sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — 6–11 §§ Motsvarar 11 kap. 7–12 §§ och 12 kap. 8–13 §§ vallagen. 12–18 §§ Motsvarar 11 kap. 13–19 §§ och 12 kap. 14–19 §§ vallagen. 19 och 20 §§ Motsvarar 11 kap. 20–21 §§ och 12 kap. 20–21 §§ vallagen. På grund av samordningen av 11 och 12 kap. föreslås nuvarande 13 kap. om röstning hos utlandsmyndighet flyttat till 12 kap. Bestämmel- sen i 12 kap. 21 § andra stycket har anpassats till den föreslagna besämmelsen i 7 kap. 12 § andra stycket. (Jfr kommentaren under 13 kap.) Reglerna om brevröstning föreslås flyttade till 13 kap. Detta innebär att lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall bör upphävas. Förändringarna i förhållande till den särskilda lagen är första hand betingade av att brevröstningen enligt det föreslagna kapitlet gjorts generell för alla länder. Vidare föreslås omslagskuverten ersatta av fönsterkuvert. I övrigt har reglerna inte ändrats på annat sätt än att de skall kunna inordnas vallagens systematik. Detta har medfört att vissa regler tagits upp i förevarande kapitel och vissa i 15 kap. och 17 kap. Ändringen innebär också att de flesta rösterna kommer att sändas direkt till valnämnderna i kommunerna men det kan förekomma att brevröster sänds till den centrala valmyndigheten för det fall röstkort inte finns tillgängligt utan adresskort har fått fyllas i. Bestämmelsen i 18 kap. 10 § andra stycket har anpassats till den föreslagna bestämmelsen i 7 kap. 12 § andra stycket. (Jfr kommentaren under 12 kap.) Det föreslagna andra stycket skall göra det möjligt för anhållna eller häktade att rösta även om de blir föremål för tvångsåtgärd sedan institutionsröstningen avslutats på häktet. Röstning får då ske genom bud. Den föreslagna ändringen innebär att det i första hand är personalen på häktet som kommer att kunna anlitas som bud för den som är föremål för anhållande eller häktning. Sådan personal får anses omfattas av den uppräkning som finns i nuvarande 3 §. Ändringen är en följd av dels postens ändrade roll, dels att brevröstning från utlandet gjorts generell och skall skickas till valnämnden i den ort där väljarens är upptagen i röstlängden. Motsvarar 13 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall med de ändringar som krävs för att passa in reglerna i vallagens systematik. 10–12 §§ Förslaget till ändringar i dessa paragrafer utgör endast följdändringar till att lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall arbetats in i vallagen. Vissa regler har ändrats på grund av att reglerna om brevröstning gjorts generell. Eftersom lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall enligt förslaget arbetats in i vallagen kan 8 § upphävas. En omnumrering av kapitlets sista paragrafer har gjorts. Sista stycket föreslås upphävt eftersom lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall arbetats in i vallagen. Motsvarar 13 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall. Motsvarar lydelsen nuvarande av 6 §. Ändringen är en följd av att brevröstning från utlandet gjorts generell. Motsvarar lydelsen av nuvarande 7 §. Ändringen är en följd av att brevröstning från utlandet gjorts generell. Se kommentaren under 1 kap. 8 §. 2 och 20 §§ Ändringen är en konsekvens av att ett rättelsebeslut skall kunna överklagas utan samband med att valet överklagas. Se också kommentaren under 7 kap. 14 §. I författningsförslaget har tiden för ikraftträdande lämnats öppen. Det är oklart när förslagen kan träda i kraft. För att förslagen skall kunna tillämpas vid valet krävs att ikraftträdande sker . De föreslagna ändringarna bör därför träda i kraft senast i samband med att funktionen att vara central valmyndighet flyttas från till den nya myndigheten. Vid ikraftträdandet bör lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall upphävas eftersom reglerna i den lagen arbetats in i vallagen. Utredningen har i promemoria En ny central valmyndighet – , lämnat förslag till övergångs- bestämmelser i förordningen (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen enligt vilka till utgången av ansvarar för val såvitt gäller underhåll och drift för nuvarande valdatasystem (Se bilaga 2). Enligt förslag (lagrådsremiss) till ny författningsreglering om behandling av personuppgifter inom skatteförvaltningens verksamhet skall den nuvarande lagen om röstlängdregister ersättas av en ny lag – lagen om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar. Den nya lagen föreslås träda i kraft . I den nya lagen har ersatts av den centrala valmyndigheten. Det innebär att den nya centrala valmyndigheten utan vidare åtgärder kan träda in i ställe när lagen träder i kraft. Utredningen vill i detta sammanhang uppmärksamma att skatte- myndigheterna inte bör omfattas av den nya lagens tillämpnings- område. Vidare bör denna lagen utformas så att kommunerna och t.ex. kan får möjlighet att skriva ut röstkort för att kunna genomföra röstningen vid särskilda röstmottagningsställen på ett smidigt sätt. 16.2Förslaget till ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Lagen ändras med hänsyn till att brevröstningslagen föreslås upphävd. Förslaget innebär ingen ändring i sak. Vissa tekniska och administrativa frågor som rör valsystemet En särskild utredare tillkallas för att göra en teknisk och administrativ översyn av delar av valsystemet. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar och andra åtgärder som utredaren anser vara behövliga. –göra en översyn av bestämmelserna om indelning i valdistrikt, –göra en översyn av regelsystemet avseende möjligheterna att förtidsrösta och att rösta i vallokal, –göra en översyn av dels formen för utlandssvenskars röstning, dels om 10-årsgränsen för utlandssvenskars rösträtt kan tas bort, –överväga att flytta funktionen att vara central valmyndighet från till en annan myndighet, –överväga om röstsammanräkningen och mandatfördelningen kan utföras snabbare, –göra en översyn av bestämmelserna om framställning av röstlängder och röstkort samt om rättelse i röstlängden, –överväga om valsedlarnas storlek och utformning bör ändras, –föreslå ändringar av vallagens bestämmelser om valbarhetskrav så att de står i överensstämmelse med EU:s s.k. valrättsakt, –föreslå en reglering som ger häktade och anhållna personer godtagbara möjligheter att kunna utöva sin rösträtt, –överväga om det i vallagen uttryckligen skall anges att som vallokal i första hand bör väljas en lokal som är tillgänglig för personer med funktionshinder och i samband därmed också överväga om det skall vara möjligt för valförrättarna att i särskilda fall ta emot röster utanför vallokalen, –undersöka möjligheten att på partimarkerade valsedlar för partier som har skyddat sin partibeteckning skriva till ett namn som anmälts av partiet, och att ett sådant tillskrivet namn betraktas som en personröst samt –överväga om den centrala valmyndigheten vid val till Europa- parlamentet skall ansvara för att väljarna har tillgång till namnvalsedlar för de partier som vid något av de två senaste valen har fått mer än en procent av rösterna i hela landet. Den nu gällande vallagen (1997:157) trädde i kraft . Genom den har reglerna om val till , val till landstings- och kommunfullmäktige samt val till samlats i en lag. Lagen tillämpades vid de allmänna valen . Bestämmelserna bygger till stora delar på de lagar som tidigare reglerade valförfarandet men vissa väsentliga nyheter har också införts. Det gäller t.ex. möjligheten för väljarna att, i enlighet med vad som föreskrivs i regeringsformen, inom partivalets ram avge en särskild personröst. I samband med att behandlade förslaget till ny vallag (prop. 1996/97:70) underströk utskottet behovet av en utvärdering av val och hemställde att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört i denna del (bet. 1996/97:KU16). beslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr. 1996/97:177). Regeringen delade uppfattning att det var angeläget med en fördjupad utvärdering av de allmänna valen och tillkallade därför ett parlamentariskt