sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — göras först sedan systemet prövats i praktiken. Utredningen före- slår av den anledningen en försöksverksamhet som skall ge väg- ledning om hur prövningsförfarandet skall utformas. Om den skall ge tillräckligt bedömningsunderlag fordras det erfarenheter från en betydande del av landet -- t.ex. en av fem regioner. Utredningen anser att planering, fortlöpande uppföljning och slutlig utvärdering av försöksverksamheten skall göras av en organisationskommitté. En rådgivande grupp med företrädare för t.ex. bemannings- och utbildningsansvariga myndigheter, Skol- verket, , , , och bör också utses. Genomförandet av försöksverksamheten bör ske i regi. Utredningen anser det angeläget att organisationskommittén fortlöpande följer arbetet. Försöksverksamheten bör om möjligt påbörjas . En sådan tidsplan förutsätter att regeringen tillsätter organisationskommittén, beslutar om var försöksverk- samheten skall bedrivas och ger erforderliga instruk- tioner. Försöksverksamheten bör pågå . Erfarenheter som ef-ter hand kommer fram som verksamheten pågår kom- mer sannolikt att omsättas i förändringar även inom andra regio- ner i rekryteringsmyndighetens verksamhet. Det senare gäller bl.a. de åtgärder som enligt utredningens modell skall vidtas i steg 1. Som framgått av redogörelsen i avsnitt 8.3.2 bedriver försöksverksamhet med s.k. administrativ förprövning. Även utflyttad mönstring -- som är tanken med steg 2 i utredningens modell -- sker på försök i den nuvarande mönstringsverksam- heten. Den slutliga fördelningen av de tjänstgöringsskyldiga på be- fattningar eller verksamheter i utbildningen -- syftet med steg 3 -- förekommer också redan i viss utsträckning ute på militära för- band eller skolor. Utredningen vill emellertid med sin modell göra detta till en integrerad del av rekryteringen, som får fullt genomslag i systemet. Först med en konsekvent tillämpning av principerna om slutlig placering hos förband eller skolor går det att förenkla verksamheten i de båda inledande stegen på det sätt som utredningens modell syftar till. Utredningen vill framhålla att fördelningen på befattningar eller verksamheter i steg 3 av praktiska skäl inte kan begränsas till inskrivna från den region där den föreslagna försöksverksamheten 242 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal grundad på utredningens modell kommer att äga rum. En sådan begränsning skulle leda till att ett militärt utbildningsförband fick både värnpliktiga som skrivits in enligt den nuvarande ordningen med detaljerad placering vid mönstringen och värnpliktiga som valts ut enligt det skisserade systemet med slutlig bestämning av uppgiften ute på förband och skolor. Det skulle sannolikt bli svårt för utbildningsförbanden att hantera en sådan sammansättning av de tjänstgöringsskyldiga. Utredningen ser emellertid inga hinder för att den slutliga pla- ceringen på befattningar och verksamheter i utbildningen genom- förs även för inskrivna från de fyra regioner som inte omfattas av försöksverksamheten i alla tre stegen. bör kunna göra de jämkningar i den normala mönstrings- och inskrivningsverksamheten som fordras för att steg 3 skall kunna tillämpas från försöksperiodens början även i dessa regioner. 9Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder Utredningen skall enligt de ursprungliga direktiven överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att minska avgångarna före och under grundutbildningen. Utredningen skall också överväga och lämna förslag om hur utbildningen ytterligare kan ges ett civilt meritvärde. Enligt tilläggsdirektiven skall utredningen uppmärksamma de effekter som förslagen kan få på de förmåner som gäller för den som fullgör plikttjänstgöring. 