sou · GOB346 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt vår uppfattning måste den nuvarande skillnaden i reglerna för produkter som importeras och sådana som framställs inom landet åtgär- das. Vi föreslår därför att den alkohol som ingår i nu aktuella produkter skall undantas från skatteplikt i LAS. Produkterna kan då föras in i la n- det utan beskattningskonsekvenser. Det kan för övrigt tilläggas att en liknade reglering finns i . Beträffande en av punkterna, den som behandlar alkohol i halvfabri- kat, har skattebefrielsen enligt LAS blivit vidare än vad som anges i di- rektivet om punktskatt på alkohol. Enligt artikel 27.1 c gäller skattebefri- else för alkoholvaror som används direkt eller som en beståndsdel i halvfabrikat för framställning av livsmedel, fyllda eller ej, om i varje en- skilt fall alkoholhalten inte överstiger ren alkohol per av halvfabrikat avsedda för choklad och ren alkohol per av halvfabrikat avsedda för övriga varor. Gränsen för hur mycket alkohol som får ingå tar således sikte på halvfabrikatet och inte, som LAS an- ger, den färdiga produkten. Detta bör således justeras i LAS. Vid ut- formningen av lagtexten har ledning hämtats även från andra språkver- sioner än den svenska. Förslag: Kravet på att ledsagardokument skall upprättas vid import tas bort. I en skrivelse som överlämnats till utredningen av regeringen anser att kravet på att ledsa- gardokument skall upprättas i samband med import bör utgå. Regeringen har remitterat skrivelsen till och Tull- verket. har inte haft några invändningar mot att kravet på ledsagardokument tas bort bl.a. mot bakgrund av att det synes tvek- samt om ledsagardokumentet fyller någon funktion från kontrollsyn- punkt. har inte heller haft något emot att ledsagardokumentet ersätts med någon annan handling eller annat förfarande. Något krav på ledsagardokument vid import finns inte i cirkulations- direktivet. Vid införandet av LTS, LAS och LSE ansågs det ändå finnas ett behov av att få verifierat att varorna nått avsedd mottagare och av den anledningen infördes ett krav på ledsagardokument (prop. 1994/95:56 s. 99). Enighet synes råda om att ledsagardokument vid import inte bör krä- vas. Vi instämmer i den bedömningen. Detta i synnerhet som det nume- ra finns möjligheter att inhämta nödvändig information för kontroll på annat sätt. Enligt 2 § tullregisterlagen får tullregistret användas bl.a. för revisions- och annan kontrollverksamhet enligt LPP. Registret skall bl.a. innehålla uppgifter som importörer är skyldiga att lämna med anledning av import och utlämnande av uppgifter får ske på elektronisk väg till och skattemyndigheterna (3 och 7 §§ samma lag). Vi föreslår därför att kraven på ledsagardokument vid import tas bort från LTS, LAS och LSE. Det kan nämnas att detta får viss inverkan på lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, to- baksvaror och mineraloljeprodukter. Enligt 1 kap. 6 § nämnda lag skall transporter åtföljas av ledsagardokument enligt vad som föreskrivs i LTS, LAS, eller LSE eller enligt cirkulationsdirektivet. Genom vårt för- slag kommer det inte att finnas krav på ledsagardokument vid import. Detta bör dock inte innebära några problem för tullens kontroll enligt lagen eftersom det genom tullens register går att ta reda på om trans- porten avser en importsituation. Förslag: Det skall vara möjligt att besluta om s.k. tredjemansrevision i ärenden om återbetalning enligt LTS, LAS, LSE och lagen om skatt på gödselmedel. Genom lagstiftning, som trädde i kraft , infördes regler om revision av den som ansökt om återbetalning av skatt enligt lagen om skatt på gödselmedel, LTS, LAS och LSE (prop. 1998/99:18, bet. 1998/99:SkU6, rskr. 1998/99:68). Vidare fick beskattningsmyndigheten möjlighet att förelägga tredje man att ge in kontrolluppgift rörande för- hållanden mellan honom och den som ansökt om återbetalning. Revision kan företas hos den som lämnat uppgifterna för kontroll av att uppgifts- skyldigheten fullgjorts riktigt och fullständigt. I samband med lagstiftningsärendet angav att kon- trollåtgärderna skulle bli effektivare om beskattningsmyndigheten även fick befogenhet att besluta om s.k. tredjemansrevision enligt reglerna i 3 kap. 7 § andra stycket LPP. Regeringen uttalade att det inte kunde ute- slutas att det i vissa fall kunde finnas behov av tredjemansrevision. Men enligt regeringen borde frågan övervägas ytterligare, lämpligen inom ramen för denna utrednings arbete (prop. 1998/99:18 s. 31). Enligt de uppgifter vi inhämtat finns det ett behov av tredjemansrevi- sion främst vid återbetalningsärenden enligt LSE och då i synnerhet vid värmeleveranser till tillverkningsindustrin och växthusodlarna. Värmele- verantörer kan genom återbetalning få nollskattesats eller skattereduk- tion på bränslen och el som använts för att framställa värme om värmen har levererats för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling (9 kap. 5 § LSE). För kontroll av en ansökan om en sådan återbetalning är det viktigt att kunna göra sig en bild av hur situationen är på t.ex. den industri dit värmen har levererats. Med dagens regler måste detta ske genom att beskattningsmyndigheten först utformar ett föreläggande till industrin som tar sikte på hur verksamheten bedrivs och sedan, utifrån de upp- gifter som kommer in, genom revision kontrollerar att uppgifterna är riktiga. Enligt vår uppfattning är det en onödig omgång att först behöva fö- relägga tredjeman att ge in uppgifter för att först därefter genom revi- sion mer på djupet kunna kontrollera att allt står rätt till. Eftersom be- skattningsmyndigheten torde sakna närmare kännedom om det företag som skall kontrolleras, är det inte heller otänkbart att svårigheter uppstår att rätt utforma det föreläggande som skall ligga till grund för kontrollen. Vi anser därför att det bör vara möjligt att direkt rikta en revision mot tredje man. Även om det inte uppstått problem annat än på ener- giområdet, kan det inte uteslutas att det även vid tillämpningen av övriga lagar finns fall där det skulle vara mest ändamålsenligt med tredjemans- revision. föreslagna ändringar bör därför införas inte bara i LSE utan även i LTS, LAS och lagen om skatt på gödselmedel. 