sou · GOB369 · 2001-01-01 00:00:00 — Företagen tillfrågades även om förekomsten av avtalet medför eko- nomiska problem för elhandelsföretaget – respektive för kommunen i det fall företaget är kommunägt – i den uppkomna situationen med för- tida upphörande av leveranskoncessionen. Svaren på detta redovisas i tabell 5 nedan. SOU 2000:69 %LODJD 53 7DEHOO Företagens bedömning av problem i det fall man har avtal som alltjämt löper och ej har omförhandlats (24 företag, varav 14 helt eller delvis kommunägda) * två företag har inte svarat på frågan Det är svårt att utifrån enkätsvaren urskilja några mönster bland de fö- retag som anser sig ha problem med kraftanskaffningsavtal som allt- jämt löper och ej har omförhandlats. Således omfattar denna grupp ex- empelvis både relativt stora och små företag. I de flesta avseenden som enkäten speglar skiljer sig heller inte de företag som uppger att man har problem från dem som uppger att man inte har problem. Således finns inga utläsbara skillnader beträffande kundrörlighet sedan schablonberäkning infördes och ej heller beträf- fande kraftanskaffningsavtalets löptid eller volymvillkor. Att döma av enkätsvaren finns dock en skillnad mellan dessa grupper vad beträffar avtalets prisvillkor. Naturligt nog uppger således de företag som anser sig ha problem överlag att avtalet avser ett fast – och relativt högt – pris, medan de företag som inte anser sig ha problem tycks ha friare prisvillkor. Av de företag som säger sig ha problem har 12 kontaktat leverantö- ren för att söka få till stånd omförhandling eller annan förändring av avtalet. Att döma av enkätsvaren har flertalet företag därvid fått erbju- danden om att justera avtalet, dock inte till villkor som man funnit attraktiva. Fyra företag uppger att råkraftleverantören vägrade justera avtalet. )|UHWDJ PHG NUDIWDQVNDIIQLQJVDYWDO VRP DOOWMlPW O|RPI|UKDQGODWV Av de företag som svarat på enkäten uppger 27 att man har omför- handlat kraftanskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leveranser till leveranskoncessionskunder. För ca hälften av dessa elhandelsföretag avser det omförhandlade avtalet en mycket stor del av försäljningen (oftast ). avser det omförhandlade avtalet eller mindre av företagets elför- säljning. Hur avtalet förändrades genom omförhandlingen varierar. Tre modeller är dock vanligast förekommande: samma volym, men rörligt pris (i allmänhet kopplat till ), mindre volym, men samma pris, eller lägre pris, men längre avtalstid. Företagen tillfrågades även om avtalet trots omförhandlingen medför ekonomiska problem för elhandelsföretaget – respektive för kommunen i det fall företaget är kommunägt – i den uppkomna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessionen. Svaren redovisas i tabell 6 nedan. 7DEHOO Företagens bedömning av problem i det fall man har avtal som omförhandlats (27 företag, varav 16 helt eller delvis kommunägda) * två företag har inte svarat på frågan Utifrån enkätsvaren går det inte att se några mönster bland de företag som uppger sig ha problem. Svaren visar heller inte på några tydliga skillnader mellan de företag som uppger sig ha problem och de företag som inte anser sig ha problem, vad beträffar företagens storlek, kund- rörlighet sedan schablonberäkning infördes m.m. )|UHWDJ PHG NUDIWDQVNDIIQLQJVDYWDO VRP KHOW HOOHU GHOYLV IUnQWUlWWV L I|UWLG Tio av de företag som svarat på enkäten uppger att man helt eller delvis har frånträtt kraftanskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leve- ranser till leveranskoncessionskunder. I de flesta fallen har frånträd- andet skett genom att företaget betalat en lösenavgift. I vilken mån företagen bedömer att villkoren för frånträdandet med- för ekonomiska problem för elhandelsföretaget – respektive för kom- munen i det fall företaget är kommunägt – i den uppkomna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessionen framgår av tabell 7 nedan. 