9.1.2Behov, kvalitet och medinflytande Det är enligt utredningens mening av grundläggande betydelse att den som tas ut till plikttjänst inser att det finns ett klart behov av honom eller henne i totalförsvarets krigsorganisation. Ett annat helt grundläggande krav är att den utbildning som genomförs håller en mycket hög kvalitet. Det skall finnas en tydlig koppling mellan utbildningsmål och utbildning. Den avsatta tiden måste stämma väl med utbildningsbehovet. Utbildningen syftar emellertid inte enbart till att den total- försvarspliktige skall nå bestämda kunskapsmål. Den tjänst- göringsskyldige ingår också i grupper och förband med gemen- samma utbildningsmål. I många fall är det fråga om komplexa samövningsbehov. Som utredningen redovisar i kapitel 10 bör de utbildnings- ansvariga myndigheterna fortsätta med den kvalitetssäkring av utbildningen som pågår och kontinuerligt överväga möjligheterna att begränsa utbildningstidernas längd för olika befattningar och 244 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder att tillämpa utbildningsmetoder som gör att utbildningstiden blir meningsfull också för den enskilde. Den som skall genomgå grundutbildning skall ha ett inflytande både på utbildningen och på sin egen placering. Utredningen har i kapitel 8 föreslagit ett förändrat mönstringsförfarande, som bl.a. innebär att den slutliga placeringen vid förbandet sker först efter en inledande fas i utbildningen. Det är angeläget att även detta sker med en stor grad av medinflytande. Samma sak gäller de omplaceringar som ibland fordras under tjänstgöringen. 9.1.3Tre slag av åtgärder Det är vidare nödvändigt att samhället visar uppskattning för den samhällsnyttiga insats som de som genomför pliktutbildningen utför. Utredningen överväger i detta kapitel ett antal åtgärder som kommer att förbättra villkoren för den som skall genomgå plikt- utbildning. Syftet är bl.a. att minska skillnaderna ekonomiskt sett mellan de tjänstgöringsskyldiga som skall genomgå grundutbild- ning och andra i samma ålder som inte gör det. De använder i stället tiden för att förvärvsarbeta eller för att studera. De motivationshöjande åtgärderna syftar givetvis också till att stimulera viljan att genomgå grundutbildning och att minska avgångarna under tjänstgöringen. Ju större inslagen av frivillighet är, desto bättre blir utbildningsresultatet. Detta ger i sin tur bättre och effektivare förband eller andra enheter inom totalförsvaret. Enligt utredningens mening är det viktigt att de som påbörjar utbildningen också fullföljer den. Det är ett slöseri med resurser – både för den enskilde och för totalförsvaret – när någon tvingas lämna utbildningen Utredningen föreslår först i kapitlet ett antal förbättringar av de ekonomiska förmånerna och behandlar sedan möjligheterna för de totalförsvarspliktiga att tillgodoräkna sig grundutbildningstiden som kvalificering för arbetslöshetsersättning. Slutligen överväger utredningen ett antal åtgärder som gör att utbildningen även på andra sätt kan vara av värde för den tjänstgöringsskyldige. Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 245 Utredningens förslag: Dagersättningen under lång grund- utbildning och plikttjänstgöring skall höjas till per dag. Ersättningen skall vara densamma oavsett tjänstgörings- tidens längd. Beloppet skall följa förändringarna i studie- bidragsdelen i det allmänna studiemedelssystemet. Den totalförsvarspliktige får efter genomförd grundutbild- ning en utbildningspremie som utgörs av antalet tjänstgörings- dagar multiplicerat med dagersättningsbeloppet. Utbildnings- premien är ett skattefritt engångsbelopp. Till totalförsvarspliktiga som fullgjort mer än 400 dagars grundutbildning skall dessutom utgå en långtidspremie på per person. Förmåner för totalförsvarspliktiga regleras i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. Förmånerna består dels av en dagersättning som utbetalas , dels av reseersättningar, bostads- bidrag, familjebidrag m.m. Syftet med de senare är att så långt möjligt göra den pliktige och den eller dem som är beroende av honom eller henne skadeslösa .. Dagersättningen under grundutbildning som är längre än uppgår till . Efter 230 tjänst- göringsdagar får den civil- eller värnpliktige ett tillägg enligt föl- jande sammanställning. 