sou · GOB37d9 · 2001-01-01 00:00:00 — Många åtgärder löser flera miljöproblem, och det är därför svårt att göra en fördelning av kostnaderna på olika miljöproblem. 124 Har en hållbar utveckling? Bilaga 7 till LU 1999/2000 Effekterna av övriga miljöhot: miljögifter, strålning, minskad bio- diversitet och växthuseffekten, har inte beaktats i beräkningarna ovan. Kostnaderna för dessa är också mycket svåra att uppskatta, bland annat beroende på att det är svårt att säkerställa effekterna av sådan påverkan. Utifrån befintliga studier har ändå försökt att uppskatta storleksordningarna på de kostnader som kan bli en följd av dessa miljöhot, vilket redovisas i tabell 7.3. Tabell 7.3 Reala effekter av övriga miljöhot flera miljarder globalt? Anm: Se appendix I för en presentation av det underlag som legat till grund för beräkningarna. Rörande miljögifter finns endast ett fåtal studier av ekonomiska skador gjorda.3 Främst har skador till följd av kvicksilver studerats. Inom rubriken strålning ryms den ökade ultravioletta strålningen till följd av tunnare ozonskikt, men också risken för radioaktiv strålning. Sannolikheten för läckage av radioaktivitet från svenska kärnkraftverk är mycket liten, men effekterna om något sådant skulle hända skulle vara stora. Kostnader till följd av strålning är därför mycket svårt att skatta. Kostnaderna till följd av minskad biodiversitet har skattats som kostnader för att bygga upp en artdatabank, forska om biodiversitet samt olika miljöstöd som ska öka förutsättningar för en bibehållen biodiversitet. Utöver det finns också en betalningsvilja för att bevara 3 Se , T. i SOU 1996:117. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Har en hållbar utveckling? arter, vilket inte avspeglas i tabellen. Det finns ett antal studier gjorda rörande betalningsviljan, vilka tyder på att den totala betalningsviljan kan överstiga . Kostnaderna för växthuseffekten är mycket svåra att skatta. Globalt sett kommer stora kostnader uppstå till följd av översvämningar, stormar och utbredd torka, som är förknippade med det varmare klimatet. är ett av de länder som kanske rent av kan gynnas som en följd av att det varmare klimatet ökar produktiviteten i ekosystemen. Det är under förutsättning att inte ändrar riktning.4 Effekterna av växthuseffekten är ovissa. I tabell 7.4 görs en sammanställning av effekter av utnyttjande av naturresurser. Tabell 7.4 Effekter av utnyttjande av naturresurser Miljoner kronor, priser (markkemisk försämring) 1 Effekter som härrör från jordbruksmarken, t.ex. erosion, jordpackning, ingår i tabell 7.1. 4 Se även Andra Nationalrapport om Klimatförändringar (Ds 1997:26) för en beskrivning av hur kan påverkas av klimatförändringar. 126 Har en hållbar utveckling? Bilaga 7 till LU 1999/2000 I skogen har virkeslagret ökat . Skogslager- ökningen (tillväxt minus avverkning) värderades till och (se tabell 7.4). Fiskbeståndets utveckling är svårt att kvantifiera i och med att det förekommer naturliga variationer. Inget försök har heller gjorts att värdera effekter av förändringar i fiskbeståndet. För de ändliga resurserna existerar ett flertal konkurrerande metoder rörande hur värdet av dessa ska skattas. I tabellen har medelvärdet av driftsöverskotten från råvaruutvinningen använts för att skatta den minskning av nationalförmögenheten som gruvdriften innebär. Med detta beräkningssätt kan minskningen i tillgången på ändliga resurser värderas till (både och ). Att sammanställa de olika ingående posterna till ett enda mått kan ge intryck av att det också finns ett mycket exakt resultat från beräkningarna. har de osäkerheter som finns i underlaget kommenterats. Det är därför snarare storleksordningarna på de olika posterna som ska noteras. Sammanställningen i tabell 7.5 syftar därför till att illustrera hur nettonationalprodukten kan justeras med avseende på miljö- och naturkapitalförändringar. I sammanställningen har inte heller välfärdseffekter räknats in. Anledningen