sou · GOB37d6 · 2001-01-01 00:00:00 — 18 internationella konkurrenskraft: en begreppsdiskussionBilaga 5 till LU 99 nära kopplad till ekonomisk tillväxt. Vi behandlar också indikatorer på konkurrenskraft i meningen företagsklimat eller attraktionskraft på investeringar. En central tes som vi driver i rapporten är att konkurrenskraft på inte så mycket handlar om hur mycket, utan vad, som exporteras. I kapitel 3 undersöker vi därför bestämnings- faktorerna till konkurrenskraften på branschnivå och därmed till specialiseringsmönster och komparativa fördelar. I kapitel 4 presenteras utvecklingen för av dessa konkurrenskraftsbestämmande faktorer. Vi behandlar också förmågan till omvandling och förnyelse av det svenska näringslivet. Vår genomgång avslutas i kapitel 5 med en diskussion av den ekonomiska politikens möjligheter och begränsningar när det gäller att påverka konkurrenskraften. Bilaga 5 till LU 99 2Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Vad har egentligen hänt med konkurrenskraft? För att besvara denna fråga studerar vi utvecklingen av ett antal olika mått som används för att mäta konkurrenskraften på nationell nivå. Begreppet internationell konkurrenskraft på makro-planet knyts ibland till bytesbalanssaldot, eller närmare bestämt nettot av export och import av varor och tjänster. Det är inte ovanligt att ett ökat överskott/minskat underskott ses som en framgång för den ekonomiska politiken, eller t.o.m. att bytesbalanssaldot tas som någon slags lönsamhetsindikator för samhällsekonomin (resultatet för AB ). Det är emellertid inte självklart att ett bytesbalansunderskott alltid behöver vara ett tecken på svag internationell konkurrenskraft för ett land i någon rimlig mening, eller på annat sätt utgöra en ekonomisk- politisk larmsignal. Definitionsmässigt är underskottet på bytesbalansen lika med ett lands finansiella nettoupplåning i utlandet, och lika med överskottet av förbrukningen av varor och tjänster över produktionen.11 De stora svenska underskotten i bytesbalansen åren kring var naturligtvis inget tecken på svag svensk konkurrenskraft, eller på att landet levde över sina tillgångar. Den häremot svarande utlandsupplåningen användes som bekant till att finansiera industrialiseringen och uppbyggnaden av järnvägsnätet. 11 Man skulle lika gärna kunna vända på resonemanget: ett bytesbalansunderskott indikerar konkurrenskraft i meningen god förmåga att attrahera utländska investerare! 12 Inte ens en upplåning som används till konsumtion (man "lever över sina tillgångar") behöver utlösa några larmsignaler. Det kan vara fullt rationellt att utjämna konsumtionsströmmen över tiden om intäkterna fluktuerar. Ett exempel är , där man tog ut förskott på framtida 20 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Vid fasta växelkurser och reglerade kapitalrörelser, som under Bretton Woods-systemet , kan ett bytesbalansunderskott, som då i princip måste finansieras av minskande valutareserver, givetvis utgöra ett problem. Antag att ett lands bytesbalans förändras i riktning mot växande underskott när man närmar sig full sysselsättning. Detta dilemma kan bara lösas genom att antingen hålla tillbaka inhemsk efterfrågan, pressa lönekostnaderna eller devalvera. Det är en öppen fråga om en sådan situation skall kallas bristande konkurrenskraft eller övervärderad valuta. Kostnaderna, i form av arbetslöshet och förlorade marknadsandelar som kan vara svåra att återta, kan givetvis bli avsevärda. Under flexibla växelkurser och kapitalrörlighet kan fluktuerande kapitalströmmar få kraftiga effekter på växelkurserna och därmed på export och import av varor och tjänster. Medan bytesbalanssaldot i denna situation i sig är mindre väsentligt kan svängningar i växelkursen medföra en serie av kostsamma omställningar av produktionen inom den konkurrensutsatta sektorn. Kravet på jämvikt i bytesbalansen kan uppfattas som en restriktion på tillväxten av produktion och efterfrågan. Antag att vi har en värld bestående