sou · GOB373 · 2001-01-01 00:00:00 — Det allmänna målet med verksamheten inom , SMC, är att utifrån databaser med geografiskt positionsbestämda persondata och med användning av s k mikrosimuleringsteknik belysa samband mellan socio-ekonomiska parametrar och livsstilar å ena sidan och olika typer av miljöpåverkan å den andra sidan. Inom program- met finns elva forskningsprojekt. Verksamheten är lokaliserad till Rymdhuset i . Miljödatacentrum producerar och utvecklar miljödatabaser med information från satellit- data. Centrumet utvecklar även metoder och modeller samt förmedlar miljöinformation inom olika informationsnätverk. utökades verksamheten genom att Rymdbolaget som är beslöt avveckla verksamheten inom bolaget och i stället knyta vissa av Satellitbilds verksamheter samt viss fjärranalysverk- samhet inom Rymdbolaget till MDC. I samband med denna förändring bytte MDC namn till . Verksamheten är nu att betrakta som kommersiell och behandlas inte vidare i denna rapport. genomfördes vetenskapliga utvärderingar av AFP, CIRC och SMC. Samtliga program har enligt utvärderarna uppnått målsättningen för verksamheten och får goda vitsord för de vetenskapliga resultaten. 3.3 EISCAT () Eiscat bildades av forskningsråd och akademier i sex europeiska länder, nämligen , , , , och . deltar även i verksamheten. Eiscat har sitt huvudkvarter i . Eiscat är en rymdvetenskaplig forskningsorganisation som med hjälp av radarteknik stud- erar förhållanden på hög höjd i jordens närmaste omgivning. En utsändningsstation finns i och mottagningsstationer finns i , och Sodankylä. Verksamheten expanderade 1993 genom uppbyggnad av en ny sändare/mottagarstation på . Forskningen avses öka kunskapen om de grundläggande processer som pågår i jordens omgivning på mycket hög höjd och deras långsiktiga konsekvenser för livet på jorden. Antalet anställda vid uppgick till 36 personer, varav 11 i . Eiscats omslutning uppgick till ca . Av personalen i var 7 forskare/tekniker. är en kommersiell anläggning som tillhör Rymdbolaget. Anläggningen är belägen ca öster om tätort. På uppdrag av nationella och internationella huvudmän för vetenskapliga försök sker vid uppskjutning av vetenskapliga raketer och bal- longer samt drift och övervakning av instrumenten på satelliterna. På uppdrag av den eu- ropeiska rymdorganisationen ansvarar också för administration, drift och underhåll av satellitstationen i . Bland kunder finns flera olika vetenskapsdiscipliner representerade, exempelvis astronomi, geokosmofysik, atmosfärfysik och mikrogravitet. har och blivit ett operativt centrum för försöksverksamhet inom ozonforskningsom- rådet. Sålunda genomfördes en uppmärksammad och omfattande mätningskampanj i vilken närmare 200 amerikanska och 130 europeiska for- skare deltog. Vid och arbetade ca 145 personer varav 110 var ingen- jörer/tekniker. Den ekonomiska omslutningen var . naturvetenskapliga forskningsstation utgör en fältstation för naturvetenskaplig forskning. Forskningsstationen ägs av och är belägen i ett unikt fjällområde vid Torneträsk. Målsättningen med forskningsstationen är att förse svenska och utländska gästforskare med möjlighet att bedriva vetenskapligt arbete med utgångspunkt i de speciella miljömässiga förhållanden som råder kring sta- tionen och också bedriva sådan forskning med den egna personalen. Stationen inrymmer föreläsningssal för 50 personer, laboratorier för undervisning samt sängplatser, kök och matsal för ca 50 personer. Vid stationen genomförs insamling och analys av material inom den närliggande fjällregionen, mätningar av olika parametrar utförs och specialkurser inom olika biologiska och geovetenskapliga discipliner genomförs. Den ämnesmässiga bredden av forskningen är betydande från biologiska vetenskaper såsom systematik, anatomi, morfologi och ekologi till andra vetenskapsområden såsom meteorologi, kli- matologi, hydrologi och marklära. hade naturvetenskapliga station 14 anställda, varav 4 forskare och 6 tek- niker. Omslutningen