sou · GOB31 · 2001-01-01 00:00:00 — Möjligheterna att ta del av information och att framföra synpunkter via nätet ökar i snabb takt. Avgörande för demokratin är vilka institutionella arenor som erbjuds. Om IT ska öka möjligheterna till deltagande, inflytande och delaktighet, krävs att kommunikationen erbjuds i former där framförda yttranden verkligen betyder någonting. Sådana arenor, direkt knutna till demokratiska besluts- processer, är ännu fåtaliga. Ett ökat statligt stöd för att utveckla tekniker och institutionella arrange- mang för IT i demokratins tjänst är därför ange- läget. IT har generellt vissa fördelar i förhållande till an- nan teknik. Det gäller inte minst snabbheten, möjligheterna till interaktiv kommunikation med flera deltagare samt omständigheten att informa- tionen som läggs ut i princip är tillgänglig obero- ende tid . Det är vidare möjligt att nå ett stort antal personer – trots inbördes geografiska skillnader. Konferenser och möten av olika storlek och dignitet kan göras till- gänglig för en större krets än de som fysiskt deltar i de verkliga rummen.133 För opinionsbildare – intresseorganisationer, partier eller aktionsgrupper – har IT inneburit att det blivit möjligt att rikta sig direkt till medborgare med ett ofiltrerat budskap, dvs. med ett budskap utan journalistiska mellanhänder. Detta visade sig exempelvis vara ett viktigt motiv för de ameri- kanska kandidaterna och partierna som första hälft som pionjärer startade sina kampanjer på nätet.134 Användare kan inte bara bestämma innehållet i informationen, utan kan även försöka finna former som kan locka användare att besöka hemsidan. De mer avancerade formerna erbjuder besökare inter- aktiva möjligheter, multimedia och har en regel- bunden uppdatering av utbudet. En av de viktiga erfarenheterna med hemsidor är att det finns ett samband mellan antal besök och uppdateringsgrad. Om inaktuella uppgifter ligger kvar, om det inte sker någon utveckling av innehåll och form för- svinner besökare. IT ger även möjlighet att skräddarsy infor- mation till vissa målgrupper, exempelvis för medier, skola eller olika grupper som är föremål för särskilt intresse. IT har således goda möjligheter att mobil- isera och organisera olika intressen.135 IT kan överskrida geografiska gränser. Detta har stor betydelse för enskilda människors möjlig- heter att hävda de medborgerliga fri- och rättig- heter som är en omistlig del i demokratin. Mera osäkert är vilken roll IT kan få för demokratin som kollektivt självstyre. I jordbruks- och industrisam- hället har geografiska avgränsningar utgjort ram för det kollektiva självstyret. Det nuvarande folk- styret kan i allt väsentligt betraktas som en flernivå- demokrati med kommunernas, rikets och EU:s territorier som bas.136 Informationstekniken medför att sociala intres- segemenskaper som kan sluta sig samman oavsett geografiska avgränsningar nu får ökad betydelse för hur politiken gestaltas och att den geografiska valkretsen får en allt mindre roll.137 Det har bety- delse för folkstyrets framtid. Självstyre som bygger på andra avgränsningar än de som utgörs av valkretsindelningen i den repre- sentativa demokratin är dock ingen nyhet. Olika former för självstyre, inte minst i form av ett bro- kigt föreningsliv, fanns redan före den representa- tiva demokratins genombrott i . Att män- niskor ska ha rätt att organisera sig för ett sådant självstyre är självklart i demokratin. Frågan om fördelningen av självstyret mellan å ena sidan den representativa demokratins institutioner och å andra sidan frivilliga sammanslutningar, virtuella eller inte, kommer alltid att vara föremål för politisk diskussion. Den tillhör liksom frågan om fördelningen av makt mellan folksuveränitetens institutioner å ena sidan och enskilda medborgares rätt till självbestämmande å andra sidan demokra- tins eviga konflikter. IT kan användas för att underlätta för medborgare att organisera sig i frivilliga sammanslutningar. Exempel på