av två länder. Vid givna terms of trade bestäms importen till vardera landet av nationalinkomstens storlek. Låt oss utgå från att handelsutbytet måste balansera, dvs. att importen till vart och ett av länderna måste växa i samma takt. Importens tillväxt beror på national- inkomstens tillväxt och på importens inkomstelasticitet. Antag nu att denna elasticitet för ett land av någon anledning är större än för dess handelspartners, dvs. att man lägger en större del av en inkomstökning på import. För att jämvikten i bytesbalansen skall kunna bibehållas måste då nationalinkomsten växa långsammare än i omvärlden. I den mån tillväxten tolkas i keynesianska termer såsom driven av den totala efterfrågan, innebär detta att ett bytesbalansunderskott gör det nödvändigt att pressa ner efterfrågan med en stram ekonomisk politik. I den brittiska debatten användes denna modell för att förklara den låga tillväxttakten i kombination med återkommande betalningsbalanskriser och åtstramningar (stop and go) . En oklar punkt i denna modell är givetvis hur det kan komma sig att benägenheten att importera ett visst lands produkter skulle vara speciellt låg, och varför den skulle uppfattas som given och ödesbestämd. Importbenägenheten borde rimligen påverkas av utvecklingen av relativa oljeintäkter genom att låta konsumtionen växa så att bytesbalansen blev negativ (1993). 13 Denna modell, som ibland kallas Cambridge-modellen, har framför allt utvecklats av Thirlwall (1979). Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 21 priser, dvs. av real växelkurs, som kan påverkas dels genom en lång- sammare ökning av nominella löner, dels av en successiv depreciering. Man kan givetvis hävda att dessa förändringar inte är så lätta att åstadkomma. Successiva deprecieringar framstår av flera skäl inte som någon framkomlig väg på . För att underlätta inflations- bekämpningen kan man vilja förankra den nominella växelkursen till en stark valuta.14 Upprepade devalveringar ökar risken för att valutan utsätts för spekulationstryck. Än svårare kan det vara att påverka den nominella lönebildningen. En omfattande svensk debatt, som det skulle föra alltför långt att här gå närmare in på, har behandlat frågan om arbetsmarknadens funktionssätt och lönebildningens mekanismer är förenliga med en långsiktig kostnadsutveckling som vid fasta växelkurser inte överstiger omvärldens. Eftersom efterfrågans inkomstelasticitet varierar starkt mellan olika varugrupper är det rimligt att tänka sig att exportens i nkomstelasticitet beror på dess varusammansättning. Problemet för landet i vårt exempel skulle därmed kunna sägas bero på att dess export är koncentrerad på varor och branscher – eventuellt också på geografiska marknader - med långsamt växande efterfrågan, och att varu- och länderstrukturerna är svåra att förändra. Detta leder oss till frågan vad som styr branschmönstret i ett lands internationella specialisering, och hur anpassningsmekanismerna ser ut, en fråga som vi återkommer till. 14 Detta har varit ett viktigt argument för länder med historiskt sett hög inflationstakt att ingå i den europeiska monetära unionen. 15 Se t.ex. SOU 1993:16. 22 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Diagram 2.1 Bytesbalansens saldo. Procent av BNP. Det svenska bytesbalanssaldot som andel av BNP uppvisar enligt diagram 2.1 ingen trend, men däremot cykliska svängningar, där uppgångarna följer de upprepade devalveringarna av den svenska kronan med ett á tidsförskjutning. Vi har gjort experimentet att estimera en linjär trend där vi låter interceptet skifta efter de två senaste devalveringarna, dvs. 1983 och 1994, vilken vi lagt in som den streckade linjen i diagrammet.16 Vi finner att: bilden av den svenska bytesbalansens utveckling är förenlig med hypotesen om en långsiktig tendens till försvagning som korrigerats genom återkommande nedskrivningar av valutan bytesbalansen är dock ett tvivelaktigt mått på ett lands konkurrens- kraft som kan vara grovt missvisande. 