246 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder Tillägg per dag, kronor Regeringen har föreslagit att samtliga dagersättningsbelopp skall höjas med . Vid utryckning från grundutbildning får den som har slutfört grundutbildning som är längre än eller i övrigt tjänstgjort minst ett utryckningsbidrag på . 9.2.2Utredningens överväganden och förslag Som utredningen har redovisat kommer under de när- maste åren högst omkring 20 000 av årskullen att skrivas in för grundutbildning. Om även kvinnorna räknas, blir detta cirka en femtedel av hela årskullen. Pliktsystemet skall vara så flexibelt att det kan anpassas till betydligt större volymer. Sanno- likt kommer även endast en begränsad del av årskullen att genomgå grundutbildning. Åtgärder som kan vidtas för att moti- vera dem som skrivs in till grundutbildning blir av det skälet mycket viktigare . Repetitionsövningar kommer inte att genomföras mer än i begränsad omfattning. De har därmed haft liten inverkan på utredningens förslag om förändringar av förmåner och andra motivationshöjande åtgärder. I dagens system ingår, som tidigare nämnts, ett antal ekonomiska förmåner som i huvudsak syftar till att den som genomgår plikt- utbildning inte skall lida ren ekonomisk förlust. Det finns bl.a. hyresbidrag, familjebidrag och reseersättningar. Utredningen anser att det systemet bör finnas kvar. Det har vuxit fram . Det består av många delar, som inbördes hänger ihop och har fått en allmän acceptans. Det ger den pliktige en grundtrygg- Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 247 Till detta kommer att omfattande förändringar skulle ta att genomföra. Grundtryggheten räcker emellertid inte för att åstadkomma den önskade motivationen. För detta krävs förbättringar i både dag- ersättning och ersättningar vid utryckning. När det först gäller dagersättningen har utredningen arbetat med flera olika modeller. Olika gruppers ekonomiska förutsätt- ningar har jämförts med varandra. Det har varit särskilt intressant att belysa förhållandet mellan högskolestuderande och totalför- svarspliktiga som genomgår grundutbildning. Utredningen anser efter sina överväganden att det är skäligt att dagersättning och studiemedelssystemets bidragsdel blir jäm- ställda. Studiemedelssystemets bidragsdel är . Dagersättningen inom pliktsystemet uppgår fr.o.m. till som lägsta belopp. Utredningen föreslår att dagersättningen höjs till per dag, vilket kommer att innebära . Den föreslagna förändringen av dagersättningen är riktad mot totalförsvarspliktiga som genomgår grundutbildning. Andra kate- gorier som också får ersättningar enligt samma regler är inte berörda av utredningens förslag. Dagersättning under pågående grundutbildning Både och anser att dagersätt- ningen under grundutbildning är så låg att det är svårt för den enskilde att klara sig. Råden föreslår att dagersättningen skall höjas till per dag, så att den motsvarar vad en ung per- son behöver för att inte bli tvungen att för dagliga behov lägga till egna medel. Både och anser att en stegrad skala av dagersättningar av den typ som tillämpas inte skulle fordras, om den enskilde i stället fick en utbildnings- premie. Den av råden föreslagna höjningen av dagersättningen till skulle medföra en kostnadsökning jämfört med dagens system på 111,8 milj. kronor. Utredningen anser inte att det tillgängliga ekonomiska utrym- met medger både den kraftiga höjning av utbildningspremien, som utredningen i det följande föreslår och en så stor höjning av dagersättningen som och före- slagit. Från motivationshöjande synpunkt anser utredningen att 248 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder det är lämpligare att använda en större del av utrymmet till att höja premien vid utryckning från grundutbildningen. Utredningen har stannat för att jämställa högskolestuderande och pliktiga och föreslår att dagersättningen höjs . Beloppet skall vara lika stort . Det innebär att den tidigare stegvisa höjningen av dagersättningen