detta finns i dagens samhälle, inom och över nationsgränserna. Denna utveckling är väl- kommen från demokratisk synpunkt. IT kan på- verka opinionen så att fler gemensamma ange- lägenheter sköts via frivilliga sammanslutningar istället för via den territoriellt avgränsade represen- tativa demokratin. I många fall kan det innebära ett förstärkt självstyre – en stärkt istället för försvagad demokrati. Det är angeläget att göra en översyn av reglerna för statligt och kommunalt stöd till folk- rörelser, massmedier, kulturverksamhet etcetera med hänsyn till de organisationsformer som ny informationsteknik skapar. Direktdemokrati är lika oundviklig i samhället med elektroniska media som representativ demokrati blev möjligt i samhället med litterata informationsprocesser. Inte minst för minoriteter, i synnerhet sådana som är spridda över en stor yta, kan de förstärkta möjligheterna att via nätet bygga sociala intresse- gemenskaper som inte är beroende av geografisk närhet bli av stor betydelse. Att en sådan utveckling stärker demokratin är uppenbart. Individer och grupper som lokalt kan uppleva sig stigmatiserade och vanmäktiga kan på nätet bygga organisationer som ger styrka i hävdandet av de medborgerliga rättigheterna. Hur IT kan användas för att stärka minoriteterna, såväl när det gäller deras möjligheter till autonomi och självbestämmande som när det gäller deras integration i samhället, är en viktig framtidsfråga för såväl forskning som politiskt beslutsfattande. Även för personer med funktionshinder kan ny informationsteknik medverka till att de på mera jämlika grunder kan hävda sig i demokratiska pro- cesser. IT registrerar inte de fysiska förutsätt- ningarna att framföra ett budskap. Med IT:s hjälp kan flera delta i politiska sammanhang som på- verkar beslutsprocesser och än flera kan delta på mera jämlika villkor. Funktionshindrades möjlig- heter att i större utsträckning delta i demokratiska processer med hjälp av en än mera utvecklad infor- mationsteknik bör tillmätas stor betydelse i poli- tiken för detta område. Det är inte minst viktigt att använda ny informationsteknik för att göra offent- lighetsprincipen reell för funktionshindrade. Flertalet av de virtuella gemenskaper som ska- pats utgörs av grupper med specialintressen, ofta relativt smala sådana. Det utgör en rikedom i synnerhet för de som har många sådana. Möjlig- heten att skapa små offentliga rum på nätet kan också användas för att söka omintetgöra demo- kratin och till kränkningar av enskilda och folk- Åtskilliga exempel finns på hur nazistiska, rasistiska och andra mot demokratin fientligt sinnade grupper använder nätet för att främja sin antidemokratiska sak.138 Det som är tekniskt möj- ligt är inte alltid socialt önskvärt. IT kan användas av grupper som vill undanröja demokratin likaväl som av krafter som önskar stärka den. Brott mot lagen, exempelvis hets mot folk- grupp, ska självklart beivras även när det före- kommer på nätet. Det är angeläget att rättsväsen- dets institutioner står väl rustade för att bekämpa sådan brottslighet. Allra viktigast är dock att alla demokratiskt sinnade tar ansvar för att under- minera förtroendet för dem som söker skada demokratin eller hotar enskilda människors fri- och rättigheter. Ett stort ansvar ligger också på dem som har kontrollen över portaler, sökverktyg och andra strukturer på webben. Det är viktigt att rättsvår- dande organ har resurser och kompetens att beivra brottslighet som sker med stöd av IT och att Sveri- ge aktivt bidrar till internationellt samarbete i detta sammanhang. Att värna om en vidsträckt yttrandefrihet på nä- tet är oerhört viktigt – och blir viktigare ju större roll IT får i samhället. Kampen mot nazism, rasism och annan antidemokratisk verksamhet måste först och främst bestå i att demokratiskt sinnade gör bruk av sina fri- och rättigheter. Ny informationsteknik och nya medier anses vara en av de främsta drivkrafterna i globaliseringen.139 Händelser på en ort kan