till det är att välfärdseffekter i form av konsument- överskott inte finns med i nationalräkenskaperna i övrigt. Om det tas med för miljö- och naturresurser bör det även göras i andra sammanhang. Det är rimligt att tänka sig att ett sådant bredare mått på välfärd utvecklas på sikt.5 Ytterligare en anledning till att välfärds- effekterna inte har räknats med är att de direkta och indirekta metoder som har använts för att värdera miljön inte i första hand har utvecklats för en utvidgning av nettonationalprodukten. Om välfärdseffekterna ändå räknas in blir fortfarande de övergripande slutsatserna giltiga även om kostnaderna (i termer av det negativa värdet) av miljö- förändringarna avsevärt ökat. 5 Vissa ytterligare justeringar kan t.ex. behöva göras med hänsyn till lönesumman om miljöjusterad NNP ska ses som ett bredare mått på välfärd. Det bör då göras ett avdrag för det faktum att människor behöver arbeta i form av ett värde som motsvarar en ren ersättning för själva arbetsinsatsen. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Har en hållbar utveckling? I tabell 7.5 görs en sammanställning av miljöjusterad NNP. Tabell 7.5 Miljöjusterad nettonationalprodukt (NNP) Miljoner kronor, priser Anm: Naturkapitalförslitningen och miljöskador är uttryckta i termer av real- ekonomiska effekter enligt produktionsperspektivet. 1Kostnader för kalkning inkluderas inte, till skillnad från i tabell 7.1. Kalknings- kostnaden representerar ett utlägg för att förhindra ytterligare förslitning. 2Kostnader för miljöskador omfattar endast buller och hälsa. Den miljöjustering som sker i form av naturkapitalförslitning och miljöskador utgör (1993) respektive (1997) av NNP. Kostnaderna för de sammanlagda negativa miljöeffekterna får därför betecknas som små och uppvägs väl av ökningen av andra poster. Vid en jämförelse har inte heller miljökostnaderna stigit. Det bör upprepas att effekterna av vissa miljöhot: uttunning av ozonskiktet, minskad biodiversitet och växthuseffekten, inte har inkluderats i beräkningarna. Det framgick i kapitel 5 att hållbar utveckling skulle kunna tolkas som en utveckling där justerad NNP inte minskar över tiden. Resultaten i tabell 7.5 pekar utifrån denna tolkning på att kan bedömas ha en hållbar utveckling, med avseende på de effekter som kunnat inkluderas i värderingarna. är det inte möjligt att utifrån denna sammanställning dra någon slutsats om utvecklingstrenden eftersom det endast är två enstaka, och av varandra näraliggande, år som har studerats. 128 Har en hållbar utveckling? Bilaga 7 till LU 1999/2000 För att mäta om utvecklingen är hållbar eller inte har den miljöjusterade nettonationalprodukten beräknats. Det innebär att förändringar i naturkapital och värdet av uppkomna miljöskador skattats och beaktats i nationalräkenskapsmåttet. De beräkningar som presenterats i kapitlet tyder på att kostnaderna för de sammanlagda negativa miljöeffekterna får betecknas som små. Vid en jämförelse har inte heller miljökostnaderna stigit, vilket antyder att en effektivare och mindre miljöstörande teknik har tagits i bruk. Beräkningarna indikerar att kan bedömas ha en hållbar utveckling, eftersom justerad NNP inte avtar över tiden. Vissa stora miljöhot, bland annat klimatförändringar och uttunning av ozonskiktet har dock utelämnats från beräkningarna. Analysen visar att värdering och sammanställning av informationen i ett justerat NNP-mått kan ge värdefull information om betydelsen av de miljöutsläpp som produktionen ger upphov till. Justerad NNP kan därför tjäna som ett ramverk för att organisera monetära miljödata. kan justerade NNP inte utgöra det enda underlaget för en bedömning av om utvecklingen är hållbar eller inte. En viktig komponent för ett långsiktigt hållbart samhälle är bl.a. den resurs som befolkningen utgör. I de beräkningar som presenterats ovan har inte humankapitalet räknats med på grund av otillräckligt dataunderlag. Ytterligare metodutveckling och datainsamling behövs