7DEHOO Företagens bedömning av problem i det fall avtal helt eller delvis frånträtts (10 företag, varav 7 helt eller delvis kommunägda) * ett företag har inte svarat på frågan Enkäten visar inte på några tydliga mönster bland de företag som upp- ger sig ha problem. Enkäten visar heller inte på några uppenbara skill- nader mellan denna grupp och de företag som inte anser sig ha pro- blem, vad beträffar företagens storlek, kundrörlighet sedan schablon- beräkning infördes m.m. 2PIDWWQLQJ P P DY ILQDQVLHOOD DYWDO VRP LQJnWWV L V\VlNUD LQN|S DY NUDIW DYVHHQGH OHYHUDQVHU WLOO OHYHUDQVNRQFHVVLRQV NXQGHU Enligt direktiven skall utredningen kartlägga hur många f.d. leverans- koncessionärer som har varit aktiva på terminsmarknad och hur stor del av deras omsättning fram till och med utgången av som var prissäkrad när intentionerna att leveranskoncessionssystemet skulle upphöra blev kända. Regeringens proposition Införande av schablonberäkning på el- marknaden, m.m. (prop. 1998/99:137) lämnades . Att leveranskoncessionssystemet inte skulle kunna upprätthållas när schablonbeäkning infördes framstod dock som starkt sannolikt . Detta eftersom näringsutskottet, i samband med bered- ningen av prop. 1997/98:159, redovisat som sin uppfattning att rege- ringen borde återkomma till med ett för- slag om bestämmelser om slopat timmätarkrav som skulle kunna träda i kraft och beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag (bet. 1998/99:NU4, rskr. 1998/99:53). Mot denna bakgrund har utredningen utgått ifrån att är den tidpunkt när, som det heter i utredningens direktiv, inten- tionerna att leveranskoncessionssystemet skulle upphöra blev kända. Företagen tillfrågades därför i enkäten om de har alltjämt löpande prissäkringsavtal som ingicks och har som motpart. Till de företag som svarade ja på detta ställdes följdfrågor kring avtalets villkor. Företagen med sådana avtal tillfrågades även om förekomsten av prissäkringsavtalet medför ekonomiska problem för elhandelsföretaget – respektive för kommunen i det fall företaget är kommunägt – i den uppkomna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessionen. Eftersom ett elhandelsföretag kan ha ingått prissäkringsavtal med andra motparter än ställdes i enkäten även frågor om före- komst och effekter av sådana prissäkringsavtal, på motsvarande sätt som i föregående stycke. Ett företag kan på en och samma gång ha prissäkringsavtal såväl med som med annan motpart. Av de företag som svarat på enkäten uppger 9 att man befinner sig i denna situation. Nedan redovisas svaren från f.d. leveranskoncessionärer med finan- siella avtal som ingåtts i syfte att prissäkra inköp av kraft avseende le- veranser till leveranskoncessionskunder och som har som motpart (avsnitt 1) respektive som har annan motpart än (avsnitt 2). )|UHWDJ PHG SULVVlNULQJVDYWDO PHG 1RUG 3RRO VRP PRWSDUW Av de företag som svarat på enkäten uppger 12 att man har finansiella avtal som ingicks i syfte att prissäkra inköp av kraft avseende leveranser till leveranskoncessionskunder och som allt- jämt löper och har som motpart. Hur stor procentandel av företagets inköpsvolym som är prissäkrad till och med utgången av genom sådana avtal varierar. För nå- got enstaka företag handlar det om 80–av inköpsvolymen. För flertalet företag handlar det emellertid om eller mindre. Några har dock även prissäkrat en del av inköpsvolymen genom avtal med annan motpart än . I enkäten ombads företagen att bedöma om förekomsten av prissäk- ringsavtalet medför ekonomiska problem för elhandelsföretaget – re- spektive för kommunen i det fall företaget är kommunägt – i den upp- komna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessionen. Svaren redovisas i tabell 8 nedan. 7DEHOO Företagens bedömning av problem i det fall man har prissäk- ringsavtal med som motpart (12 företag, varav 7 helt eller delvis kommunägda) * ett företag har inte svarat på frågan Utifrån enkätsvaren är det inte möjligt att bedöma om det finns några särskilda mönster bland de företag som säger sig ha problem med pris- säkringsavtal med som motpart eller hur dessa företags för- hållanden eventuellt skiljer sig från de företag som inte anser sig ha problem. Allmänt kan dock sägas att det företrädesvis är relativt stora företag som har prissäkringsavtal med som motpart. )|UHWDJ PHG SULVVlNULQJVDYWDO PHG DQQDQ PRWSDUW lQ 1RUG 3RRO Av de företag som svarat på enkäten uppger 21 att man har finansiella avtal som ingicks i syfte att prissäkra inköp av kraft avseende leveranser till leveranskoncessionskunder och som allt- jämt löper och har annan motpart än . Flertalet av dessa företag har genom sådana avtal prissäkrat mellan och av företagets inköpsvolym till och med utgången av . I några enstaka fall är hela inköpsvolymen prissäkrad genom sådana avtal. Företagens bedömningar av om förekomsten av prissäkringsavtalet medför ekonomiska problem för elhandelsföretaget – respektive för kommunen i det fall företaget är kommunägt – i den uppkomna situa- tionen med förtida upphörande av leveranskoncessionen framgår av tabell 9 nedan. 