sou · GOB317 · 2001-01-01 00:00:00 — Registerkartan skall redovisa bl.a. indelningen i län, kommuner och församlingar (48 § i kungörelsen). För att rationalisera en rad verksamheter och för att kunna kombinera den skrivna registerinformationen med kartan byggs en digital register- karta (DRK) upp. Församlings- och kommungränser finns redan i DRK. Fastighetsgränser finns för landsbygden. Alla tätorter inom kommuner (250 st.) med statliga lantmäterimyndigheter kommer att vara inlagda . För återstående kommuner (39 st.), som har kommunala lantmäterimyndigheter, kommer alla tätorter sannolikt att vara inlagda . Inskrivnings- och skattemyndighet skall underrättas om alla ändringar som berör fastighetsindelningen (59 § i kungörelsen). En av de uppgifter som skall ingå i underrättelsen till skattemyndigheten är till vilken församling en fastighet hör. Lantmäterimyndigheterna ansvarar för fastighetsregistret. Det finns en statlig lantmäterimyndighet i varje län, dessutom finns 39 kommunala lantmäterimyndigheter som har respektive kommuns hela territorium som verksamhetsområde. Församlingsindelningen redovisas även i det allmänna kartmaterial som producerar och tillhandahåller. Innehållet i det allmänna kartmaterialet är inte författningsreglerat. Regeringen har i proposition 1999/2000:39 Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden, m.m. lämnat förslag till en ny för- fattningsreglering som gäller registrering av fastigheter. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Fastighetsbeteckningen består av ett registerområde vilket utgörs av kommunnamnet, trakt, block och enhet (ex. Högsta 75:44 i kommun). Traktnamnet utgörs normalt av by eller gårdsnamn. Som alternativ till denna beteckningstyp kan man inom tätorter ha fastighetsbeteckningar som bygger på kvartersnamn (ex. Fasanen 7 i ). Vad gäller kommunerna i fastighetsbeteckningarna så är de i dagsl- äget lagrade i systemen även som en fyrställig kod, där de två första siffrorna anger det län och de två sista den kommun fastigheten är belägen i (för fastigheter belägna i kommun är koden där 21 anger att det är fråga om och 80 avser kommunen). När en person folkbokförs på en fastighet får man genom fastighetsbeteckningen uppgift om församling, kommun och län. Undantaget är de cirka 3 000 fastigheter som tillhör två församlingar. Där ligger den ena församlingen i koden medan den andra endast framgår i klartext i ett kommentarfält till fastighetsregistret (ytterligare församling), se vidare om detta i avsnitt 4.9 och i bilaga 4. Uppbyggnaden av ett basadressregister innefattar två olika huvuddelar. Den ena delen är adressuppläggning i fastighets- datasystemet (FDS). Tanken är i första hand att adresser som kommunerna fastställt skall läggas in i FDS. Målet är att alla adresser som kan hänföras till någon byggnad skall finnas med i adressregistret i FDS. Alla adresser med folkbokfört boende kommer med säkerhet att finnas med. för cirka 270 av landets kommuner adress- registret i FDS. Tätortstäckningen är god. När registret kan vara klart är inte fastlagt. Fastställandet av nya adresser sker, i de delar av landet där folk- bokföring inte sker på lägenhet, enligt varje kommuns eget bestämmande. finns det ingen författningsreglerad skyldighet för dessa kommuner att fastställa sådana adresser. När systemet med folkbokföring på lägenhet omfattar hela landet inträder emellertid en sådan skyldighet. I FDS har alla fastigheter och samfälligheter en församlings- tillhörighet. Den anges med en sifferkod. Församlingskoden ligger i FDS efter läns- kommunkoden. Det innebär att koden i FDS är sexställig (exempel: 218001 = - kommun - församling). Om en fastighet är belägen i mer än en församling anges detta i ett särskilt fält. I adressregistret kopplas alla adresser till byggnad. Genom att byggnaderna är koordinatsatta i FDS får adressen också en lägesbestämning. Användningen av adresser i adressregistret tillsammans med en digital karta skulle kunna rationalisera många verksamheter. Den andra delen av arbetet med basadressregistret går ut på att föra in de fastställda adresserna i folkbokföringen. fastställt en rutin som hanterar adresser som en kommun fastställt och aviserat till . När adressprojektet är slutfört blir det möjligt att knyta en fastställd adress, inte endast till varje fastighet utan också till samtliga byggnader. Till den fastställda adressen går det vidare att som tilläggsinformation koppla uppgift om exempelvis inom vilken församling inom som adressen i fråga är belägen. 