var ca . Till detta kommer den verksamhet inom MRI- programmet CIRC som bedrivs i och omsluter ca . gästades Abiskostationen av mer än 500 personer varav över 200 var utländska medborgare. De flesta besökare var forskare. Tarfala forskningsstation drivs av och är belägen i Tarfala dalen i närheten av (/naturgeo/glaciologi/ Tarfala/Tarfala.htm). Stationen inrymmer sängplatser och utspisningsmöjligheter för ca 40 personer. Forskningen vid stationen kan indelas i tre huvudområden, nämligen insam- ling av data av betydelse för högalpin forskning, glaciärforskning samt organisation av specialkurser och vetenskapliga konferenser. Därtill bedrivs en omfattande kursverksam- het för både grundutbildningsstudenter och forskarstuderande, till en omfattning av 50- 60 studenter . noterades över 2 000 gästnätter. Tarfala forskningsstation hade 3 anställda och en omslutning om ca . Därtill kommer den verksamhet inom CIRC som bedrivs i Tarfala och som omsluter ca . , , kan beskrivas som ett mångcampusuniversitet med en omfattande decentraliserad utbildningsverksamhet med tyngdpunkter i , och . startades i begränsad omfattning utbildning även i . driver två utbildningsprogram i , nämligen ett treårigt program inom geografiska informationssystem (GIS) och en ny civilingenjörsutbildning i rymdteknik. Utbildning och forskning/forskarutbildning vid bedrivs inom ramen för två vetenskapsområden, det humanistisk-samhällsvetenskapliga och det tek- niska vetenskapsområdet. Därutöver bedrivs konstnärligt utvecklingsarbete. Totalt omslöt inom grundläggande högskoleutbildning och inom forskning/forskarutbildning under . GIS-utbildningen i startade . Antalet nybörjarplatser är 30. Utbildningen är treårig och har bedrivits i i centralort. Som lärare ut- nyttjas huvudsakligen personal anställd inom dataföretagen i . Utbildningen är profilerad mot systemutveckling och databaser. Rekryteringen av studenter var in- ledningsvis mycket god med förhållandevis stor lokal rekrytering. för- sämrades sökbilden. Detta förklaras av att den initialt stora lokala efterfrågan nu till- godosetts och GIS-utbildningen har haft vissa svårigheter att i ett nationellt perspektiv konkurrera med andra liknande utbildningar. Utvecklingen verkar dock åter ha vänt och inför antagningen noteras en tydlig uppgång av antalet sökande med 95 sökande till 30 platser. Diskussioner försiggår om att bygga ut utbildningen med ett fjärde år och profilera detta år mot satellitbildteknik. planeras en ut- flyttning av GIS-utbildningen till som är under utbyggnad. I samband med den nya lokaliseringen förutsätts att viss samordning kan ske med andra befintliga ut- bildningar både vad avser lärare, kursutbud, mm. hade GIS-utbildningen följande omfattning: (inkl overhead och lokalhyra) Civilingenjörsutbildningen i rymdteknik startade i med 30 nybörjarplatser. Utbildningen omfattar , varav bedrivs i och de sista ett och ett halvt åren läses i . tillbringar dock studen- terna i för att därigenom få en försmak av den profilering mot rym- den som utbildningen ger. kommer de första studenterna till för sitt fjärde år. Intresset för rymdteknikutbildningen har visat sig vara stort med över fyra för- stahandssökande per utbildningsplats. Vid LTU finns också en ingång till civilingen- jörsstudierna som medger val av studieinriktning först i slutet av årskurs ett. Ett flertal studenter från denna s k öppna ingång har visat intresse för att profilera sina studier mot rymdteknik. Mellan 40 och 50 studenter beräknas således läsa sina sista tre terminer i . Utbildningen kommer att förläggas till och forskare vid IRF deltar i utbildningsverksamheten. Vid antagningen var söktrycket 695 sökande till 30 platser eller 128 förstahandssökande till de 30 platserna. För att möta den stora efter- frågan på rymdutbildning planeras en utökad antagning till rymdteknikutbildningen till 60 nybörjarplatser. En uppskattning av de intäkter som skulle genereras av 45 helårsstudenter ger en summa motsvarande