7DEHOO Företagens bedömning av problem i det fall man har prissäk- ringsavtal med annan motpart än (21 företag, varav 18 helt eller delvis kommunägda) För kommunen** *ett företag har inte svarat på frågan **tre företag har inte svarat på frågan Det är svårt att utifrån enkätsvaren se några tydliga mönster bland de företag som uppger att man har problem. Jämfört med de företag som inte anser sig ha problem tyder enkätsvaren möjligen på att företagen med problem – föga förvånande – i allmänhet har en högre prisnivå i sina avtal. 6\QSXQNWHU VRP IUDPNRPPLW YLG XWUHGQLQJHQV P|WHQ Utöver enkäten har utredningen inför lägesredovisningen diskuterat problemen med kraftanskaffnings- och prissäkringsavtal vid möten med företrädare för Elleverantörer, , och . Vissa av de synpunkter som därvid framförts finns skäl att redovisa i det här sammanhanget. Enligt Elleverantörer har ett tiotal f.d. leveranskoncessio- närer hört av sig och sagt sig ha problem kopplade till avtal i samband med det förtida upphörandet av leveranskoncessionssystemet. har även framfört att man har haft svårt att få till stånd omförhandlingar med sin råkraftleverantör. Vid utredningens möte med gjordes bedömningen att råkraftleverantörerna i allmänhet torde vara villiga att omförhandla avtalen, eftersom de vill behålla affärsrelationerna med sina kunder. Företrädarna för hänvisade även till att ett antal omförhandlingar skett. Vad beträffar eventuella problem som kraftanskaffnings- och pris- säkringsavtal kan medföra för den kommunala ekonomin, i det fall el- handelsföretaget är kommunägt, så framkom vid utredningens möte med att ingen kommun hört av sig till för- bundet med anledning av sådana problem. Slutligen kan nämnas att det vid utredningens möte med framkom att ett tjugotal f.d. leveranskoncessionärer är kunder hos Nord Vidare framfördes att ställer så pass stränga säkerhets- krav på de aktörer som handlar på elbörsen att risken är mycket liten att eventuella problem hos aktörerna skall påverka . I de enstaka fall av fallissemang som förekommit sades också säkerhetskraven ha inneburit att inte drabbats av förluster. Av de företag som svarat på enkäten har 46 angivit att man har problem som är kopplade till kraftanskaffnings- och/eller prissäkringsavtal och som har uppstått till följd av leveranskoncessionssystemets förtida upphörande. Av dessa företag anger 29 endast problem kopplade till kraftanskaffningsavtal, 8 endast problem kopplade till prissäkringsavtal och 9 problem kopplade till såväl kraftanskaffnings- som prissäkringsavtal. har angivit att man har allvarliga eller mycket allvar- liga problem av något slag. Av de företag som anger att man har problem är 27 helt eller delvis kommunägda. Av dessa anger 11 att företagets problem även medför problem för kommunen. I 4 fall uppges företagets problem medföra all- varliga problem för kommunen. Med hänsyn till den relativt låga svarsfrekvensen () är det svårt att bedöma hur representativa enkätsvaren är för hela kollektivet av f.d. leveranskoncessionärer. Enligt utredningens mening kan dock antas att de företag som anser sig ha problem och tror att utredningen kan med- verka till att förbättra situationen har svarat på enkäten. Det bör poängteras att bedömningarna av problemen helt är företa- gens egna. Utredningen har ännu inte haft möjlighet att närmare analy- sera de olika företagens situation. Vad de problem företagen angivit mer konkret står för kan utredningen därför inte uttala sig om i det här skedet av arbetet. Bland de företag som angivit att man i den uppkomna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessionssystemet har SUREOHP NRSSODGH WLOO NUDIWDQVNDIIQLQJVDYWDO förekommer två olika situationer: företag med alltjämt löpande avtal som ej har omförhandlats (17 företag), samt företag som sökt åtgärda sina problem genom att