sammansatt råd, Rådet för utvärdering av val (Ju 1997:13, dir. 1997:87, dir. 1997:73, dir. 1998:99, dir. 1999:61). lämnade rådet ett delbetänkande: Personval 1998 En utvärdering av personvalsreformen (SOU 1999:136). Rådets uppdrag bestod – i de delar som redovisades i delbetänkandet – i korthet av att utvärdera de tekniska, ekonomiska, organisatoriska och praktiska effekterna av det nya systemet med personval. Rådet hade också i uppgift att se över reglerna om statligt partistöd till de politiska partier som varit representerade i och att lämna behövliga förslag till förändringar. Vidare skulle rådet utvärdera om, och i så fall på vilket sätt, reformen av det svenska valsystemet påverkade valdeltagandet val. Rådet har i betänkandet dels lämnat förslag till vissa lagändringar, dels föreslagit att ett antal frågor behandlas särskilt. Det gäller t.ex. valkretsarnas storlek och hur blanka röster skall behandlas. Den återstående delen av rådets uppdrag, att analysera orsakerna till det låga valdeltagandet val till , skall redovisas . Vidare har () i sin promemoria , Erfarenheter års allmänna val (dnr 398-99/100), dels lämnat förslag på ändringar i vallagen, dels presenterat ett antal områden vilka enligt RSV:s uppfattning bör bli föremål för utredning. Det gäller t.ex. partibegreppet i 3 kap. 7 § regeringsformen, valdistrik- tens storlek och valsedlarnas utformning. RSV har dessutom i promemorian , Erfarenheter års val till (dnr 11105-99/100) lämnat ytterligare förslag på ändringar i vallagen samt presenterat flera områden som RSV anser bör utredas. Det gäller t.ex. utlandssvenskarnas möjlighet att rösta och förtydligande av RSV:s uppdrag när det gäller aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta. Slutligen har RSV väckt frågan om funktionen att vara central valmyndighet bör flyttas till någon annan myndighet. Vilka frågor som omfattas av utredningsuppdraget Flera av de frågor som Rådet för utvärdering av val och RSV har aktualiserat och som det finns anledning att utreda vidare, är sådana som har anknytning till det konstitutionella systemet och den parlamentariska ordningen. Dessa frågor bör mot den bakgrunden utredas av en kommitté med parlamentarisk representation. Regeringen har för avsikt att ge den tillsatta (Ju 1999:13) tilläggsdirektiv i bl.a. dessa avseenden. Övriga förslag som rådet och RSV har lagt fram är huvudsakligen av teknisk och administrativ natur. Det är angeläget att en översyn av dessa frågor görs inför valet . Efter överläggningar inom en arbetsgrupp med företrädare för riksdagspartierna har enighet nåtts om vilka frågor som bör ingå i utredningsuppdraget. Enligt vallagens bestämmelser skall varje kommun delas in i valdistrikt. Ett valdistrikt bör normalt omfatta 1 200 – 1 500 personer som har rösträtt. Enligt huvudregeln är det i respektive län som på förslag av kommunfullmäktige beslutar om kommunens indelning i valdistrikt. får efter samråd med valnämnden besluta om valdistrikt som omfattar fler än 1 800 personer som har rösträtt. Inför valet till skedde i ett flertal kommuner i landet sammanslagningar av valdistrikt vilket ledde till att vallokalerna blev färre. I medierna fördes en debatt där det gjordes gällande att sammanslagningarna kunde medföra sådana problem för väljarna att valdeltagandet kunde komma att påverkas negativt. Regeringen gav i beslut (Ju99/1603) RSV i uppdrag att i samband med utvärderingen av val till för hela landet länsvis redovisa valdeltagandet dels i sammanslagna valdistrikt, dels i valdistrikt som inte slagits samman. RSV skulle dessutom för respektive valdistrikt redovisa valdeltagandets förändring i förhållande till val till i de fall då valdistrikten varit desamma. För det fall valdeltagandet visade sig vara lägre i sammanslagna valdistrikt än i andra distrikt skulle RSV, så långt möjligt, analysera om särskilda röstmottagningsställen eller valskjutsar i sammanslagna valdistrikt kunde ha påverkat valdeltagandet. RSV har i sin redovisning av uppdraget (dnr 5956-99/100) anfört att det inte finns något som entydigt talar för att valdeltagandet har påverkats negativt av att valdistrikt lagts samman. Enligt RSV tycks en utökad service med särskilda röstmottagnings- ställen i sammanslagna valdistrikt kunna påverka valdeltagandet positivt. Erfarenheterna från valet visar att bestämmelserna om indelning i valdistrikt kräver en översyn. Det skall övervägas om det i fortsättningen skall vara möjligt att lägga ihop valdistrikt så att de omfattar fler än 1 800 röstberättigade personer och, i så fall, under vilka förutsättningar det skall kunna ske. Vallokaler och särskilda röstmottagningsställen Hela regelverket avseende förtidsröstning på posten och andra särskilda röstmottagningsställen inom landet bör ses över. Det är angeläget att varje väljare har en plats att rösta på inom rimligt avstånd och att regelverket tydligt anger vem det är som har ansvaret för detta. Valadministrationen är uppdelad på tre nivåer. RSV är central valmyndighet och ansvarar centralt för förberedelserna och genom- förandet av de allmänna valen. På regional nivå ansvarar länsstyrelser- na för valen och på lokal nivå är det kommunerna genom valnämnderna som är ansvariga. Denna ordning innebär att både stat och kommun är engagerade i att se till att det finns platser där väljarna kan lämna sina röster men att ingen har det övergripande ansvaret. Det bör nu övervägas om det övergripande ansvaret för att väljarna har en tillräckligt god tillgång till vallokaler bör ligga på kommunerna. Det bör också övervägas vilka lösningar som kan finnas för att kompensera en förmodad nedläggning av postkontor runt om i landet. möjligheten att poströsta i vallokal, dvs. att rösta i en annan vallokal än den egna på valdagen, möjligheterna för valnämnderna att ordna förtidsröstning i lämpliga lokaler, t.ex. i bibliotek och kommunkontor, under hela eller delar av den tid förtidsröstning får pågå, möjligheterna för valnämnderna att ansvara för röstningen på vårdinrättningar av olika slag, möjligheterna att i större utsträckning än inrätta ambulerande röstmottagningar och möjligheten att brevrösta för väljare bosatta i . Utredaren skall också göra en inventering av de möjligheter och problem som kan finnas med röstning via Internet. Utredaren skall särskilt belysa om röstning via Internet kan förenas med kravet på bibehållen valhemlighet. Även de erfarenheter som har gjorts i andra länder skall uppmärksammas. Med den ökade internationaliseringen befinner sig allt fler svenskar utomlands under . Även om fler röstmottagnings- ställen skulle kunna öppnas kommer ett stort antal svenskar alltid att befinna sig på orter där det inte finns någon röstmottagning. RSV och UD får i samband med varje val ta emot kritik från svenska medborgare som vill vara med i valet men som av praktiska skäl inte kan rösta eftersom de befinner sig alltför långt från något röstmottagningsställe. Frågan om formen för utlandssvenskars röstning skall därför ses över. Utredaren skall t.ex. överväga möjligheten för utlandssvenskar att Utredaren skall också överväga om 10-årsgränsen för utlandssvenskars rösträtt kan tas bort. Uppgiften att vara central valmyndighet tilldelades den centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden. De skäl som föranledde att nämnden fick funktionen att vara central valmyndighet var främst anknytningen till folkbokföringen. RSV bildades genom en sammanslagning av flera myndigheter, bl.a. av den centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden. RSV övertog då funktionen som central valmyndighet. Från RSV har det nu ifrågasatts om det är ändamålsenligt att RSV är central valmyndighet. Skälen till detta är främst att valverksamheten saknar ett naturligt samband med RSV:s övriga verksamhet och därför har en tendens att komma i skymundan av övriga arbetsuppgifter. Vidare har valverksamheten behov av ett helt annat slags IT-stöd än RSV i övrigt. RSV har skisserat olika förslag till förändring, t.ex. att bilda en