avskaffas. Om bidragsdelen i studiemedels- systemet kommer att förändras framöver, bör även dagersätt- ningen för de totalförsvarspliktiga justeras i motsvarande grad. Premie efter genomförd grundutbildning Det nuvarande utryckningsbidraget är, som tidigare redovisats, . Det är lika för alla. Detta ger enligt utredningens mening inte tillräcklig motivationshöjande effekt. För detta krävs en kraftig höjning av dagens belopp. För att stimulera till lång utbildning bör bidragets storlek anknyta till det antal dagar som pliktutbildningen omfattar. Utredningen har diskuterat olika modeller för detta. Slutsatsen är att bidraget vid utryckning skall vara beroende av utbildnings- tidens längd och ha dagersättningen som utgångspunkt. Utred- ningen har ovan förordat en dagersättning på per dag . Om dagersättningen multipliceras med antalet genomförda dagar i pliktutbildning, innebär det att den som utbildas får vid utryck- ningen, medan den som genomgår utbildning får . Enligt utredningens mening bör dessa belopp utbetalas i form av engångssummor och – liksom övriga angivna belopp –vara skattefria. Utbildningspremien bör emellertid utbetalas endast under förutsättning att hela den planerade tjänstgöringstiden fullgjorts. Dagens regler för hur avbrott i utbildningen skall påverka för- månerna bör fortsätta att gälla. Det innebär att den pliktiges skäl för avbrott noga prövas. Om avbrottet orsakats av skäl som staten råder över, utgår beloppet således för det antal dagar som utbild- ningen pågått. I andra fall utbetalas inte någon premie. Ett helt nytt system Modellen bör enligt utredningens mening i sin helhet kunna var konstruerad på följande sätt: Dagersättningen för alla pliktiga, Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 249 oavsett utbildningstid höjs till . Vid fullgjord plikttjänst- utbetalas en premie som står i direkt förhållande till antalet fullgjorda dagar i grundutbildning. Tabellen som följer visar utfallet för den enskilde samt kost- nadsökningen för staten sedan dagens utryckningsbidrag räknats bort. Beräkningen utgår från det antal civilpliktiga (900 st) och värnpliktiga (16 350 st) som i ett kommande system beräknas genomgå lång grundutbildning. per person, milj. Kronor (ca) Den sammanlagda kostnadsökningen för alla utbildningskatego- rierna skulle bli ca . Utredningen föreslår i kapitel 10 att ingen skall behöva avstå från mer än två högskoleterminer till följd av pliktutbildning. En högskolestuderande får under två terminer ett studiebidrag på ca samt möjligheter att låna högst ca . Den som fullgjort 15 månaders (=450 dagars) pliktutbildning får vid utryckningen med utredningens förslag en premie på . Utredningens ambition har varit, att den som full- gjort denna långa utbildning i stort sett skulle få möjlighet att ta igen ett tappat studieår utan skuldsättning. Utredningen förordar därför att en extra långtidspremie på lämnas till dem som fullgjort minst 400 dagars utbildning. Beloppet skulle då för den som gjort 15 månader bli Det är de som tas ut till de längsta utbildningarna som behöver de tydligaste motivationshöjande åtgärderna för att rekryteras till systemet. Om de inte uppfattar att plikttjänstgöringen är ett till- räckligt lockande alternativ till högskolestudier eller förvärvs- arbete, blir det sannolikt svårt att motivera dem för denna sam- 250 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder Det är därför befogat med ytterligare en ekonomisk åtgärd för just denna kategori. Tiden som gräns för långtidspremien har valts efter- som det i dagens läge är de värnpliktiga med 450 dagars utbild- ning åtgärden skulle gälla. Det är oklart exakt hur långa de nya utbildningstiderna kommer att vara, när Försvarsmakten anpassat tiderna till utredningens krav på högst två ianspråktagna hög- skoleterminer. För att lösningarna inte skall avvika från verklig- heten har utredningen gjort ett antagande som den längsta förekommande utbildningstiden. Mot bakgrund av det som utredningen framhållit bör