstyrelserna har ett stort ansvar. Det behövs utvecklad regional och lokal kunskap om odlingslandskapets natur-, kulturmiljö- och andra värden. Sådant underlag behövs också för att kunna tillgodose dessa värden bl.a. vid överväganden om mark- och vattenanvändning. Kommunerna kan i sin översiktsplanering bygga upp ett samlat kun- skapsunderlag om mark och vatten som ger vägledning för hantering av frågor som berör odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden och andra värden. Länsstyrelserna behöver underlag i ärenden som berör odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden och andra värden. Det gäller bl.a. beslut om skydd av områden enligt och om tillstånd till exploateringsåtgärder. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna re- gionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrelser och kommuner, och program och andra kunskaps- och planerings- underlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åt- gärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 16.2 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Ett rikt odlingslandskap 527 Åtta av de tio delmålen under Ett rikt odlingslandskap kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av föreslagna indikatorer, dock förutsatt att en viss utveckling av indikatorer sker i några fall. Förbättrat statistikunderlag och utvecklade övervakningsprogram behövs för att kunna göra en god uppföljning av precisering b) och etappmål 4 om bevarande och vård av kulturmiljöer i odlingslandskapet. Etappmål 4 kan följas upp i referensområden inom ramen för projektet . Uppföljning kan tänkas underlättas av utvecklande av ytterligare indikatorer. Även för miljökvalitetsmål för odlingslandskapet behövs i några fall ett betydande utvecklingsarbete och statistikinsamlingar för att få fram indikatorer som kan fylla sina syften. Det gäller främst för åkermarken näringstillstånd och för främmande arter och genmodifie - rade organismer. För mål om främmande arter och genmodifierade orga- nismer är det osäkert om det är möjligt att ta fram indikatorer för att kunna följa upp delmålet. Kanske uppföljningen bäst bör ske på annat sätt än via indikatorer. Det finns en brist på indikatorer för att följa upp inverkan på biolo- gisk mångfald i odlingslandskapet. En utredning behöver ske om det är möjligt att få fram en indikator för karaktärsarter. 528 Ett rikt odlingslandskap Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) ekologiskt och ekologisk animalie- produktion (D,R). Areal vegetabilisk och mängd animalisk produktion inom jordbru- ket fördelat på typ av gröda respek- tive djurslag (D, P). torn finns även i kap. 7, 11, 12, 14. Påverkan (P) Tillförsel av kadmium via handelsgödsel, slam och luftnedfall (P,R). för slam och nedfall från medel mätt som hälso- och miljö- riskindex, samt försåld mängd och finns även i kap. 8. farlighetsindex för övriga bekämp- ningsmedel (D). Status (S) Areal och andel jordbruks- Pa, Pb, Pc, Pd, mark med god hävd för olika natur- E1, E2, E3, E6 och kulturmiljöer (S, R). Indikatorn finns även i kap. Marktillstånd uppdelat på pH, mullhalt, kaliumhalt, fosforhalt, kadmiumhalt och packningsgrad (S). att få fram en nationellt Ett rikt odlingslandskap 529 Areal åker, äng, naturbetes- Pa, Pc, Pd, E1, mark och kultiverad betesmark (S). Indikatorn finns även i kap. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Areal och antal småbiotoper Pa, Pc, Pd, E2, (t.ex. alléer, åkerholmar, små- vatten) (S). Antal byggnader fördelade på Pb, E3, E4 typ och ålder, samt antal värdefulla ekonomibyggnader (S). Inverkan (I) Antal hotade arter enligt rödlistan (akut och starkt hotade samt sårbara) (I). även i kap. 13, 14, 15, 17. Respons (R) R, E3, E5 för domesticerade arter och former arbete för att ta fram indika- med stora behov av riktade åtgärder, samt individantal för skyddsvärda husdjursraser (R). Andel och mängd återförd fosfor till odlingsmark (R). Indikatorn finns även i Pa, Pc, Pd, E2, fördelat på skyddsform och typ av miljö (R). 