om denna komponent ska kunna inkluderas. Avslutningsvis kan det konstateras att det troligen är svårt att finna en tolkning av en hållbar utveckling som är allmängiltig och som alla kan vara överens om. Att begränsa synsättet till den del av utvecklingen som rör miljö- och naturresursutnyttjandet, eller kanske till delar av miljön, är inte fruktbart. Inte heller att avgränsa synsättet till den rent ekonomiska utvecklingen, såsom den vanligtvis mäts. Därför har den tolkning som gjorts i denna bilaga varit bred i bemärkelsen att det är framtida generationers samlade välfärd som bör bevaras. Det ger i sin tur en utgångspunkt för att diskutera vad en sådan långsiktig utveckling bör omfatta. Justerade nationalräkenskaper är det mest framträdande redskap som finns för att ge information om vilken påverkan dagens aktiviteter kan ha . Ur bilagan finns det anledning att lyfta fram följande: Den kapitalstock som ger oss försörjningsmöjligheter består av en kombination av naturresurser, realkapital och humankapital. Det har över tiden visat sig finnas substitutionsmöjligheter mellan olika typer av resurser och mellan olika naturresurser. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Har en hållbar utveckling? utvecklingen är hållbar så länge vi inte förstör eller överexploaterar något som är svårt eller oerhört kostsamt att ersätta. Detta är en viktig del av miljöpolitiken i allmänhet och även i strävan mot en hållbar utveckling. Miljöpolitiken har en viktig roll att med hjälp av olika styrmedel styra så att samhällets kostnad för att utnyttja resursen också avspeglas i det pris enskilda aktörer betalar för utnyttjandet. Utnyttja de värderingsmetoder som finns Miljövärderingar leder till ett förbättrat beslutsunderlag när en investering ska göras. Detta ökar därför förutsättningarna för att miljö- utnyttjandet sker på ett långsiktigt hållbart sätt. Skattningar av miljö- värden har också möjlighet att bli mer precisa i takt med att kunskapen ökar om olika orsakssamband. Vissa av metoderna kan också fånga upp välfärdseffekter. Fokus på vissa miljövärden Miljövärden som är särskilt centrala för att upprätthålla en hållbar utveckling kan behöva bevakas särskilt. Här kan regleringar, eller en kombination av skatter och regleringar, vara nödvändigt för att hålla en tillräcklig kvalitet på natur- eller miljöresursen. Globala problem kräver globala lösningar Vid problem av global natur är internationell samverkan viktig för att överhuvud taget uppnå någon miljöeffekt. Ensidiga strikta regleringar, särskilt för ett litet land som , innebär inte att en hållbar utveckling underlättas. Sträva efter att minska osäkerhet Om ingen osäkerhet fanns skulle det vara lätt att avgöra vilka resurser som är viktiga att bevara. Forskning om t.ex. ekologiska samband kan minska osäkerheten om hur olika resurser ska värderas. I takt med ökad kunskap finns det bättre förutsättningar att ta in miljö- och naturresursvärden i olika beslutsunderlag. Bilaga 7 till LU 1999/2000 – underlag till beräkningar av , () De gjorda miljöjusteringsberäkningarna syftar till att: 1) monetärt värdera några av de största miljöproblemen har att hantera; 2) redovisa det svenska uttaget av ändliga och förnybara naturresurser enligt några olika värderingsmetoder. Nedan följer kommentarer till de siffror som redovisas i kapitel 7. Realekonomiska effekter i ekosystemen Markförsurningsdata är hämtade från KI:s miljöräkenskaps- rapporter1, där också metodbeskrivningen finns att läsa. Mark- försurningen är ett typexempel på hur skillnaderna mellan ett konsumtionsperspektiv och ett produktionsperspektiv kan se ut. Ur konsumtionsperspektivet har just skogsförsurningen börjat dämpa skogens tillväxttakt, varför kostnaderna efter att ha varit obefintliga fram till alldeles , från och med nu kommer att öka de närmaste decennierna. Ur ett produktionsperspektiv är det tvärtom; de stora utsläppen (och därigenom de stora doserna av surt nedfall) skedde för