ca . På lokalt initiativ och i samarbete med , , har LTU un- der de år som gått gett ett flertal kurser som distansutbildning i . Kurserna har svarat mot lokala behov av utbildade och har varit inriktade mot ex vis lärarutbildning, vård, data, företagsekonomi, juridik, språk och kultur. Totalt har denna utbildning omfattat ca 100 helårsstudenter. Planering av ytterligare ut- bildning pågår och kommer en treårig projektingenjörsutbildning att starta som distansutbildning. , , i disponerar platser för utveck- ling av decentraliserad utbildning i stödområde 1 (, , Väster- bottens och ). LTU har av DISTUM tilldelats medel för regionala distan- sutbildningsprojekt. har inte någon institution lokaliserad till men planerar att inrätta en institution i , gemensam med . Forskare vid deltar i den forskningsverksamhet som bedrivs inom MRI-programmets SMC-del. , UmU, bedriver utbildning och forskning/forskarutbildning inom hu- manistisk-samhällsvetenskapligt, medicinskt och naturvetenskapligt vetenskapsområde. Därutöver bedrivs konstnärligt utvecklingsarbete. Totalt omsluter inom den grundläggande högskoleutbildningen och inom forskning/forskarutbildning under . har byggt upp en kompetens inom distansutbildning- sområdet och bedrivit ett utvecklingsarbete med inriktning bl a på spridning av ut- bildning via studiecentra i ett stort antal kommuner. Därutöver har byggt upp en omfattande decentraliserad utbildning med tyngdpunkter i och och med ca 500 helårsstudenter vid vardera orten. Verksamheten är under ytterligare utbyggnad. har en placerad i . Rymdfysikinstituti- onen är lokaliserad till IRF. Inom rymdfysikinstitutionen bedrivs, med stöd av , grundutbildning och forskning/forskarutbildning inom rymdfysik-, rymdteknik- och atmosfärfysikområdena. Institutionen omfattar personal anställd vid och finansierad av eller IRF. Samarbetet mellan och regleras genom ett avtal. Personalförteckningen omfattar 9 personer. Av dessa är 6 lärare och 3 teknisk/administrativ personal. Av lärarna har tre arbetsuppgifter helt inom grundutbildningen medan tre har forskning inkluderat in sin befattning. Instituti- onen finansieras via grundutbildningsmedel från med undantag av de tre halvtidsbefattningarna med forskningsuppgifter som finansieras av IRF. Prefekt för institutionen är professorn i rymdfysik, med heltidsfinansiering från IRF. Vid instituti- onen finns 14 doktorander antagna, 10 i rymdfysik och 4 i atmosfärfysik. Doktoranderna finansierades med medel motsvarande ett studiestöd från medan resten finansieras via IRF, MRI och externa medel. Totalt finansierades forskning och forskarutbildning vid institutionen med 493 tkr från . Till institutionen är knutna de nedan diskuterade rymd- och miljöingenjörsutbildnin- garna. Forskare vid deltar i verksamhet som bedrivs inom MRI-programmets SMC- och CIRC-delar. Tre av professurerna inom MRI-programmen är knutna till . I startade en tvåårig högskoleingenjörsutbildning , Högskoleingenjörspro- grammet i Rymdteknik. Utbildningen förlängdes 1995 till att bli treårig. Rymdteknik- programmet har ett årligt intag av mellan 30 och 35 nybörjare. Söktrycket har varit högt med totalt ca 15 sökande per plats eller mellan två och tre förstahandssökande per plats. var sökbilden i , liksom vid många ingenjörsutbildningar i landet i övrigt, något sämre. finns totalt 356 sökande, varav 35 förstahand- ssökande. finns en påbyggnad till detta program i form av ett magister- program i Rymdteknik. antogs 20 studenter till magisterprogrammet i Rymdteknik i . hade rymdteknikutbildningen följande omfattning: (inkl overhead men exkl lokalhyra) Rymdteknikutbildningen är lokaliserad till IRF och replierar i hög grad på den kompe- tens och det engagemang som IRF-forskarna och forskare vid har samt på infrastrukturen vid IRF. Efter initiativ från startade en miljöingenjörsut- bildning med 35 nybörjarplatser förlagda till Parkskolan i tätort. Utbildningen fick totalt 60 förstahandssökande. Utbildningen är en