2.4.4Indelningens betydelse för folkbokföringen Kedjan – en fastighet tillhör en församling, som tillhör en kommun, som tillhör ett län – bryts i ett ytterst fåtal fall . Omkring 3 000 fastigheter, vilket utgör av fastighetsbeståndet, tillhör två församlingar. I många av dessa fall finns det byggnader endast i en av församlingarna. Endast en församling, i , tillhör två kommuner (och ). var det i hela landet 9 106 personer som var folkbokförda på fastigheter som är belägna i två eller flera församlingar. Antalet flyttningsärenden som berör sådana fastigheter bör därmed vara ganska få, i vart fall under 500 och sannolikt färre än så. Skattemyndigheterna torde endast någon enstaka gång ha några problem med att finna rätt församling att folkbokföra en person i vid flyttning. I den referenstabell över fastigheter som ingår i folkbokförings- systemet finns fastigheterna ordnade församlingsvis. En fastighet som är belägen i mer än en församling förekommer minst två gånger med skilda församlingstillhörigheter i referenstabellen. Det anges dock inte på något särskilt sätt att fråga är om en fastighet som är belägen i mer än en församling. Det kan därför vara svårt att upptäcka att en fastighet finns i mer än en församling. När handläggaren vid skattemyndigheten hittar fastigheten med den ena församlingstillhörigheten är det troligt att personen registreras på denna utan vidare utredning. Det kan därför i något sällsynt undantagsfall bli så att en person är folkbokförd på rätt fastighet men i fel församling. beslöt att det skulle införas ett lägenhetsregister och att folkbokföring skall ske på lägenhet (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Syftet med beslutet var i första hand att göra det möjligt att genomföra en registerbaserad folk- och bostadsräkning. 68 Bakgrund SOU 2000:17 och kommunerna skall föra ett lägenhetsregister för framställning av statistik och för folkbokföringens behov. Registret får också användas för resursfördelning, uppföljning och utvärdering av boende, byggande och kommunikationer. Registret skall omfatta samtliga lägenheter som helt eller till en inte oväsentlig del används eller är avsedda att användas som bostad (bostadslägenhet). Varje bostads- lägenhet skall kunna hänföras till en adress som har fastställts av kommunen. Om det finns mer än en bostadslägenhet med samma adress skall kommunen fastställa en särskild beteckning för varje lägenhet (lägenhetsbeteckning). Fastighetsägaren skall underrättas om detta. Bestämmelserna om lägenhetsregister finns i lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostads- lägenheter skall folkbokföras också på lägenhet (6 § andra stycket FbL). Lägenhetsregistreringen och folkbokföring på lägenhet, som än så länge enbart omfattar personer folkbokförda i kommun och i , har varit en försöksverksamhet. Det ankommer på regeringen att bestämma när lagen om lägenhets- register och folkbokföring på lägenhet skall gälla hela landet. beslöt att bifalla regeringens förslag om 1998/99:100, 1998/99:FiU27, 1998/99:249). propositionen anförde regeringen bl.a. att registerbaserade folk- och bostadsräkningar bedöms kunna genomföras eller 2005. Regeringen beslutade att uppdra åt en arbetsgrupp, Statistikregelgruppen, att lämna förslag till den författningsreglering som behövs för registerbaserade folk- och bostadsräkningar. Arbetsgruppen skall redovisa resultatet av sitt arbete . 