2.2Den svenska andelen av världsexporten När det i debatten talas om den svenska ekonomins internationella konkurrenskraft är det vanligt att antingen peka på konkurrens förmågan i form av något mått på relativa priser och kostnader, eller på konkurrenspositionen, dvs. den svenska andelen av världsexporten. Dessa är givetvis inte oberoende av varandra; vi skall längre fram 16 Dummyvariabeln för devalveringen 1976-77 är ej signifikant och har därför utelämnats; de båda övriga shift-variablerna är starkt signifikanta, liksom trenden. Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 23 diskutera i vad mån konkurrenspositionen bestäms av konkurrens- förmågan i denna mening. I praktiken kan emellertid dessa begrepp definieras och mätas på olika sätt. Som vi kommer att visa ger dessa olika mått olika svar på frågan om den svenska konkurrenskraftens utveckling. Den svenska marknadsandelen kan definieras på olika sätt beroende på vilka marknader som studeras, vilka konkurrentländerna är, vilka varor och tjänster som ingår och om andelarna definieras i löpande eller fasta priser. Den mest korrekta ansatsen vore att sätta den svenska exporten i relation till hela marknaden, dvs. förbrukningen inklusive import; av dataskäl brukar man dock enbart beräkna andelar av handeln. Om värde- eller volymandelar skall användas beror på syftet med analysen. Värdeandelen, beräknad till löpande priser, har sitt intresse som mått på köpkraft för import, 17 medan volymandelen är att föredra vid analyser av exportens samband med priserna. Ett annat skäl till att använda värdeandelar är att de, eftersom exportpriserna inte kvalitets- justeras, kommer att uppfånga kvalitetsförbättringar hos produkterna, vilket volymandelarna inte gör. 18 Av dataskäl brukar man också begränsa marknad och/eller konkurrenter till ett begränsat antal länder, vanligen . beräknar den svenska marknadsandelen som svensk export av bearbetade varor19 till 14 som andel av samma länders totala import. Marknaden begränsas alltså till de utvecklade industriländerna. I konkurrensmåttet ingår varken råvaror eller tjänster. De förra utelämnas på grund av starka konjunktur- variationer, de senare på grund av brist på data. Det finns givetvis inte något principiellt skäl för att utelämna tjänstehandeln vid en analys av den svenska ekonomins konkurrenskraft. Andelen beräknas såväl till fasta som till löpande priser. Konkurrentländerna utgörs i detta fall av hela den övriga världen. 17Erixon (1988) 18Röttorp (1979) 19SITC 5-8 exklusive metaller och fartyg, vilket utgör av varuexporten. 24 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Diagram 2.2 värde- och volymandel av importen av bearbetade varor till Källa: Konjunkturins titutet Diagram 2.2. visar att den svenska exporten av bearbetade varor till som andel av totala import så gott som oavbrutet fallit , endast avbrutet av tillfälliga positiva hopp sammanfallande med devalveringarna 1976-77, 1981-82 och 1992. Värdeandelen, i löpande priser, har också fallit men något långsammare än volymandelen. I diagram 2.2 jämförs med samtliga exportörer inklusive gruppen snabbväxande nya industriländer. Ett alternativ är att sätta den svenska exporten av bearbetade varor i relation till totala export. Marknaden utvidgas här till hela världsekonomin, medan konkurrenterna begränsas till länder på ungefär samma kostnads- och utvecklingsnivå som . Den svenska marknadsandelsutvecklingen mätt på detta sätt framgår av diagram 2.3. Även andel av OECDs export av bearbetade varor har fallit på lång sikt. Under 1990- talet har dock andelen åter ökat. På tjänstesidan förekom internationell handel att tala om bara på vissa områden som t.ex. internationella transporter. Även på dessa områden var konkurrensen starkt begränsad genom statliga regleringar, subventioner m.m. En period av avregleringar på många tjänsteområden har emellertid lett till ökad internationell konkurrens, och den internationella tjänstehandeln har ökat starkt. Diagram 2.4 visar att även den svenska andelen av tjänsteexport varit fallande. Sammanfattningsvis pekar figurerna på att position som aktör på världsmarknaden – konkurrenspositionen enligt vår terminologi - fortgående har försvagats. Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 25 Diagram 2.3 volymandel av exporten av bearbetade varor från Diagram 2.4 värdeandel av exporten av tjänster från Vi har påpekat att de internationella direktinvesteringarnas växande betydelse har medfört att företags och länders konkurrenskraft kan komma att utvecklas allt mer olika. Mätt som andel av världsexporten av industrivaror ökade exporten från svenska multinationella koncerner, inklusive exporten från dotterbolag i utlandet, från 1965-86, medan exporten från (inklusive de svenska moder- bolagen) föll från . 20 I denna mening har alltså 20 (1993). 26 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 konkurrenskraften för denna grupp av svenska företag utvecklats betydligt gynnsammare än konkurrenskraften för som lokaliseringsland för industriell produktion. Det går emellertid inte att av dessa siffror utan vidare dra slutsatsen att den svaga svenska exporttillväxten beror på expansionen av utlandsinvesteringarna; vi återkommer till denna fråga. Innan vi lämnar marknadsandelen som mått på konkurrensposition kan vi konstatera att utvecklingen av marknadsandel i sig knappast kan uppfattas som en ekonomisk-politisk målvariabel i någon rimlig mening. Om en fallande marknadsandel medför ogynnsamma ekonomiska konsekvenser eller inte beror på orsaken till utvecklingen. En alltför snabb löneökning som medför att företagen prissätter sig ur marknaden, och som förutom fallande marknadsandelar också medför försämrad bytesbalans och ökad arbetslöshet, är givetvis samhälls- ekonomiskt kostsam. Detta fall har vi emellertid redan behandlat. Ett land kan mycket väl ha en trendmässigt fallande andel av världsexporten utan att detta i sig behöver medföra några speciella problem; vi återkommer till denna fråga. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att: den svenska andelen av världshandeln, oavsett hur den mäts, på lång sikt varit fallande, vilket innebär att den svenska konkurrenskraften i denna mening försämrats variationerna kring den negativa trenden, i synnerhet uppgången , sammanfaller med variationer i den svenska kronans värde en fallande världsmarknadsandel i sig inte behöver utgöra något problem och därmed är mindre intressant som mått på ett lands konkurrenskraft. 2.3Relativa exportpriser och arbetskraftskostnad per enhet De vanligaste indikatorerna på den internationella konkurrensförmågan i ett lands näringsliv är en index för exportpris eller produktionskostnad per enhet, relativt till ett på lämpligt sätt vägt medelvärde av priser respektive kostnader för dess konkurrenter, allt uttryckt i enhetlig Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 27 valuta.21 Det finns emellertid svagheter och begränsningar med dessa mått. Eftersom exportprisindex vanligen konstrueras som enhetsvärden, dvs. värde dividerat med volym, kommer de inte att justeras för ökad kvalitet hos differentierade produkter. De är också känsliga för förändringar i exportens varusammansättning. På kan det därför vara svårt att skilja mellan en ökning av exportprisindex som beror på ökade priser på varor av oförändrad kvalitet, och en som beror på att exportföretagen inriktat sig på produkter av högre kvalitet med högre priser. I det senare fallet kan en ökning av det relativa exportpriset inträffa som konkurrenskraften i varje rimlig mening faktiskt förstärkts. Däremot är man på säkrare mark om man bedömer en kortsiktig ökning av relativa exportpriser som ett uttryck för försämrad konkurrenskraft, eftersom det tar tid att förändra exportens sammansättning med avseende på kvalitet. Diagram 2.5 Relativt exportpris, Källor: Konjunkturinstis titutet (KI) och Av diagram 2.5 framgår att relativpriset för svenska exportvaror fluktuerat kraftigt , och att fluktuationerna kan knytas till de starka löneökningarna och till devalvering- arna. Kurvan uppvisar en svagt fallande trend. För exporten av råvaror och standardiserade halvfabrikat bortfaller kvalitetsproblemet. Å andra sidan kommer olika exportörers priser 21 Andra mått som använts (se Marsh & Tokarick 1994) är konsumentprisindex eller K-sektorprisindex relativt till konkurrenterna i gemensam valuta. 