sedan, varför kostnaderna var högst då. De kommande årens (förhoppningsvis) successivt lägre utsläpp (och nedfall) får till 1 [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Account, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1 och [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9. Bilaga 7 till LU 1999/2000 följd att kommande år får en allt lägre skuldbörda för det totala markförsurningsförloppet. De bokförs således för successivt minskande kostnader för de uppskattade negativa externa effekterna samhällsekonomiska aktiviteter. En mängd samverkande skäl, och inte bara markförsurningen, anses i och för sig ligga bakom de skogsskador som redan har upptäckts i skogen. Förutom markförsurningen diskuteras klimatets inverkan (torrår, mildvintrar och allt högre årsmedeltemperaturer) samt att trädslag har planterats utanför sina egentliga växtområden (barrträd planteras för långt söderut). Antagligen samverkar alla dessa orsaker med varandra, vilket sätter ned trädens motståndskraft mot angrepp från skadedjur och sjukdomar. De tidigare försöken som utförts på plantor, och som legat till grund för antaganden om hur snabbt och hur mycket markförsurningen skulle påverka skogstillväxten, har visat skilda resultat från de senare försök på skogsväxande träd som rapporterats. tidigare presenterade studier (vilka används i de aktuella beräkningarna) har därför eventuellt överskattat markförsurningens inverkan vad gäller verkningarnas omfattning. Markförsurningen verkar i hela landet, men i har huvud- sakligen skogsbrukets egen försurande inverkan en större betydelse för markförsurningen än nedfallet av försurande ämnen. Den ökade ultra- strålningen från ett tunnare stratosfäriskt ozonskikt tros också inverka på trädens vitalitet i och med att fotosyntesförmågan hos barr och löv kan skadas. Ozonuttunningen är störst vid polerna, varför det är norra som riskerar att drabbas värst. Luftföroreningar som svavel och marknära ozon kan också direkt skada barr och löv, vilket på samma sätt minskar trädens vitalitet. Detta sker dock huvudsakligen i och . Några beräkningar av de ekonomiska effekterna av dessa senare miljöproblem finns inte gjorda. Möjligtvis skulle den eventuella överskattningen av försurningens verkan kunna kompenseras av dessa andra båda miljöproblem, som anses vara mindre i omfattning (skadeverkan) än markförsurningen. Välfärdsvärderingen härstammar från att tusen svenskar i en enkät2 angivit en årlig betalningsvilja för att komma till rätta med skogs- försurningen (från vilken skogsförsurningens virkesbortfall dragits bort för att undvika dubbelräkning). Åtgärdskostnaden – den praktiskt enklaste åtgärden för att förhindra att skogsförsurningen tilltar är att kalka skogsmarken och på sätt kompensera för de baskatjoner som försvunnit – kostnaden för att neutralisera baskatjonförlusterna från markförsurningen som skett 2 [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9. Bilaga 7 till LU 1999/2000 uppgår till uppskattningsvis en miljard kronor.3 Att kalka tillbaka det sammanlagda baskatjonförrådet som förlorats skulle kosta i storleksordningen 100 miljarder.4 Cesium i flora och fauna: av den svenska bär, svamp och viltskörden kan anses ha gått till spillo p.g.a. att den inte kan konsumeras av hälsoskäl för att bequerellhalten är för hög. Cesium- spridningsuppgifterna är hämtade från Monitor 13 och skördestorlek och värde från . Välfärdsförlusterna är tiofaldigt högre mest p.g.a. jägarnas höga betalningsvilja. Cesium- skadorna går inte att åtgärda men läker ut under nästa århundrade. Arealförlust: har lagt ned av sin jordbruksareal det senaste halvseklet. Framför allt har arealen betes- mark minskat till följd av att kraftfoder importerats. Åkerarealen har också gått ned i takt med att storjordbrukets rationalisering, mekanisering, växtförädling och höga (konst)gödsel- givor lett till att det har krävts allt mindre arealer för att föda den svenska befolkningen och