utryck- ningsbidraget i fortsättningen kallas utbildningspremie. En tillämpning av hela modellen skulle därmed medföra en kostnadsökning enligt följande: kostnadsökning för utbildnings- på ca 240 milj. kronor adderat med långtidspremierna på ca 15 milj. kronor = 255 milj. kronor. Till detta kommer kostnadsökningen till följd av tidigare före- slagen höjning av dagersättningen, vilken motsvarar ungefär 20 milj. kronor. Den sammanlagda kostnadsökningen skulle där- med bli nära 280 milj. kronor. Andra överväganden om ekonomiska förmåner Inom det ekonomiska området finns även andra åtgärder som kan övervägas som t.ex. G Fria resor inom landet (och inte begränsat till vissa resmål, perioder eller ett visst antal); G Studiestöd i form av studiebidrag för dem som studerar på fritid under pliktutbildning Utredningen anser emellertid att det är en fördel om de ekono- miska åtgärder som skall öka motivationen är enkla och tydliga. De föreslagna höjningarna av dagersättningen och skapandet av utbildningspremien är just sådana åtgärder. Det nuvarande syste- met för ersättning vid resor bör bibehållas och något extra studie- stöd inte införas. Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 251 Arbetslöshetsförsäkringen är en del av det offentliga trygghets- systemet. Rätten till försäkringsersättning regleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring () som trädde i kraft och som då ersatte lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsstöd (KasL). I lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor (LAK) regleras kassornas verksamhet. Där finns också regler om medlemskap. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras till med skattemedel. Den består av två delar, en grundför- säkring som motsvarar det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) som togs bort i och med att KasL upphörde och en inkomstbortfallsförsäkring som är en inkomstrelaterad ersättning. Genom den nya lagen om arbetslöshetsförsäkring har man fått en sammanhållen försäkring. För att det skall föreligga rätt till ersättning från grundförsäk- ringen måste den sökande förutom att stå till arbetsmarknadens förfogande (grundvillkoret) ha en fastare förankring på arbets- marknaden genom att ha förvärvsarbetat i viss minsta omfattning (arbetsvillkoret). För att det skall föreligga rätt till ersättning från inkomstbort- fallsförsäkringen måste den sökande utöver grundvillkoret och arbetsvillkoret dessutom ha varit medlem i den arbetslöshetskassa hos vilken han eller hon söker ersättning alternativt i minst lika ha varit ansluten till den komp- letterande arbetslöshetskassan – den s.k. Arbetslöshetskassan ALFA (medlemsvillkoret). Tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt räknas inte som förvärvsarbete och kvalificerar därför inte till en första ersättningsperioden enligt lagen om arbetslöshetsför- säkring. Den som uppburit ersättning tidigare och på nytt ansöker om ersättning kan dock få jämställa sådan tjänstgöring med förvärvsarbete, men högst . 252 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 9.3.2Regler för rätt till ersättning Rätt till ersättning från grundförsäkringen För att det skall föreligga rätt till ersättning från grundförsäk- ringen måste den sökanden G stå till arbetsmarknadens förfogande (grundvillkor), samt G ha en fast förankring på arbetsmarknaden genom att ha för- värvsarbetat i viss omfattning (arbetsvillkoret). Grundbeloppet betalas ut till den som inte är medlem i en arbets- löshetskassa/ansluten till Arbetslöshetskassan ALFA eller som är medlem/ansluten men ännu inte uppfyllt medlemsvillkoret . Grundbeloppet kan även utgå till den som i stället för arbetsvillkoret uppfyller ett s.k. studerandevillkor (stu- derandevillkoret). Ersättning från grundförsäkringen betalas ut från och med den dag den försäkrade fyller . Rätt till inkomstrelaterad ersättning För att det skall föreligga rätt till inkomstrelaterad ersättning måste den sökande inte bara uppfylla grundvillkoren och arbets- villkoret utan också ha varit medlem i en arbetslöshetskassa eller ansluten till Arbetslöshetskassan ALFA Någon åldersgräns finns inte för denna ersättning. Ersättning från arbetslöshetsförsäkringen utgår vid ofrivillig arbetslöshet. Vidare måste den som skall ha ersättning vara G arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete minst och i genomsnitt minst , G beredd att anta erbjudet lämpligt arbete, G anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmed- lingen i den ordning som föreskrivs, och G inte kunna få ett lämpligt arbete (9 § ). Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 253 Arbetsvillkoret innebär att den sökande under en ramtid av före arbetslöshetens inträde skall ha förvärvsarbetat och utfört arbete under var och en av dessa månader (12 § ). Det är i princip endast reguljärt arbete som kan ligga till grund för uppfyllande av arbetsvillkoret när den sökande första gången ansöker om ersättning. Det betyder att till exempel tid som sökande deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller genom- fört tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt inte får till- godoräknas i arbetsvillkoret (13 och 14 §§ ). Ramtiden som används vid beräkningen av arbetsvillkoret kan förlängas bakåt i tiden genom s.k. överhopp- ningsbar tid. Genom dessa regler förhindras att den som inte längre har en varaktig anknytning till arbetsmarknaden på grund av t.ex. sjukdom eller vård av barn skall komma i ett sämre läge. Också tid då sökanden varit förhindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt får hoppas över (17 § 1 ). Är inte arbetsvillkoret uppfyllt kan ersättning från grundförsäk- ringen beviljas enligt studerandevillkoret. Enligt detta villkor skall den sökande inom av efter avlutad heltidsutbildning och som berättigat till studiesocialt stöd antingen stått till arbetsmarknadens förfogande eller förvärvsarbetat i minst . (18 § första mening ). Även för studerandevillkoret finns regler om överhoppningsbar tid. När ramtiden bestäms räknas således inte in den tid då sökan- den varit förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande på grund av t.ex. tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt (18 § andra meningen ). 254 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod gäller vid ny ansökan om ersättning att även annan tid än reguljärt för- värvsarbete får räknas med för uppfyllande av arbetsvillkoret (återkvalificeringsvillkoret). Enligt villkoret jämställs bl.a. tjänst- enligt lagen om totalförsvarsplikt med förvärvsarbete. Dock får högst av plikttjänstgöringen medräknas (19 § ). Medlemsvillkoret uppfylls genom minst tolv månaders medlem- skap i en arbetslöshetskassa eller anslutning till Arbetslöshets- kassan ALFA. Medlemskap eller anslutning kan grundas dels på förvärvsarbete, dels på studerandevillkoret. En rätt att bli medlem grundad på arbete har var och en som uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Detta anses uppfyllt om sökanden kan visa att han eller hon av har förvärvsarbetat i genomsnitt minst och och fortfarande arbetar i denna omfattning (34 § första stycket LAK). Medlemskap kan också som nämnts grundas på studier. En förutsättning är dock att vederbörande uppfyller studerande- villkoret i 18 § samt har en utbildning för arbete inom kas- sans verksamhetsområde (34 § andra stycket LAK). Ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen betalas ut i form av dagpenning, dvs. som ett dagbelopp. Dagpenning får endast beta- las ut (20 § ). Ersättningen lämnas i regel ut som längst (22 § ). Dagpenningen är beskattningsbar och pensionsgrundande. Dagpenningens storlek för den som är berättigad till inkomst- relaterad ersättning är av tidigare inkomst, dock högst (26 § ). Omräknat som månadsinkomst motsvarar en dagpenning på , för en månad med 22 ersättnings- dagar, , vilket i sin tur motsvarar av en månadslön på . Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder 255 Ersättning enligt grundförsäkringen utgår med per dag.