omförhandla eller frånträda avtalet, men trots detta anser att företaget befinner sig i en ofördelaktig situation (24 företag, varav tre även ingår i den första gruppen). De 17 företag som anser sig ha problem med kraftanskaffningsavtal som alltjämt löper och ej har omförhandlats har varierande löptider för sina avtal. För ca hälften av företagen löper avtalet till utgången av . Övriga företag har i allmänhet avtal med längre löptid. Vidare kan sägas att för av de företag som anser sig ha problem avser avtalet i stort sett hela elhandelsföretagets försäljning, medan avtalet i övriga fall i allmänhet avser mindre än hälften av försäljningen. Oavsett om de angivna problemen avser löpande, omförhandlade eller frånträdda avtal är det svårt att utifrån enkätsvaren se några tyd- liga mönster bland de företag som anser sig ha problem. T.ex. återfinns bland problemfallen såväl stora som små företag och såväl kommunägda företag som företag med annat ägande. I de flesta avseenden som enkäten speglar skiljer sig heller inte de företag som uppger att man har problem från de företag som uppger att man inte har problem. Således finns inga utläsbara skillnader beträff- ande exempelvis kundrörlighet sedan schablonberäkning infördes eller beträffande kraftanskaffningsavtalens löptider och volymvillkor. Möj- ligen kan sägas att de företag som uppger sig ha problem med avtal som alltjämt löper och ej har omförhandlats i allmänhet – och naturligt nog – har avtal med ett fast och relativt högt pris, medan de företag som inte anser sig ha problem överlag tycks ha friare prisvillkor. Mindre än hälften av de 17 företag som har problem med kraftan- skaffningsavtal som alltjämt löper och ej har omförhandlats uppger att avtalsvillkoren medger att företaget kan frånträda eller omförhandla avtalet. Trots detta talar flera skäl enligt utredningens mening för att råkraftleverantörerna kan vara villiga att justera även de övriga avtalen, låt vara att utredningen ännu inte själv varit i kontakt med berörda le- verantörer. Ett sådant skäl är att flera av de elhandelsföretag som anser sig ha problem har kontaktat sin råkraftleverantör i syfte att få avtalen justerade och därvid i flertalet fall fått konkreta erbjudanden om juste- ringar men inte funnit erbjudandena tillräckligt attraktiva. Ett annat skäl är att enkäten visar att de råkraftleverantörer som är aktuella i de berörda fallen – med något undantag – träffat uppgörelser om omför- handling och frånträdande med andra företag. Enligt utredningens direktiv skall kartläggningen beträffande pris- säkringsavtal avse hur stor del av inköpsvolymen f.d. leveranskoncess- ionärer hade prissäkrat till och med utgången av när intention- erna att leveranskoncessionssystemet skulle upphöra blev kända. Utredningen har utgått ifrån att är den tid- punkt när dessa intentioner blev kända. I den uppkomna situationen med förtida upphörande av leverans- koncessionssystemet har 17 företag angivit att man har SUREOHP PHG SULVVlNULQJVDYWDO VRP LQJnWWV I|UH GHFHPEHU . som har avtal med som motpart (9 företag). som har avtal med annan motpart än (15 företag, varav 7 även ingår i den första kategorin). Hur stor del av dessa 17 företags inköpsvolym som är prissäkrad till och med utgången av varierar. Ungefär en tredjedel av företa- gen har prissäkrat i stort sett hela sin inköpsvolym ge- nom avtal med och/eller genom avtal med annan motpart. Övriga företag har till och med utgången av prissäkrat eller mindre av inköpsvolymen genom sådana avtal. I likhet med vad som sades om problemen med kraftanskaffnings- avtal är det utifrån enkätsvaren svårt att se några tydliga mönster bland de företag som anser sig ha problem med prissäkringsavtal. Vid en jämförelse mellan dessa företag och de företag som inte anser sig ha problem framträder heller inga uppenbara skillnader beträffande före- tagens storlek, ägandeform, kundrörlighet sedan schablonberäkning infördes m.m. Möjligen kan sägas att de företag som anser sig ha pro- blem med prissäkringsavtal som ingåtts med annan motpart än naturligt nog tycks ha en högre prisnivå i sina avtal än de företag som inte anser sig ha problem med sådana avtal. Lägesredovisningen bygger helt på företagens egna bedömningar av problemen. I nästa fas av utredningsarbetet