kreatursstocken. verkar det dock ha blivit svårare att höja skördarna ytterligare, ens med ökad insatsvaruanvändning. Att svensk jordbruksmark ställs om till skogsplantering eller annan fotosyntesanvändning innebär ingen egentlig kostnad i och med att omställningen ofta görs just av ekonomiska skäl. Att exploatera jordbruksmark för att bygga på den ger dock en alternativkostnad, i och med att man går miste om det gratisarbete fotosyntesen utför. Vinsterna av exploateringen syns i BNP-siffrorna och i national- förmögenhetsstatistiken, men den förlorade alternativkostnaden har synliggjorts. Det är först som den national- 3 [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Account, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1. 4 Se , W. i [1998], Försurning och kalkning, Rapport 4891. 5 Se , P. i [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Account, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1 och [1993], miljö – tillstånd, utveckling och hot, Monitor 13. Bilaga 7 till LU 1999/2000 ekonomiska artikelfloran6 har börjat resonera i dessa banor, även om klassiska ekonomer och fysiokrater tangerat området förut. Den totala årliga förlusten av åkerskördar och virkestillväxt som kommer sig av den totala svenska markexploateringen (1,) uppgår till runt , och har förlusterna ökat med p.g.a. den markexploatering som skett under respektive år. Vi lever följaktligen med ett årligt bortfall på drygt en miljard (konsumtionsperspektivet), medan årets exploatering orsakar ett bortfall på just . Men den jord som exploateras är borta för alltid (åtminstone för ) och kapitalvärdet av den förlorade jorden är . Arealförlusten kostar alltså mycket i produktions- perspektivet (kapitalförlust) men lite i konsumtionsperspektivet (inkomstförlust ). Alternativkostnaden är däremot dyr i konsumtionsperspektivet för vi lever med konsekvenserna av alla tidigare exploateringsbeslut, medan det är bara årets exploaterings- beslut som påverkar alternativkostnaden i produktionsperspektivet.7 Välfärdsförlusterna av att det öppna kulturlandskapet minskar i omfattning är relativt små. Åkerarealens livsmedelsproducerande förmåga värderas 2-3 gånger högre än det estetiska värdet, som det öppna landskapet för med sig för t.ex. rekreationen. För betesmarkerna är dock förhållandet det motsatta.8 Markförsurning: Jordbruksmark som försurats bemöts delvis med kalkning, och den återstående markförsurningseffekten skulle kunna kalkas bort.9 Marknära ozon: Skördebortfallet som orsakas av höga halter av marknära ozon håller sig på relativt nivå.10 Åtgärder mot luftutsläpp (både kolväten och kväveoxider) skulle ha en verkan mot en 6Se t.ex. golden rule-resonemangen i Chichilniski, G. och Heal, G. [1998], Economic returns from the biosphere, i Nature, febr. 7Hela detta resonemang om att alternativkostnaden för förbigången fotosyntes- produktion bör tas med i miljöjusteringsberäkningarna är ur det teoretiska perspektivet nytt (se fotnoten ovan) och har ännu inte arbetats in i FN:s miljö- räkenskapsmanualer. 8Haasund, K. [1995], Naturvårdskontraktsrapport, Rapport 18408, . 9Konjunkturinstitutet [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Accounts, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1. 10Ibid och [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9. Bilaga 7 till LU 1999/2000 rad luftföroreningsproblem, bl.a. ozonskadorna. Jordpackning:11 Tunga maskiner trycker till matjorden, vilken reser sig igen efter med hjälp av mikroorganismer, tjäle, m.m. Packning av den underliggande alven är dock mer permanent. Skörde- bortfallet ligger i storleksordningen p.g.a. jordpackningen, och på vissa jordar är den bestående och förvärras med tiden, varför produktionsperspektivet ger ett högre bortfall än konsumtions- perspektivet. En ökad medvetenhet kan marginellt förbättra problemet, men å andra sidan blir maskinerna större och större, ofta tyngre och tyngre och de används på allt fler (perifera) åkrar ju