central valnämnd direkt under Justitie- departementet eller att knyta uppgiften som central valmyndighet till en länsstyrelse, lämpligast . RSV har slutligen uppmärksammat frågan om dess uppdrag såvitt gäller aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta. Utredaren skall överväga om funktionen att vara central valmyndig- het bör flyttas till en annan myndighet än RSV. Röstsammanräkningen sker på tre olika ställen. Sedan röstningen avslutats vidtar en preliminär röstsammanräkning av valförrättarna i vallokalen. Riksdagsvalet räknas först, sedan kommunfullmäktigvalet och slutligen landstingsfullmäktigvalet. Valsedlarna räknas för varje parti och antalet röster förs upp i särskilda protokoll. Valsedlarna transporteras sedan till valnämndens kansli för omedelbar vidare transport till där slutlig sammanräkning påbörjas måndagen efter valet. efter valet sker valnämndens preliminära rösträkning av röster som valdistrikten inte hunnit få. Detta material levereras till . I den slutliga sammanräkningen fastställs vid mandatfördelningen dels hur många mandat varje parti skall tilldelas, dels vilken kandidat som skall tillträda respektive mandat. Mandatfördelningen vid riksdagsval och val till ombesörjs av RSV. landstings- och kommunfullmäktige är det länsstyrelserna som ansvarar för mandatfördelningen. Det har framförts synpunkter på att röstsammanräkningen och mandatfördelningen tar i anspråk. Partierna och kandidaterna får inte tillräckligt snabbt besked om vilka kandidater som har blivit valda. Detta kan orsaka problem, särskilt om samma person har kandiderat i olika val, t.ex. både i riksdagsvalet och kommun- fullmäktigvalet. Det är angeläget att det slutliga valresultatet kan fastställas så snabbt som möjligt. Utredaren skall därför överväga om det är möjligt att utföra röstsammanräkningen och mandatfördelningen snabbare. Framställning av röstlängder och röstkort års val tillämpades delvis nya regler för framställning av röstlängder och röstkort. Förfarandet kan sammanfattningsvis sägas ha fungerat tillfredsställande års val och val till . Systemet är dock enligt RSV sårbart främst beroende på att vissa arbetsmoment, t.ex. sambearbetning av olika register, är mycket tidskrävande. Det vore därför önskvärt att åstadkomma en lösning där alla uppgifter som behövs för röstlängderna snabbt och säkert kan hämtas ur ett enda register. En annan omständighet som RSV har framhållit är att sista dag för att begära rättelse av uppgifter i röstlängden, måndagen före valdagen, ligger så nära valdagen att det finns en risk för att röstlängderna inte kan distribueras till valnämnderna . Av bl.a. dessa skäl har RSV förklarat att det kan finnas anledning att överväga en ordning där de uppgifter som behövs för att framställa röstlängden kan hämtas ur ett enda register och att sista dag för rättelse tidigareläggs till torsdagen före valdagen. Enligt RSV bör det också övervägas var ansvaret för framställning av röstlängder bör ligga. RSV har vidare föreslagit att röstkort skall kunna hämtas via Internet. Skattekontoren har blivit allt färre och detta gör det svårt för många medborgare att i sista stund hämta ett röstkort för att kunna poströsta. Om det vore möjligt att hämta röstkort via Internet skulle röstkort kunna tas ut på alla de ställen där man kan förtidsrösta, t.ex. på postkontor och hos utlandsmyndigheter och eventuellt också på bibliotek och i hemmet. Mot denna bakgrund bör det övervägas om det skall vara möjligt att hämta röstkort via Internet. Det har också, bland annat från vissa kommuner, framförts önskemål om att tidigarelägga det datum – året före valåret – då de personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas inför indelningen i valkretsar (jfr 2 kap. 6 § 3 stycket vallagen). Enligt kommunerna infaller det nu gällande datumet för sent för att beslut om indelning i valkretsar skall kunna fattas året före valåret (jfr 2 kap. 10 § vallagen). Utredaren skall därför överväga om datumet kan tidigareläggas, t.ex. till