genom användningen av ny teknik få konsekvenser med ljusets hastigheter över hela världen. Detta skapar nya krav på folk- styrets förmåga att vara ett redskap för medbor- garnas självstyre. (Denna fråga behandlas utför- ligare i avsnittet om globalisering.) Teknikens globala räckvidd kan användas för att bygga organisationer och bedriva opinionsbild- ning i politiska frågor som har stort politiskt in- tresse och är av världsomfattande betydelse.140 Medborgare kan därmed ta del i opinionsbildning och politiska aktiviteter, och på så sätt vinna infly- tande, över politiska processer som sker utanför de statsgränser som utgör en rågång för folksuveräni- tetens utövande. Non-governmental organisations har tagit informationstekniken i bruk i detta samman- hang.141 Den nobelprisbelönade antiminkampan- jen, och kampanjen för Radio B92 i är några exempel. Informations- tekniken möjliggör skapandet av nya sociala orga- nisationer och relationer i nätverk oavsett staternas gränser. För sammanslutningar av frivilliga med- borgare i olika länder som är engagerade i för demokratin viktiga spörsmål, som mänskliga fri- och rättigheter, bistånd och folkbildning, har in- formationstekniken skapat nya möjligheter att bedriva arbetet effektivare. Dessa grupper sprider snabbt information. De fångar sympatisörer och mobiliserar ideellt engage- mang. De vakar över globala allmänningar utifrån sina politiska idéer och moraliska idéer. Såväl glo- balt som lokalt kan medborgargrupper av skilda slag blixtsnabbt reagera och slå larm när de vill pro- testera mot idéer, beslut och handlingar. I många stater med begränsade medborgerliga fri- och rättigheter har informationstekniken redan en viktig roll för oberoende nyhetsförmedling, informationsinhämtning och mellanfolkliga kon- takter. Den enligt uppgift största webbplatsen för mänskliga fri- och rättigheter är One World. Den har enligt egna uppgifter mer än 350 NGO:s som medlemmar och besöks av tre miljoner . Hur informationstekniken ytterligare kan komma till effektiv användning inom ramen för en politik som syftar till att stärka demokratin på global nivå bör övervägas inom ramen för den svenska bi- ståndspolitiken. I såväl den svenska som den internationella debatten har knutits vissa förvänt- ningar om att lokalt förankrade nätverk (Com- munity Networks) på Internet ska kunna förstärka den demokratiska utvecklingen. Det är nätverk, som omfattar exempelvis en stad eller en region och där det är möjligt att ta del av samhällsinformation och få viss service från olika myndigheter samt där det ibland även ges tillfälle att delta i en diskussion om olika frågor.142 I har vissa försök gjorts att bilda sådana lokala nätverk bl.a. i och . En viktig erfarenhet från denna typ av IT-projekt är inte oväntat att tillgängligheten till Internet är en grundläggande förutsättning för att det lokala nät- verket ska kunna användas och utvecklas. Det är vidare viktigt att IT inte bara används under beg- ränsade kampanjer, exempelvis under val, utan in- tegreras i en kontinuerlig politisk verksamhet. En IT-satsning av denna typ bör vara väl genomtänkt och inte till den grad så fokuserad på tekniken att de innehållsliga målen med verksamheten kommer i skymundan.143 Jag har verkligen försökt att förstå vad demokrati är, hur människor uppfattar den demokratiska situationen i och vad man kan göra för att förbättra den? Om det finns någon som vet att ni skulle kunna förklara för mig vad demokrati är utan att krångla till det för mycket så är ni väl- komna att skriva till mig på min e-mail-adress! Röstning via nätet? – – kommer, enligt uppgift, det första lagligt bindande politiska valet att hållas på Internet. Det är demo- kratiska parti som ska hålla primärval för att utse presidentkandidat och röstningen är planerad att ske via nätet. Enligt det företag som har ansvaret för tekniken finns ett system som skyddar röst- hemligheten. Det finns självfallet argument för men också mot en utveckling med