2.6De förändrade relationerna mellan staten och Stat- kyrkareformen trädde i kraft . De ändrade relationerna mellan staten och kommer till uttryck bl.a. genom lagen (1998:1591) om och lagen (1998:1593) om trossamfund. Reformen innebär bl.a. att kommunstatusen upphör för församlingar samt att kyrkan även i övrigt lämnar det allmänna. har vidare fått en mer renodlad ställning som trossamfund. Kyrkotillhörigheten är enligt 35 kap. 1 § Kyrkoordning för knuten till de enskilda församlingarna på så sätt att den som tillhör också tillhör den territoriella församling där han eller hon är folkbokförd. (Det är alltså skattemyndigheterna som genom folkbokföringen avgör vilken församling en person skall tillhöra.) Kyrkan skall också på egen hand sköta bl.a. de interna valen varför lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m. har upphävts. Någon församlingsskatt skall inte längre betalas. I stället skall de personer som tillhör betala kyrkoavgift. Bestämmelserna om församlingsskatt i kommunalskattelagen (1928:370) har därför utmönstrats. Några bestämmelser om församlingsskatt finns följaktligen inte heller i inkomstskattelagen (1999:1229) som tillämpas första gången vid taxering. Enligt 16 § lagen om trossamfund har emellertid rätt till hjälp av staten med beräkning, debitering och redovisning – uppbörd – av avgifter från dem som tillhör samt med att ta in avgifterna. Som nämnts tidigare blev församlingsindelning genom reformen en inomkyrklig fråga. Efter reformen är det kyrkans 13 stiftsstyrelser som beslutar om ändringar i den territoriella församlings- indelningen inom respektive stift (37 kap. 1 § Kyrkoordning för ). Stiftsstyrelserna skall verka för en lämplig församlingsindelning och fortlöpande följa utvecklingen och initiera förändringar när så behövs (37 kap. 5 § kyrkoordningen). Den territoriella församlingsindelningen får ändras på grund av oregelbundenheter i indelningen eller med hänsyn till fastighetsförhållandena (37 kap. 4 § kyrkoordningen). I samband med utredning om indelningsändring skall stiftsstyrelsen samråda med berörda församlingar, samfälligheter och med . Samråd skall även ske med berörd lantmäterimyndighet och den kommun i vilken berörda församlingar är belägna (37 kap. 6 § kyrkoordningen). Lant- mäterimyndigheten och kommunen skall ges tillfälle att yttra sig innan beslut om indelningsändring tas (37 kap. 7 § kyrkoordningen). Förändringar i församlingsindelningen träder i kraft året då ordinarie kyrkoval har ägt rum. Mindre ändringar i församlingsindelningen kan träda i kraft det år som har bestämts i beslutet. Enligt 14 § lagen om skall kyrkan lämna uppgifter om bl.a. ändringar i församlingsindelningen till det register som avses i 7 § lagen om trossamfund. Det är Kammarkollegiet som ansvarar för registret enligt 2 § förordningen (1999:731) om registrering av tros- samfund. Kammarkollegiet skall i sin tur lämna uppgifter om den territoriella indelningen i församlingar och ändringar i denna indelning till och den registeransvariga lantmäterimyndighet som berörs av en ändring (13 § samma förordning). Kammarkollegiet redo- visar inte den territoriella indelningen av församlingarna utan endast de organisatoriska enheterna. skall vidare lämna de uppgifter till som behövs för att skall kunna fullgöra uppbörden av kyrkoavgiften (5 § lagen (1999:291) om avgift till registrerat tros- samfund och förordningen (1999:728) om avgift till registrerat tros- samfund). ändrade ställning i samhället har också lett till vissa nya regler för begravningsverksamheten. Samtliga i folkbokförda personer skall fr.o.m. betala begravningsavgift till huvudmannen för begravnings- verksamheten inom vars förvaltningsområde man är folkbokförd. Huvudman för begravningsverksamheten är antingen en församling inom eller en kommun. Vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av begravningsavgiften är skattebetalningslagen (1997:483) tillämplig. Det innebär bl.a. att avgiften ingår i den enskilda personens preliminära och slutliga skatt och skall betalas i den ordning som gäller enligt den lagen. Den som tillhör