bred miljöteknisk utbildning där forskarkompetensen vid utnyttjas. Kostnaden utbildning har beräknats till . Intäkter har beräknats med av statliga grundutbildningsmedel och extern finansiering. De externa medlen härrör från EU-medel inom mål 6 pro- grammet. Utbildningen har finansiering som ger möjlighet att anta en 30-grupp . I samarbete med , , har genomfört flera distansutbildningar, såväl yrkesutbildningar som fristående kurser. De lärarut- bildningar som bedrivits avslutades . har det totala utbudet omfattat ca 15 helårsstudenter . Under läsåret 00/01 planeras kurserna IT och samhälle, 10 poäng, och Museologi, 20 poäng, inom ramen för LKF:s verksamhet. Utöver de kostnader för forskning/forskarutbildning och grundläggande högskoleut- bildning som angivits ovan har inom budget anvisats för lo- kalkostnader i . , , i disponerar platser för utveck- ling av regionalt motiverad, decentraliserad utbildning i stödområde 1. har av DISTUM tilldelats medel för regionala distansutbildningsprojekt. I fanns följande forskning/forskarutbildning och grundläggande högskoleutbildning: Forskning/forskarutbildning i planerad omfattning av grundläggande högskoleutbildning i PROFILERAD OCH FORSKNINGSANKNUTEN GRUNDUTBILDNING Grundutbildningen i skall kännetecknas av god forskningsanknytning och vara profilerad mot den i befintliga forskningsorganisationen. Den föreslås få en in- riktning dels mot regelbundet återkommande utbildningar/program med nationell stu- dentrekrytering, dels mot mera oregelbundet återkommande utbildningar. De senare kan antingen vara utbildningar för närsamhällets behov eller påbyggnadsutbildningar (mastersutbildningar) med riks- och t o m internationell rekrytering inom de forskningsområden som finns representerade i . Distansutbildning skall användas. En utbyggnad föreslås från nuvarande och planerade ca 300 till 450 helårsstuden- ter. En visionsgruppföreslås få i uppgift att föreslå utbildningar som kan stärka den framtida samhällsutvecklingen i . Utbildningen föreslås organiserad inom en Rymd- och miljöhögskola i som knyts till och till 4.1 Rekrytering och efterfrågan har den grundläggande högskoleutbildningen i landet varit föremål för betydande förändringar såväl vad avser dess finansiering som dess dimensionering. Ett prestationsinriktat resurstilldelningssystem har gjort intäkterna till grundutbildningen nästan helt beroende av antalet registrerade studenter och deras prestationer. Möjligheten att rekrytera studenter har därmed blivit en grundläggande förutsättning för utbyggnad av den befintliga högskoleutbildningen. Rekryteringsmöjligheterna skiljer sig markant mellan olika utbildningsområden. Rekryteringsmöjligheten är beroende av en rad faktorer varav examinationen från de studieförberedande programmen på gymnasieskolan fortfarande har den största betydel- sen. Antalet elever som börjar på högskolan beror på antal ungdomar i aktuella ålderskul- lar, andelen ungdomar som börjar i gymnasieskolan, andelen ungdomar som avgår från gymnasieskolan, programvalet i gymnasiet och övergångsfrekvensen från gymnasieskolan till högskolan. Antalet platser inom högskoleutbildningen samt arbetsmarknadsläget är ytterligare faktorer som påverkar övergången. På basis av antaganden om dessa storheter och en prognos om befolkningsutvecklingen har beräknat att an- talet elever som påbörjar högskolestudier efter gymnasiet ökar från dagens drygt 42 000 till ca 52 2011, dvs en ökning av ca 10 000. Därefter minskar antalet elever som påbörjar högskolestudier till ungefär nuvarande nivå inom loppet av . (Statistiska meddelanden UF 36 ). En jämförelse med den planerade ut- byggnaden av högskolan visar att befintliga beslut avseende ger vid handen att antalet platser kommer att öka med ca 45 000 platser. Plat- serna skall ha en tyngdpunkt i naturvetenskap och teknik. (Regeringens proposition 1999/2000:1 och Regeringens proposition 1999/2000:100.) En belysning av relationen mellan sökande och antagna till högskoleutbildning