röstning i val via nätet. För många skulle det vara en avgörande skillnad mellan att lämna sin röst i en vallokal med en avskärmning som säkerställer den personliga integriteten och att i ett mer eller mindre privat sammanhang rösta via en dator. Det har således funnits starka skäl för att poli- tiska val ska genomföras i ett offentligt samman- hang som garanterar valhemligheten. Även om den tekniska utvecklingen förfinas kommer det troligt- vis alltid att finnas skilda uppfattningar både bland experter och väljare om hur säker tekniken verkli- gen är på nätet, att garantera valhemlighet och att klara identifikation av väljare. Det är också möjligt att frågan om röstning via nätet i viss grad är generationsbetingad. IT kan bli ett alternativ för nya generationer som vuxit upp med tekniken och som saknar den traditionella föreställningen om hur vallokalen bör utformas och hur själva rösthandlingen bör ske. Vi återkom- mer till denna fråga i kapitlet om valen. IT för att stärka demokratin Det finns inget enda svar på vilken demokrati IT kan och bör främja. Avgörandet ligger inte i tek- niken som sådan utan i händerna på medborgarnas eget beslutsfattande.144 De politiska resurserna är ojämnt fördelade. Som framgått av denna redovisning finns även risk för att denna resursfördelning blir än skevare. För den politiska jämlikhetens skull är det angeläget att alla får tillgång till de resurser som krävs för att använda IT för att hävda sitt medborgarskap på jämlika villkor. Flera forskare har i sina studier till utredningen riktat uppmärksamheten på att IT kan användas för att utveckla idealet om en snabb demokrati, dvs. användas på ett sådant sätt att väljarna ges tillfälle att snabbt säga sin mening i politiska frågor. I förlängningen kan detta stärka den direktdemo- kratiska utvecklingen men också leda till att partierna och de förtroendevaldas roll minskar medan medborgarna i högre grad själva fattar sina beslut.145 Ett alltför rutinartat användande av IT för att snabbt få svar av medborgare i politiska frågor kan skapa situationer där grundläggande demokratiska krav inte uppfylls. Risken finns att den tid som krävs för kunskapssökande, diskussion och efter- tanke i hög grad går förlorad. IT kan självfallet även ingå i det alternativa idealet, nämligen att utveckla den starka demokra- tin där den representativa demokratin råder men där värdet av genomgripande diskussioner är grundläggande. Här får medborgarna möjligheter att genom IT få tillgång till information och synpunkter men även ingå i interaktiva dialoger med andra på nätet. Demokrati tar tid. Särskilda regler behövs för att alla ska kunna komma till tals. Demokratins krav på upplyst förståelse kräver möjligheter och tid till ett kritiskt inhämtande av relevant besluts- underlag, eftertanke och samråd. När IT diskuteras som ett sätt att ge stöd för demokratiska processer är det därför viktigt att erinra om att det förhållan- det att en snabb process är tekniskt möjlig inte är ett tillräckligt argument för att den också ska ske snabbt. En förutsättning för att medborgarna ska ha motiv att engagera sig i processer som är avsedda att stöda demokratin på elektronisk väg är med all sanno- likhet att dessa också har betydelse för det faktiska beslutsfattandet. Även här krävs en metodutveck- ling. Informationstekniken bör kunna användas för att öka medborgarnas förutsättningar att ha insyn i och möjligheter att påverka beslutsunder- lag, exempelvis i samband med miljökonsekvens- analyser. Det är också angeläget att söka former för att utnyttja IT för att offentliggöra remissyttran- den. Det bör gå att utveckla metoder som gör att medborgarnas opinionsyttringar i sådana samman- hang kan vara av stort värde i beslutsunderlaget. IT kan användas för att underlätta ansvarsutkrävan- det bland förtroendevalda och för att stärka med- borgarkontrollen över den offentliga makten. Här framstår en utveckling av offentlighetsprincipen så att den ger vidast möjliga