530 Ett rikt odlingslandskap Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = för hotade arter med stora behov av riktade åtgärder (R). gram finns ännu endast för en även i kap. 12, 13, 14, 15, 17. element med miljöstöd eller bidrag till kulturmiljövård (R). rar även vårdade fornläm- *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , Kemikalieinspektionen, Naturvårds- verket och ges i uppdrag att långsiktigt säker- ställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I upp- draget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Lämplig instans bör utreda möjlighet att ta fram indikator om intro- duktion av främmande arter och genmodifierade organismer. Detta arbete bör samordnas för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllran- de våtmarker, Storslagen fjällmiljö och Levande sjöar och vattendrag. och bör ges i uppdrag att ut- reda hur precisering b) och etappmål 3 om bevarade och vårdade kulturmiljöer i odlingslandskapet kan följas upp. I uppdraget ingår att vid behov ge förslag på relevanta indikatorer. bör ges i uppdrag att utveckla indikator 133 om åkermarkens näringstillstånd. bör ges i uppdrag att undersöka möjligheter att utveckla en indikator för att följa upp inverkan på biologisk mångfald i odlingslandskapet. Indikatorn bör ta hänsyn till karaktärsarter. fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183)) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. I beslutet har miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö formulerats på följande sätt; Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mång- fald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: –Fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sam- manhängande områden bibehålls. –Fjällens biologiska mångfald bevaras. –Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. –Kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras och utvecklas. –Rennäring, turism, jakt, fiske och annat nyttjande av fjällen liksom bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn till naturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald, natur- och kultur- miljövärden samt värden för friluftsliv. –Låg bullernivå eftersträvas. 17.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Lokala bestånd av fisk i fjällens sjöar och vattendrag svarar för reproduktion och återväxt samt har bibehållen genetisk mångfald och funktion i ekosystemet. b)Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. c)Vegetationstäcket på kalfjället minskar inte. d)Arealen tysta områden ökar Förslag till etappmål: 1.Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet är försumbara. 2.Buller från motordrivna fordon och flyg i fjällen minskar och uppfyller nedanstående specifikation. –flygbuller är försumbart både inom skoterregleringsområden klass A och inom av nationalparksarealen. –av terrängskotrarna uppfyller högt ställda bullerkrav (lägre än 73 dBA1). 3.Senast 2010 har merparten av områden med representativa kul- tur- och naturvärden i fjällområdet ett långsiktigt skydd, som vid behov innefattar skötsel och restaurering. 4.Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Vi bedömer att hållbarhet kan nås inom en generation om berörda sektorer och samhället i övrigt visar de hänsyn som följer av kom- mitténs föreslagna delmål. Det förutsätter att sektorerna lever upp till den generella och särskilda hänsyn de måste ta till miljön. Ett länsövergripande perspektiv behöver utvecklas som utgångspunkt för regionala och lokala åtgärder. har viktiga uppgifter både vad gäller miljösektorsmål för rennäringen och översyn av myndighetsansvaret för rennäringen. De största ekonomiska åtagandena rör utbytet av skotrar. 1 Enligt mätmetod SAE J 192 Recommended Practice, Exterior sound level for snowmobiles, som bl. a. tillämpas i . Metoden är utformad av Society of (). För närmare beskrivning se Miljöklassning av snöskotrar, Slutbetänkande från , SOU 1995:97. 17.3Skälen för kommitténs förslag Underlaget för förslagen till preciseringar och etappmål har i första hand hämtats från fjällmiljö (NV rapport 5001), samt från och miljön (RAÄ 1999) och propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145). Bevarande av lokala bestånd av fisk i fjällens sjöar och vattendrag behandlas under Levande sjöar och vattendrag, särskilt frågan om utsättning av fisk. Se också etappmålet om överuttag av fisk under Hav i balans samt levande kust och skärgård. a)Förslag från som bygger på förslag i regeringens miljömålsproposition (utgångspunkt för nya delmål). Frågan utredd av länsstyrelserna i fjällänen, men utredningen ledde inte fram till konkreta mål, åtgärder och konsekvensbedömningar. b)Detta mål har, något allmännare formulerat, antagits av i samband med miljöpolitiska beslut. Regeringen preciserade i miljömålspropositionen målet och gjorde bedömningen att det bör fortsätta att gälla som ett delmål. Eftersom målet främst är ett kvalitetsmål bedömer vi att det bör utgöra en precisering, men vi har också kompletterat med särskilt etappmål om hotade arter (etappmål 4). c)Förslaget har sitt ursprung i Miljövårdsberedningens utredning Hållbar utveckling i landets fjällområden. Länsstyrelserna i fjälllänen har haft i uppdrag att utforma regionala mål för lavtäckets täckningsgrad.