ger vid handen att det totala antalet behöriga förstahandssökande till program inom högskoleut- bildningen var drygt 131 000. Härav antogs drygt 62 000, dvs antalet behöriga förstahandssökande per antagen var 2,1. Motsvarande siffror för civilingenjör- sprogram var 1,7, för ingenjörsprogram 1 och för de flesta naturvetenskapliga program kring 1 förstahandssökande per antagen. (Statistiska meddelanden U 46 ). Till detta kommer att intresset inom gymnasiet för studier av naturvetenskap och teknik visar en tendens att minska. (Statistiska meddelanden UF 36 ) En ytterligare målgrupp för rekrytering är yrkesverksamma med behov av fortbildning och vidareutbildning. För personer inom denna stora målgrupp är utbildningens till- gänglighet av avgörande betydelse. Familje- och arbetssituationen tillåter oftast inte studier på annan ort än hemorten. Distansutbildning och decentraliserad utbildning, genomförd med alla de olika pedagogiska, metodiska och tekniska hjälpmedel som står till buds, ger, tillsammans med ett väl valt kursutbud, nya rekryteringsmöjligheter. Med hänsyn till ovanstående redovisning kan konstateras att det vid en utbyggnad av högskoleutbildningen i är av utomordentligt stor betydelse för studentrekryterin- gen att såväl utbildningens innehåll som dess genomförande blir konkurrenskraftigt. En av grundförutsättningarna för detta är att forskningsanknytningen säkras och att grun- dutbildningen profileras mot områden som ansluter till den i befintliga forskning- sorganisationen. I kapitel 3 har en redovisning lämnats av den forskning som bedrivs i . Rymd- och atmosfärsforskning samt biologisk och geovetenskaplig forskning med in- riktning mot de speciella klimatförutsättningar som råder på nordliga breddgrader utgör tyngdpunkten. Inom ramen för forskningsverksamheten bedrivs kvalificerad instrumentutveckling samt mätverksamhet och fältarbete i arktisk miljö. Därutöver finns i en betydande kompetens inom de datavetenskapliga och sam- hällsvetenskapliga områdena med inriktning mot samhällsmodellering, geografiska in- formationssystem, mm. Den hittillsvarande grundutbildningen i kan indelas i basutbildning med regel- bunden antagning och en mera oregelbundet återkommande, periodiserad ut- bildning. Basutbildningen är i stor utsträckning riksrekryterande medan den periodis- erade utbildningen i huvudsak har lokal rekrytering och bygger på de behov som närsam- hället uttrycker. Av de befintliga utbildningsprogrammen med nationell rekrytering anknyter rymdin- genjörsutbildningen och rymdteknikutbildningen direkt till den forskningskompetens och den tekniska kompetens som finns vid främst IRF men också vid EISCAT och Es- range. GIS-utbildningen anknyter till MRI och IRF men också till den kompetens som finns i ett antal företag inom det informationstekniska området. Forskningsanknytning finns också till verksamhet i och . Utbildningar med rymdinriktning har, som ovan nämnts, ett högt söktryck och har också en bredd i utbildningen som gör att de utexaminerade ingenjörerna är intressanta på en bred arbetsmarknad inom såväl rymd- som elektronikindustrin. Rymdutbildningarna har inte heller några motsvarigheter vid andra svenska universitet och högskolor. GIS-utbildning och miljöingenjörsutbildning återfinns på några andra högskolor i det svenska högskolesystemet och konkurrenssituationen är där större. Detta avspeglas också i söktrycket som inte varit jämförbart med den situation som råder inom rym- dområdet. En viss förbättring kan dock noteras vid antagningen . Det skulle vara angeläget att i större utsträckning söka en utbildningsprofil som än mera anknyter till de forskningskompetenser som återfinns i Kirunaområdet och som i stor utsträckning är unika. Inom såväl rymdområdet som miljöområdet finns stora möjligheter att utnyttja den be- fintliga forskningskompetensen och de unika yttre förutsättningar som råder i för att erbjuda påbyggnadsutbildningar ("mastersutbildningar") med en omfattning