skall fr.o.m. betala kyrkoavgift till kyrkan. Om en person som tillhör kyrkan är folkbokförd på en plats där kyrkan är huvudman för begravnings- verksamheten skall begravningsavgiften räknas in i kyrkoavgiften. Den som inte tillhör betalar en avgift för begravnings- verksamheten som tillfaller huvudmannen. Församlingar som är huvudmän för begravningsverksamheten fastställer avgiftens storlek, uttryckt i procent av personers beskattnings- bara inkomster, för de som tillhör . Kammarkollegiet fastställer, efter förslag från församlingarna, avgiftens storlek för övriga personer. När en kommun är huvudman för begravningsverksamheten fastställer kommunen avgiftens storlek för samtliga personer som är folkbokförda i kommunen. Skattemyndigheterna bestämmer sedan avgiftsbeloppet för den enskilda personen. De av beslutade reglerna om begravningsavgift medför att samhället även efter måste ha tillgång till fullständiga och aktuella uppgifter om församlings- indelning samt kopplingen mellan församling och bebodda fastigheter. Detta för att kunna hänföra folkbokförda personer till rätt församling och därmed säkerställa att uppbörden av dessa avgifter sker med korrekta belopp. 1998/99:38 Staten och trossamfunden – begravningsverk- samheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. har regeringen gjort vissa uttalanden om avgiftsuppbörden och församlings- Följande sägs (s. 221): församlings- indelning måste finnas kvar i skatteförvaltningens register även efter utgången av . När det gäller denna indelning är regeringens uppfattning generellt sett att den i så liten utsträckning som möjligt bör användas i skatteförvaltningens register efter relationsändringen; indelningen blir en inomkyrklig fråga som det borgerliga samhället inte kommer att ha något inflytande över. Den föreslagna utformningen av huvudmannaskapet för begravningsverksamheten förutsätter dock att uppgift om församling även efter relationsändringen finns registrerad inom skatteförvaltningen. Med regeringens förslag kommer samfälligheter att ha ansvaret för begravningsverksamheten för samtliga personer som är folkbokförda i de församlingar som ingår i samfälligheten, alltså även för personer som inte tillhör . Det måste därför finnas möjlighet att konstatera inom vilken församlings område en person som inte tillhör är folkbokförd. Grundläggande bestämmelser om organisatoriska uppbyggnad finns i lagen om . Någon närmare reglering av den kyrkliga indelningen har dock inte gjorts. För att avgifterna skall kunna tas in på det sätt som föreslås är det dock väsentligt att den kyrkliga indelningen inte förändras på ett sätt som försvårar och fördyrar detta. 2.6.2Problem som kan uppkomma om t.ex. fastighets- och församlingsgränser inte överensstämmer Staten har alltså åtagit sig att svara för uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften. Som nämnts tidigare förutsätter den ordningen att skatte- myndigheterna har kännedom om inom vilken församling en person är folkbokförd. Om församlings-, fastighets-, och kommungränser inte överensstämmer och det finns folkbokförda personer i de områden där gränserna avviker från varandra försvåras uppbörden av dessa avgifter. Bakgrunden till problemen är att när en fastighet är belägen i mer än en församling kan inte utan vidare fastställa i vilken församling personen i fråga är bosatt. I och kommuner är det kommunen som är huvud- man för begravningsverksamheten. De problem som anges i detta avsnitt uppkommer därför inte i dessa kommuner när det gäller begravnings- avgiften. Det kan finnas viss risk för att antalet icke överens- stämmande fastighets- och församlingsgränser kommer att vara så pass många att det kanske inte längre går att använda kopplingen fastighet - församling för uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften. Risken för att en person placeras i fel församling vid dessa förhållanden blir då ganska stor. Det beror på det förhållandet att det i fastighetsdatasystemets databaser hos endast finns kopplingen