insyn i offentlig förvaltning som en primär uppgift. IT kan också användas för att hävda medborgar- intresset i partidemokratin. Tekniken kan användas för att stärka dialogen inom partierna och den mellan partierna och väljarna. Den kan också an- vändas för att göra partiernas program och faktiska handlande bättre kända och diskuterade bland medborgarna.146 Här spelar inte bara partiernas egna insatser en roll. Medborgarinitiativ kan under- lätta för medborgarna att ställa partierna till svars genom en oberoende granskning av partiernas fak- tiska agerande. IT kan också användas för att stärka civilsam- hället och för att främja deltagardemokratin. Den nya informationstekniken har en potential när det gäller att vidga medborgarnas möjligheter att delta i och påverka problemformuleringarna och diskus- sionerna före beslut i folkvalda församlingar. En statlig och politik bör i första hand inrik- ta sig på att utveckla tekniker och metoder för en sådan deltagardemokrati med IT-stöd. 1 Barber 1999. Se även Rothschild 1999 Se forskarvolymen medialisering SOU 1999:126 1999, 1999, Lidskog och 1999, Pamlin 1998, 1999, 1998 1999, Ilshammar 1999, , A.R. Glimstedt och 1998, Glimstedt 1999 Uppgifterna bygger på avsnittet Mediestrukturen i i Sedan det åberopade kommittébetänkandet publicerats har dock antalet A-regioner med någorlunda jämn konkurrens minskats från nio till sju genom ägarförändringar på Visbys och marknader och antalet orter med , och Higgs Jr 1999 konkurrerande utgivare på hemmaplan har minskats med en, 1999, Nohrstedt 1999 Se exempelvis SOU 1999:11, SOU 1999:56 och SOU 1999:83 1999, Stenelo 1999 Castells 2000 (refererad i ) och 1999, SOU 1999:30 Se exempelvis intervju med VD i tidskriften augustinummer 1999 1998, 1998, 1999 a Se t.ex. Pamlin 1998 och Sörbom 1999 citerad i förordet till medialisering Castells (refererad i ) (SOU 1999:126) Economou och Forstorp 1999 1999 och Sassen 1999, Glimstedt 1999, 1999 1999, s. 13 Castells 1996, 1999, 1999 1999; Ungdomarnas demokratikommission 1999 Sen och Dreze 1989 Förslaget utarbetades av under Gidlund och 1999 b ordförandeskap av 1997. 90 Economou och Forstorp 1999 bakgrunden finns i ett tal av vid 91 Berglez 1999; och 1999 93 Se t.ex. 1998 94 Se t.ex. et al. I utgivning har frågor om IT och 95 För en närmare diskussion om direktaktioner och civil demokrati bland annat behandlats i SOU 1999:10, olydnad, se kapitel Medborgarsammnslutningar SOU 1999:12, SOU 1999:83, SOU 1999:117 och 96 Det senare hävdas bland annat av 1999 97 Se t.ex. Ahlsson 1998 och 1999 Barber 1999, Ilshammar 1999, , A. 98 et al. 99 et al. Gidlund, G. Barber 1999, Ilshammar 1999 Ilshammar 1999, , A. Barber 1999, 1999 Se t.ex. 1998 och et al. 1999, Ranerup 1999 Se et al. 1999, Ilshammar 1999 Se också Pamlin 1998, som fokuserar Ranerup 1999, 1998 på den globala lobbningen. Han beskriver bland annat hur näringslivet och dess organisationer bedriver lobbning i Genom informella diskussioner kan de Castells 1999, Ilshammar 1999 vara med och fatta viktiga beslut utan att nationella och Gidlund, G. internationella organisationer och sociala rörelser som är kritiska till besluten, till exempel de som arbetar för en socialt Gidlund, G. och ekologiskt hållbar utveckling, ges någon större chans att komma till tals. Castells 1999, 1999, 1999, Allardt 1999 1999, Taloyan 1999 För en exemplifiering av de grupper vi bland annat åsyftar, se t.ex. Pamlin 1998, 1999 och 1999 Barber 1999, , A. Ranerup 1999, 1999 Medborgaren har numera politiska företrädare på upp till sex olika samhällsnivåer. Antalet nivåer har ökat, ibland dramatiskt. var exempelvis göte- borgaren politiskt representerad bara på två nivåer, nu finns hans/hennes förtroendevalda på sex nivåer: i kom- mun-/stadsdelar, kommunen, kommunal-/kommunför- bund, regionen, riket och EU.1 beskriver övergången från auktoritä- ra till demokratiska system i de antika grekiska stadsstaterna som den första transformationen. Övergången från direkt till