svarande mot 20-40 poäng. Rekryteringen till sådana utbildningar har en stor potential att inte bara bli riksrekryterande utan kommer också att med största sannolikhet kunna rekrytera i ett internationellt perspektiv. Abiskoanläggningens inkvarteringsmöjligheter kan utnyttjas för kurser inom skilda discipliner men med en profil mot arktiskt klimat och miljö. IRF:s utomordentliga rymdforskning och tekniska utvecklingsarbete bör kunna ge underlag till många kurser med rymdprofil. Beträffande närsamhällets behov av utbildning har , , bildat av kommunerna , varit en viktig part för behovsanalyser och en samordnad beställare av högskoleutbildning. Ett brett spektrum av kurser har anordnats med inriktning mot ex vis lärarutbildning, vårdutbildning, dataut- bildning, företagsekonomi, juridik, språk och kultur. Undervisningen har huvudsakligen bedrivits i form av distansutbildning med studiecentra anslutna i de fyra kommunerna. Det är även fortsättningsvis angeläget att den samverkan som vuxit fram inom LKF kan bibehållas. Detta är av betydelse både för att ge ett tillräckligt rekryteringsunderlag men också för att grundutbildningsorganisationen i skall återverka positivt i hela re- gionen. I detta sammanhang och med hänvisning till behovet av gymnasieutbildade med naturvetenskaplig kompetens vore det angeläget att skapa förutsättningar för att ge tek- niskt/naturvetenskapligt basår som en gemensam LKF-satsning. För att kunna fortsätta att ge en sådan mera oregelbundet återkommande utbildning, an- passad till närregionens behov, är det viktigt att kunna repliera på den lärar- och annan kompetens som finns vid i första hand och . Det är också viktigt att medel finns tillgängliga inom organisationen i att användas för detta ändamål. Den kompetens som har byggts upp inom distansutbildningsområdet bör kunna utnyttjas för en framtida utveckling och spridning av kursutbudet. Inte minst bör den befintliga forskningskompetensen kunna utnyttjas för att via distansutbildning bidra till fort- bildning och vidareutbildning av yrkesverksamma med behov av kompetensutveckling. Inom den organisation som bildas bör tekniska förutsättningar skapas som medger en sådan verksamhet. Som exempel härpå nämner vi att det måste finnas en tillräckligt stor föreläsningssal i med avancerad video- och datorutrustning både för att sända och för att ta emot föreläsningar, demonstrationer och liknande. En viktigt aspekt på högskoleutbildning är rätten att ge examen. Enligt gällande regler ger efter prövning examensrätt till en högskola i den mån denna rätt inte följer av andra beslut, såsom beslut att inrätta vetenskapsområde vid eller att ge univer- sitetsstatus för en högskola. Möjligheten för en liten självständig högskola, i den form och storlek det skulle kunna bli fråga om i , att erhålla examensrätt måste bedömas som ytterligt begränsad. Det är långtifrån självklart att en sådan högskola i in- ledningsskedet ens skulle få generell rätt att ge högskoleexamen, och att det kommer att fordras en lång uppbyggnadsfas, om det alls någonsin blir möjligt, innan generell kandi- datexamensrätt kan förväntas bli beviljad. Däremot borde högskole- och kanske också kandidatexamensrätt kunna erhållas inom något eller några av de ämnen som är repre- senterade i de utbildningar som bedrivs i samt, även om detta måste bedömas som osäkert, också magisterexamensrätt i något eller några ämnen där det finns en gedigen forskningsöverbyggnad i . Problemen med examensrätt vad gäller generella examina försvinner helt om högskoleut- bildningen i knyts till något universitet. I detta fall kan nämligen utbildningen i repliera på de examensrättigheter som ifråga har. Samma förhållande gäller också för eventuella yrkesexamina som kan bli aktuella. 4.4 Grundutbildningens dimensionering och närmare innehåll Av sammanställningen i kapitel 3 framgår att ca 225 utbildningsplatser finns lokaliserade till . Av dessa svarar ca 180 för basutbildning i form av utbildningspro- gram.