28 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 knappast att avvika särskilt mycket från varandra. försämrad konkurrenskraft måste i så fall sökas på kostnadssidan. 22 Det kostnadsmått som vanligen används i internationella jämförelser är en index för arbetskraftskostnaden per producerad enhet i tillverkningsindustrin, relativt till ett vägt medelvärde av enhetskostnaden i konkurrentländerna, allt beräknat i enhetlig valuta. Utvecklingen av den relativa arbetskraftskostnaden (eng. relative unit labor cost, RULC) beror på utvecklingen av lönerna (lönekostnad i industrin) och produktiviteten (produktionen i fasta priser per arbetad timme) i förhållande till konkurrenterna, samt på växelkursen. Ju snabbare lönerna stiger, ju långsammare produktiviten växer, och ju mer valutan apprecieras, desto mer stiger RULC och desto mer försvagas landets konkurrensförmåga. Mått som baseras på relativa exportpriser och arbetskraftskostnader reducerar konkurrensförmågan till en ren pris- och kostnadsfråga. Det finns emellertid andra sätt att konkurrera än med låga löner – vi har redan nämnt högre produktkvalitet. Eftersom förändringen av RULC bygger på en uppskattning av produktivitetstillväxten borde den justeras nedåt för att avspegla ökad kvalitet om pris- och volymserierna vore korrekt kvalitetsjusterade. Så är emellertid knappast fallet; RULC behäftas i detta avseende med samma typ av fel som de relativa exportpriserna, om än i mindre grad. Vid beräkningen av RULC och relativa exportpriser uppkommer delvis samma valmöjligheter som för marknadsandelen, dvs. vilka sektorer som ingår, vilka konkurrentländerna är och vilka vikter dessa tilldelas. En svaghet med RULC är att måttet varken avspeglar kostnaderna för åtgång i produktionen av varor och tjänster eller för andra produktionsfaktorer än arbetskraft. Argumentet att priserna på insatsvaror som kan exporteras och importeras tenderar att utjämnas mellan länder och därför kan lämnas därhän gäller i varje fall knappast för insatser av t.ex. tjänster från skyddade sektorer som byggnads- verksamhet och transporter.23 22Boltho (1996). 23Se Lipshitz & McDonald (1991) och t´dack (1993) Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 29 Diagram 2.6 Relativ arbetskraftskostnad, Källor: Konjunkturins titutet (KI) och Av diagram 2.6 framgår att arbetskraftskostnaden per producerad enhet i den svenska tillverkningsindustrin, relativt till ett vägt genomsnitt för konkurrentländerna, på lång sikt varit fallande. Innebörden av detta är att den svenska konkurrensförmågan på lång sikt tenderat att förstärkas, i varje fall om man begränsar sig till dimensionen lönekostnads- konkurrens. Valet av vikter, enligt eller , spelar i detta avseende ingen roll. Diagram 2.7 Den relativa arbetskraftskostnadens komponenter 30 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Diagram 2.7 visar hur den relativa arbetskraftskostnadens komponenter utvecklats. Produktivitetstillväxten i den svenska tillverkningsindustrin var något svagare än i konkurrentländerna, så att den relativa produktiviteten sjönk, fram till av ; därefter har dock den relativa produktiviteten åter ökat. Timlöneökningen har varit klart högre i än i , utom krisår. Detta har kompenserats av en i etapper sjunkande kurs på den svenska kronan. Den alltför snabba löneökningen har alltså framtvingat en lösning på problemet med den försvagade konkurrenskraften i form av successiva devalveringar. Orsak och verkan är här inte alldeles självklar, eftersom det är möjligt att löneökningarna blivit högre därför att parterna i förväg intecknat förväntningar om framtida devalveringar. Vi kan konstatera att: den svenska industrins internationella konkurrenskraft, mätt som relativ arbetskraftskostnad per enhet, på lång sikt förbättrats bakom denna utveckling ligger en snabbare lönestegring i än i övriga , vilket mer än kompenserats av successiva devalveringar av kronan även de svenska relativa exportpriserna indikerar en förbättrad konkurrenskraft, om än svagare. 