avser utredningen därför att närmare analysera de enskilda fall där företagen uppgivit att man har problem. Utredningen avser även att kontakta berörda motparter i dessa fall. Med hänsyn till att relativt många företag angivit att man har pro- blem kan dock utredningen i det fortsatta arbetet tvingas att i första hand prioritera de företag som angivit att man har allvarliga eller mycket allvarliga problem. De finska utredningsmännens arbete Den finska elmarknaden öppnades helt för konkurrens i och med att schablonavräkning infördes . Öppnandet av marknaden ställde de lokala elhandelsföretagen inför liknande problem som dem studerar. Den finska regeringen tillsatte därför två utredningsmän med uppdrag att söka finna lösningar på de lokala elhandelsföretagens problem. har från utred- ningsmännen inhämtat följande information om deras uppdrag och arbete. Utredningsmännens arbete avsåg avtal mellan de två helt domine- rande råkraftleverantörerna (s.k. partiförsäljare) och lokala elhandels- företag (s.k. minutförsäljare). De studerade avtalen hade framför- handlats och började gälla . Avtalen hade härmed ingåtts innan det blev känt att elmarknaden skulle öppnas för full konkurrens. Avtalen var i huvudsak av två slag: dels mycket långa avtal (upp till ) avseende de lokala elhandels- företagens grundläggande kraftbehov (s.k. basel), dels kortare avtal (mellan ett och ) avseende företagens kompletterande kraft- behov. Utredningsmännens uppdrag var att bedöma om det fanns omstän- digheter i kraftanskaffningsavtalen som negativt påverkade de lokala elhandelsföretagens möjligheter att konkurrera och att därefter – om man fann det nödvändigt – föreslå åtgärder som kunde lösa företagens problem. Enligt uppdraget skulle utredningsmännen inte delta i för- handlingar mellan avtalsparterna. Uppdraget avsåg ursprungligen av- talen om basel och utredningsmännen lämnade sina rekommendationer kring dessa avtal i en rapport . Man fick därefter i upp- drag att även lämna en rapport beträffande övriga kraftanskaffnings- avtal, vilken lämnades . I sin analys konstaterade utredningsmännen att öppnandet av den finska elmarknaden lett till en kraftig priskonkurrens. De lokala elhandelsföretagens intäkter från elförsäljning hade därför minskat, vilket antogs kunna medföra problem för i första hand de före- tag som hade långsiktiga avtal avseende basel. I de flesta fall bedömdes företagens resultat dock i sin helhet bli positiva tack vare att man även bedrev nät- och produktionsverksamhet. Utredningsmännen bedömde vidare att det var mycket osannolikt att något företag skulle gå i kon- kurs till följd av de problem man studerade. Avseende vilka åtgärder som borde vidtas för att lösa företagens problem med kraftanskaffningsavtal föreslog utredningsmännen att problemen i första hand skulle hanteras genom att avtalsparterna för- handlade fram justeringar av avtalen. Om förhandlingarna strandade föreslog utredningsmännen i andra hand att skiljemannaförfarande skulle utnyttjas. Som riktlinjer för förhandlingarna mellan avtalsparterna rekom- menderade utredningsmännen att volymerna i avtalen om basel skulle reduceras. Man föreslog att de lokala elhandelsföretagen skulle vara skyldiga att under den återstående avtalstiden köpa av avtalets volym till det pris som stod i avtalet. Resterande volym skulle före- tagen få köpa på den öppna marknaden. I sin andra rapport lämnade utredningsmännen motsvarande rekommendation beträffande övriga kraftanskaffningsavtal. I enlighet med sitt uppdrag har de finska utredningsmännen inte deltagit i de förhandlingar som bedrivits mellan råkraftleverantörer och lokala elhandelsföretag i syfte att justera avtalen. Utredningsmännen har emellertid fått information som tyder på att samtliga berörda lokala elhandelsföretag givits möjlighet att förhandla med sina leverantörer och även i förekommande fall träffat överenskommelser om att justera avtalen. Ett lokalt elhandelsföretag väckte visserligen talan om skilje- mannaförfarande, men även i detta fall kom parterna till slut överens genom bilaterala förhandlingar innan skiljemannaförfarandet behövde utnyttjas. Den information utredningsmännen fått tyder på att de rekommendationer man lämnade i sina rapporter i huvudsak följts vid förhandlingarna.