fastighet - församling och inte församling - adress eller byggnad. Man bör nämna att svårigheter kan uppkomma även för statistikens vidkommande vid gränsavvikelser. Det är angeläget att, i vart fall till dess att samtliga bostadsbyggnader har fått en fastställd adress, församlingsgränser överensstämmer med fastighetsgränser och övriga administrativa gränser. Lantmäterimyndigheternas viktiga roll i att få uppbörden av begrav- nings- och kyrkoavgiften att fungera bör understrykas. Lantmäteri- myndigheterna för det skrivna registret där kopplingen mellan fastighet och församling redovisas, se avsnitt 4.9 och bilaga 4. Fastighets- registerkungörelsen har inte ändrats i sak i anledning av stat- kyrka- reformen. församlingsindelning kommer tills vidare att fortsätta att föras i det skrivna registret och på registerkartan. Det är med befintliga system inte möjligt för att skicka uppgifter om förändringar i församlingsindelningen mellan olika datorer. Uppgifterna måste än så länge skickas på papper. Det bör vidare nämnas att inte har tekniska möjligheter att ange vare sig kyrko- eller begravningsavgiften uttryckt i procent på individbasis. Uppgifterna om procentsats för kyrko- och begravningsavgift anges därför per församling i den datafil som lämnas till inför . 3Användning utanför folkbokföringen av uppgifter om församlingsindelning I många offentliga sammanhang, såväl inom offentlig som privat sektor, använder man sig av hierarkin län - kommun - församling, varvid församling utgör den minsta indelningsenheten. I organisatoriska och statistiska sammanhang anses kommuner ofta utgöra för stora enheter och fastigheter för små enheter. 3.2Enkätsvar om användning av församlingsuppgifter Utredningen har i en enkät ställt vissa frågor till totalt 54 olika myndigheter, företag och andra organisationer om användningen av uppgifter om församlingsindelning, se bilaga 2. Varje mottagare av enkäten har tillfrågats bl.a. om hur vederbörandes verksamhet skulle påverkas av att uppgift om församling inte längre görs tillgänglig i främst folkbokföringens register. Svarsfrekvensen har varit hög, . Vad gäller användningen av församlingsuppgifterna kan först konstateras att det i 18 enkätsvar angetts att församlingsuppgifter inte används i respektive verksamhet. Bland den gruppen enkätsvar kan nämnas kommun, , , , Post & , , (Västra ) och . Vidare finns en svarsgrupp med sex enkätsvar där de tillfrågade har uppgett att de använder församlingsuppgifter i sin verksamhet men att de inte skulle påverkas i någon nämnvärd omfattning om dessa uppgifter inte längre finns tillgängliga i folkbokförings- 74 Användning utanför folkbokföringen av uppgifter om ...SOU 2000:17 Sådana svar har lämnats av , , vid , Kammar- kollegiet, och kommun. Resterande enkätsvar, 30 stycken, anger att den tillfrågades verksam- het på något sätt påverkas negativt om församlingsrelaterade uppgifter försvinner från folkbokföringen. Av enkätsvaren framgår att församlingsrelaterade uppgifter används till forskning, befolkningsstatistik, som grund för organisationsstrukturer och verksamhetsindelningar, som områdesbestämningar vid tillämpning av bl.a. svenska och EU-relaterade näringsbidragsförfattningar, vid premiesättningar för försäkringsbolag, i samband med försäljningskampanjer, kommunala interndebiteringar, vid planering och verksamhetsuppföljning inom lands- och glesbygdsprojekt m.m. De problem och kostnader som uppges uppkomma för de användare, vars verksamheter skulle påverkas negativt om de inte kan få uppgift om församling exemplifieras med följande delar av enkätsvaren. genom : Att anpassa databas och program till förhållandet att församlingsbegreppet utgår ur folkbok- föringen är ett relativt omfattande arbete. En preliminär bedömning av kostnaden torde vara . Det är emellertid angeläget att aviseringsmottagarna ges rimlig tid att genomföra nödvändiga ombygg- nader, inte minst med tanke på det resursläge som har uppkommit 2000-omställningen. , genom Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst: Sammanfattningsvis kan sägas att det från vissa utgångspunkter är olyckligt att församlingsrelaterad statistik försvinner ur den allmänna och officiella statistikproduktionen. Dess ersättning i uppgifter om lägre nivåer av typen fastighet eller liknande förefaller ur vissa synvinklar vara att föredra men det omöjlig- gör att utan antagligen mycket stora kostnader uppdatera äldre men fortfarande tillgängliga undervisnings- och forskningsdatabaser. (): För forskningen är det viktigt att den mot församlingen svarande geografiska informationen om individen finns tillgänglig på annat sätt. KI ställer sig tveksamt till om folkbokföring på fastighet eller kommun kommer att förse forskningen med samma välpreciserade uppgifter som med nuvarande ordning. KIs behov är att på ett enkelt sätt få uppgifter om boende i viss kommun, stad, stadsdel eller samhälle. Uppgifterna bör finnas tillgängliga utan kostsamma samkörningar med andra befolkningsregister. genom LK Statistik och utredningar: Det är svårt att överblicka konsekvenserna av detta. Vi kan dock konstatera utifrån det arbete kommunen bedriver i landsbygdsutvecklingssammanhang att SOU 2000:17Användning utanför folkbokföringen av uppgifter om ... 75 många människor på olika sätt identifierar sig med det egna församlings- området. (): Om församlings- begreppet försvinner helt betyder det utifrån nu gällande regelverk att någon annan indelningsgrund måste introduceras eftersom kommun- indelningen inte möjliggör tillräckligt små områden och därför inte kan användas. Ett nytt sätt att dela in stödområden skulle medföra att det s.k. STINS-systemet, den databas/det IT-verktyg som används för stödadministrationen, måste byggas om. Hur mycket det skulle kosta är mycket svårt att avgöra utan att ha någon bild av hur en ny indelnings- modell ska se ut. Behövda generella uppgifter om församlingar och hur de förändras – vilka som finns, var de ligger osv – erhåller från SCB. Om SCB kommer att fortsätta leverera dessa uppgifter, och de stödsökande även fortsättningsvis kommer att kunna förse stödansökan med uppgift om församling, ser inte att någon förändring av dagens hantering och IT-verktyg ska behövas. : Vi använder oss av län, kommun och församlingsnummer för att avgöra till vilken försäkringskassa personen ska tillhöra. Vi använder även begreppen Utan känt hemvist och På församlingen skrivna. Dessa uppgifter är av stor betydelse för att avgöra vem som skall omfattas av svensk socialförsäkring, impulser till prövning av olika socialförsäkringsförmåner och vilket lokalkontor personen ska tillhöra. Eftersom vi har mer än ett lokalkontor i ett flertal kommuner ur servicesynpunkt, avgörs det för av befolkningen, av församlingsnumret, till vilket lokalkontor personen ska tillhöra och vem som har rätt att fatta beslut i ärendet. ----- Om uppgifterna om församlingsindelningen skulle försvinna från folkbokföringen skulle vår verksamhet drabbas hårt. Någon kostnadsberäkning går inte att göra eftersom vi inte vet varifrån vi skulle kunna få motsvarande uppgifter som vi får från folkbokföringen. Folkbokföringen har ingen motsvarande uppgift som vi skulle kunna använda istället. Vi får aviseringar från folkbokföringen om flyttning och utvandring. Med hjälp av dessa uppgifter avgörs om personen har rätt att tillhöra svensk försäkring och rätten till socialförsäkringsförmåner. : Om församlingsindelningen försvinner skulle det innebära ett inte föraktligt mått av tillkommande arbete och rättelser för att på ett annat sätt få erforderliga och korrekta uppgifter om hem- församling för avlidna i stadens begravningsverksamhet för de personer som inte var stockholmare. Ett möjligt alternativ vore att skapa en till- kommande uppgiftsruta i den blankett som varje beställare av våra tjänster, företrädesvis begravningsbyråer, använder. Dessa uppgifter torde dock inte bli lika kompletta och korrekta som nuvarande uppgifter från lokala skattemyndigheten. Fel och brister därvidlag innebär