längre struktur- rationaliseringen går. Bortodling:12 Dikad och odlad tidigare myrmark kan förlora sitt matjordstäcke genom oxidation, vilket historiskt har varit väldigt vanligt och är ett problem på vissa jordar. Hård odling ger följaktligen ett gott resultat på framtidens bekostnad, vilket ger ett negativt utslag i produktionsperspektivet, medan den inte syns i konsumtionsperspektivet. Sänkt humushalt:13 Intensiv odling, dålig återföring av de bort- transporterade grödorna och avsaknad av växtföljdsbruk med nedplöjda gröngödselgrödor sänker humushalten i odlingsjorden, vilket sänker produktiviteten med uppemot en halv procent. Problemet har existerat och ökar marginellt med det allt intensivare konventionella jordbruket, men å andra sidan ljusnar situationen något av att alternativodlingen är på frammarsch (höga ökningstal från en låg nivå). Markförgiftning:14 Framför allt är det kadmiumhalterna i jorden som ökar från tre skilda håll, främst från konstgödselanvändning, men också från luftutsläpp (nedfall) och från en ökad tillgänglighet från jord- skorpan när markförsurningen tilltar. Även vissa andra ämnen kan förgifta jordar vid olyckor, för höga utsläpp (nedfall), felaktig Haasund, K. [1986], Jordbruksmarken i naturresursekonomiskt perspektiv, Rapport 269, , . Priset på en hektar odlingsmark och värdet av årsskördar har dock uppdaterats från Jordbruksstatistisk årsbok och Nationalräkenskaps- och förmögenhetsstatistiken. 12Haasund, K. [1986], Jordbruksmarken i naturresursekonomiskt perspektiv, Rapport 269, , . Bilaga 7 till LU 1999/2000 växtgiftshantering m.m. så att skördarna blir hälsovådliga att förtära. Ännu är det bara små arealer som anses förgiftade, men halterna av kadmium ökar successivt, om än i avtagande takt, så kan mark- förgiftning innebära ett potentiellt stort problem. Erosion:15 Vinderosion är, speciellt i slättbygder som , ett problem. Vattenerosionen är i ett betydligt mindre problem. flyger lätt och nyttig matjord bort i en omfattning som sänker skörderesultatet med några promille, dels p.g.a. att jordarna där jorden tidigare befann sig har försämrats, dels p.g.a. de problem som skapas av att jorden kan landa på grödor på andra ställen. Försurning: Kalkningsinsatserna behandlas i Kalkningsutredningen.16 Sjöförsurningen är långsamt tilltagande men minskande nedfall och strategiska kalkningsinsatser håller tillståndet i de mest prioriterade områdena stabilt. Hålls kalkningsinsatserna uppe och markförsurnings- trenden kan hejdas behöver inte sjöförsurningssituationen bli så mycket värre, även om vi får leva med den långt in också under de mest gynnsamma omständigheter. En tredubblad kalkningsinsats skulle hålla närapå hela det svenska sötvattensekosystemet intakt försurningsmässigt.17 Gällande försurning av grundvatten har värderingen gjorts utifrån kostnaderna för att med reningsutrustning undkomma problemet. Alla berörda brunnar har säkert inte införskaffat utrustningen varför en del av kostnaden i realiteten uppkommer som hälsoproblem, oro eller ökade vattentransporter från friska brunnar. Kvicksilver, cesium, miljögifter: Dessa miljöproblem drabbar fisket, och därigenom också indirekt fastighetspriser och välfärd. Omfattningen av förgiftade vatten är inte ens hälften av försurningens. 15Haasund, K. [1986], Jordbruksmarken i naturresursekonomiskt perspektiv, Rapport 269, , . 16SOU 1996:53, Kalkning av sjöar och vattendrag - betänkande av . 17Sifferuppgifterna är hämtade från framför allt [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9, men också [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Accounts, Svenska miljö- räkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1. Bilaga 7 till LU 1999/2000 På vissa håll sammanfaller problemen. Områdena som påverkats är inte de mest bebodda eller de med de högsta fastighetspriserna, varvid summorna det rör sig om inte är så betydande – några i realekonomiska effekter och några tiotal i välfärds- förluster.