året före valåret. I samband härmed skall utredaren också överväga att senarelägga det datum – året före valåret – då de personer som har rösträtt i hela landet (jfr 3 kap. 2 § vallagen), i respektive landsting (jfr 3 kap. 6 § vallagen) och i respektive kommun (jfr 3 kap. 8 § vallagen) skall beräknas till t.ex. det år valet hålls. Utredaren skall slutligen överväga om det datum då antalet fria valsedlar som vissa partier har rätt till skall beräknas (jfr 6 kap. 11 § vallagen) kan senareläggas till t.ex. valåret. Den som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter eller anser sig vara felaktigt utesluten ur röstlängden kan enligt 7 kap. 11 § vallagen begära rättelse hos skattemyndigheten. Om skattemyndigheten avslår en begäran om rättelse får beslutet enligt 7 kap. 14 § vallagen överklagas endast i samband med att valet överklagas. Ett sådant överklagande skall göras hos . Det kan inte anses vara en tillfredsställande ordning att ett beslut om avslag på en begäran om rättelse av röstlängden endast kan överklagas i samband med att valet överklagas. kan ju finna att klaganden faktiskt borde ha varit upptagen i röstlängden och därmed röstberättigad i det val som just har hållits. Utredaren skall därför överväga en ändring av bestämmelserna i vallagen så att dessa beslut kan överklagas innan valet har hållits. Enligt 7 kap. 5 § vallagen skall en unionsmedborgare, som vill rösta i ett val till , senast före valdagen till skattemyndigheten anmäla sin önskan om att tas upp i röstlängd. har bedömt en anmälan, som kommit in för sent till skattemyndigheten, som en begäran om rättelse. Nämnden avvisade i detta fall överklagandet med hänvisning till att rättelser endast kan prövas i samband med överklagande av valet. Mot denna bakgrund skall utredaren överväga om det i vallagen skall införas en bestämmelse om att en anmälan som kommit in för sent till skattemyndigheten inte skall tas upp till prövning. Ett därefter följande överklagande av skattemyndighetens beslut borde kunna tas upp till slutlig prövning utan att det sker i samband med överklagande av valet. Utredaren skall därför överväga om också en sådan bestämmelse skall införas i vallagen. Möjlighet att stryka en person från röstlängden Enligt 7 kap. 12 § vallagen skall skattemyndigheten genast rätta röstlängden om en myndighet i något annat medlemsland meddelar att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, redan har avgett en röst i ett val till . Bestämmelsen har överförts oförändrad från den tillfälliga lag som gällde för det svenska valet till . Övriga medlemsländer hade då redan haft sina val. När valen nu sker i hela unionen måste det förhållandet att en person anmält en önskan om att rösta i ett annat land kunna ligga till grund för att personen tas bort från den svenska röstlängden. Utredaren skall ta fram förslag till en sådan bestämmelse. Valsedlarna har kommit att bli för små, de har formatet A 6. Med personröstningen har det tillkommit ett behov av att ha en rad som informerar väljarna om att partiets kandidater är s.k. anmälda kandidater. Vidare skall det framför varje namn finnas utrymme för att markera en personröst. Om inte utrymmet för markering skall bli för litet bör antalet namn på valsedeln inte vara mer än högst 60. Från partierna har det dock visats intresse av att ha fler kandidatnamn än 60 på varje valsedel. Mot denna bakgrund skall utredaren överväga om valsedlarnas utformning bör ändras. Man kan t.ex. tänka sig större valsedlar, som då måste vikas. I 1 kap. 8 § vallagen uppställs vissa valbarhetskrav för val till Europa- parlamentet. En person är t.ex. inte valbar om vederbörande är ledamot av regeringen i ett medlemsland. Vallagens bestämmelser innebär att ett statsråd som kandiderar till måste avgå från sin statsrådsbefattning senast på valdagen för att vara valbar i Europa- parlamentsvalet. Bestämmelserna i 1 kap. 8 § vallagen är avsedda att införliva artikel 6 i den s.k. valrättsakten (fogad till rådets beslut 76/787 av ).