2.4Kostnadskonkurrens och marknadsandel; att prissätta sig ur marknaden Det ligger naturligtvis nära till hands att tänka sig att konkurrens- positionen – marknadsandelen – styrs av, eller åtminstone påverkas av, konkurrensförmågan mätt som relativpris eller relativ kostnad. Ett stort antal undersökningar har sökt belägga de statistiska sambanden mellan priser, kostnader och export(andelar). Flera studier har också publicerats för . Det vanligaste angreppssättet är att skatta exporten eller marknads- andelen som en funktion av relativa exportpriser eller relativ arbets- kraftskostnad i , eventuellt också i tidigare perioder för att ta hänsyn till trögheter i anpassningen till prisförändringar. Är export- volymen den beroende variabeln inkluderas vanligen också ett mått på Palmer m.fl. (1985), Erixon (1988), (1996) och (1997). Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 31 efterfrågeutvecklingen på exportmarknaden. Marknadsandelen antas alltså entydigt bestämd av den givna pris- och kostnadsutvecklingen. Denna typ av beräkning kan bygga på endera av två alternativa modeller.25 Den ena utgår från att svenska exportprodukter är ofull- ständiga substitut till utländska varor, och att exportefterfrågan beror på priserna på varor från alla exportörer och på inkomsten i importlandet. Effekten av en given ökning av det svenska relativa exportpriset beror på elasticiteten av den svenska exportefterfrågekurvan. Den andra antar att exportpriset i stort sett inte kan påverkas. En given kostnadsökning leder då till minskade vinstmarginaler och en minskning av exporten. I båda modellerna renodlas begreppet internationell konkurrens till att avse enbart pris- och kostnadskonkurrens. Man bortser alltså från produktkvalitet och produktionskapacitet i exportindustrin. Kausaliteten antas vara enkelriktad, från priser och kostnader till export. Sådana modeller kan vara användbara på kort sikt i en lågkonjunktur med lågt kapacitetsutnyttjande i exportindustrin. Exporten kan då växa vid en prissänkning utan att begränsas av kapacitetsrestriktioner. På är det däremot svårt att tänka sig att exportens tillväxttakt skulle vara oberoende av kapacitetstillväxten. Det vore ju märkligt om ett land i längden skulle kunna behålla sin andel av världsexporten trots att tillväxten av arbetskraft, realkapitalbestånd och andra resurser är lägre än konkurrenternas. Liksom på alla andra marknader bestäms i normalfallet både exportpris och exportvolym av samspelet mellan utbud och efterfrågan. 26 Pris och kostnader relativt till konkurrenterna kan på inte längre tas för givna, eftersom löner och/eller växelkurs kommer att anpassas. De ovan nämnda förklaringsmodellerna kan därför bli missvisande. Hur viktiga är exportpriser och arbetskraftskostnader för att förklara utvecklingen av export och marknadsandelar på makro-planet? Resultaten av flera studier av export av bearbetade varor pekar på att pris- och kostnadseffekterna är svaga och/eller statistiskt svåra att belägga, eller i varje fall att de spelar en mindre roll i jämförelse med andra faktorer som investeringskvot och FoU-intensitet. 27 Kostnadseffekterna framträder emellertid tydligare om man går ner på branschnivå, vi återkommer till detta. 25Goldstein & (1984) 26En svensk studie som tar hänsyn till utbuds- och efterfrågesidan är (1981). 27Se t.ex. (1988), Amendola m.fl. (1993) och m.fl. (1997). 32 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 2.4.1Effekterna av priser och lönekostnader på den svenska marknadsandelen