indirekt, representativ demokrati i den framväxande nationalstaten är den andra. Det tredje steget , som inletts, innebär att nationalstatsdemokratin utmanas av en ny doktrin, baserad på insikten om att vi lever i ett pluralistiskt och komplext politiskt system med övernationella institutioner på europanivå.2 I stället för absolut statssuveränitet får vi, det vi kan kalla poolad, eller förhandlad suveränitet. En fjärde transformation i hägnet av den tredje utvecklingsvågen förefaller emellertid också fullt möjlig. Vad vi nu ser är en renässans för det antika idealet om demokratisk närhet och direkt delta- gande, något som fram till de successiva kommun- reformerna under 1950-och 60-talen praktiseras på nivå i ett som i övrigt präglades av statliga maktanspråk och indirekt demokrati. En underliggande premiss i Dahls resonemang är det s.k. skalproblemet och spänningen mellan demokrativärdena medborgareffektivitet och sys- temkapacitet. Det förra gäller medborgarnas möj- ligheter att få gehör för sina önskemål i den politis- ka processen, det senare det politiska systemets förmåga att faktiskt lösa problem och tillhanda- hålla olika nyttigheter. som den ökade demokratiska närheten gynnar medborgarnas möjligheter att deltaga, kan systemets styrförmåga försvagas. Omvänt gäller att hög systemkapacitet kan begränsa medborgarnas direkta inflytande. Diskussionen om kommunsammanslagningars effekter är typisk för problemet. I ett politiskt system med flera olika nivåer och kompetenser kan man dock föreställa sig ett mer produktivt och inte fullt så motsatspräglat samspel mellan dessa i grunden olika demokrativärden. Om man t. ex. tänker sig att den lokala nivån repre- senterar störst närhet och delaktighet, kan den regionala nivån fungera som en balanspunkt mel- lan demokrati i det lilla formatet och national- statens och det övernationella systemets storskali- ga demokrati. På den regionala nivån finns också en tillfredsställande förmåga och kunskap att just han- tera kravet på systemeffektivitet i vissa sektorer, utan att behöva använda alla resurser i det större nationella eller europeiska systemet. politiken är just en sådan sektor. Regionaliseringen innebär alltså i hög grad ett kvalitativt sett värde- fullt tillskott av systemkapacitet utan att man för den skull behöver ge upp kravet på medborgar- effektivitet. Ekvationen är emellertid bara möjlig om man sätter in den regionala nivån i ett större, och mer dynamiskt flernivåperspektiv, där det finns en någorlunda accepterad uppdelning av besluts- och problemlösningskompetenser mellan skilda administrativa instanser (den vertikala dim- ensionen) men också en etablerad ansvarsför- delning för olika politikområden (den funktionella dimensionen). Det avgörande kravet är emellertid att systemet är flexibelt; formella kompetensuppdelningar blir i längden stelbenta och otidsenliga, särskilt när den politiska och ekonomiska verkligheten ständigt befinner sig i förändring. Hårt institutionaliserade system baserade på formella kriterier och lagstiftning måste därför paras med system, som tillåter justering och anpassning till växlande omständigheter. Jämsides med att vi förfinar de traditionella hierarkiska strukturerna, bör vi rikta uppmärksamheten mot processer och informella institutioner, i form av förhandlingar och nätverk. Samhällen präglas av olika politiska kulturer, förändringar och skiftande maktförhållanden. Folkviljans förverkligande har därför haft många uttryck under historiens gång. Den representativa demokratin växte fram i vårt land i ett nära samspel med folkrörelser och masspartier. Det var också med demokratin som instrument som de stora sociala reformerna genomfördes. har det dock blivit uppenbart att den mogna industristaten inte utgör historiens slut utan att nya samhällsförändringar äger rum på ett sätt som knappast kunde förutses vid den representativa demokratins genombrott. I rapporter har detta för- ändringsperspektiv varit framträdande.