9.5Ändrade regler för import av andra bränslen än mineraloljor Bedömning: Några ändrade regler för import av andra bränslen än mineraloljor bör inte införas. Enligt LSE skall den som tillverkar eller betarbetar andra bränslen än mineraloljor vara registrerad som skattskyldig. Vidare får denne impor- tera sådana bränslen utan att betala skatt till tullen vid importen (5 kap. 5 § och 6 kap. 10 § LSE). I en skrivelse som överlämnats till utredningen av regeringen föreslår vissa ändringar i LSE som innebär att endast den som är godkänd som upplagshavare skall få importera bränslen utan att betala skatt till tullen. Övriga som importerar bränslen skall betala skatt till tul- len enligt den skattesats som gäller när bränslet används för motordrift. Bakgrunden till skrivelse är följande. Ett bolag hade fått sitt godkännande som upplagshavare återkallat efter det att bolaget inte deklarerat och betalat skatt. Bolaget var dock registrerat som skattskyl- digt eftersom det tillverkade och bearbetade andra bränslen än mineral- oljor. Detta utnyttjades till att importera bränsle som påstods innehålla en sådan blandning att den inte klassificerades som mineralolja och så- ledes behövde inte skatt betalas vid importen. Denna import stoppades sedan det visat sig att bolaget importerade ren dieselolja. Genom Tull- verkets förslag skulle sådant fusk kunna undvikas eftersom förslaget innebär att alla som inte är godkända upplagshavare skall betala skatt vid importen. Den som därefter använder produkten för ett skattefritt ändamål kan enligt förslaget få återbetalning om han inte kan åstad- komma skattefriheten genom avdrag i sin deklaration. Regeringen har remitterat skrivelsen till som av- styrker förslaget. Enligt skulle förslaget innebära avse- värda försämringar för vissa grupper. De som är registrerade som skattskyldiga kommer inte längre att kunna passera gränsen från tredje land utan att betala skatt. En annan grupp som drabbas är de som im- porterar produkter som kan användas för andra ändamål, t.ex. som lös- För båda dessa grupper skulle förslaget innebära försäm- ringar både likviditetsmässigt och administrativt. Försämringen skulle dessutom bara gälla vid import från tredje land och inte från ett annat . delar uppfattning att import av bränsle innebär en risk för skatteundandragande men såvitt verket kän- ner till har skatt undandragits på nu aktuellt sätt endast i det fall som beskrivit. anser därför att det för närvaran- de inte finns behov av ändrad lagstiftning. Om problemet skulle växa i omfattning hänvisar verket till ett utkast till lagförslag från Särskilda skattekontoret i . Skattekontorets förslag bygger på att beskatt- ningsmyndigheten skall kunna vägra att registrera den som tillverkar och bearbetar bränsle. Som framgår av yttrande skulle för- slag medföra alltför stora försämringar för näringsidkarna. En mer framkomlig väg vore att införa ett system med godkännande även för dem som tillverkar och bearbetar bränsle. En sådan lösning bör dock i så fall även gälla andra punktskatter där tillverkare automatiskt blir re- gistrerade som skattskyldiga. Mot bakgrund av att det problem som beskrivit endast förekommit beträffande ett bolag, anser vi i likhet med , att det inte är nödvändigt att vidta några lagändringar. 9.6Skattefrihet för alkoholvaror som förstörts hos Systembolaget Bedömning: En möjlighet att medge skattebefrielse för varor som förstörts hos Systembolaget bör inte införas. har i en skrivelse till utredningen angett att i samband med reklamationer förstörs bristfälliga varor av praktiska skäl ofta i Systembolagets butiker. Systembolaget kan inte begära återbetalning av den alkoholskatt som belastat produkten utan debiterar i stället leverantören för varuvärdet. Inte heller accepteras intyg från Systembolaget till leverantören att varan förstörts. Leverantö- ren kan alltså inte begära återbetalning av skatten eftersom varan inte förstörts i hans skatteupplag. Värdet av reklamationerna uppgår till , av vilket merparten är alkoholskatt. Enligt föreningen är nuvarande situation otillfredsställande och kostsam. Ett statligt detaljhandelsmonopol borde enligt föreningen kunna anförtros att hantera denna fråga på ett för alla parter tillfredsställande sätt i stäl- let för att man lämnar åt mer än 300 importörer, av vilka alla inte kan anses seriösa, att sköta frågan. Avslutningsvis anser föreningen att ut- redningen bör överväga att tillåta att ett destruktionsintyg från System- bolaget får utgöra underlag för krav på restitution av alkoholskatten från leverantörerna sida. Först kan konstateras att gemenskapsrätten inte i sig hindrar en ord- ning som den föreningen föreslår. Enligt artikel 25 i rådets direktiv EEG nr 83/92 får medlemsstaterna återbetala punktskatt på alkoholdrycker som dragits tillbaka från marknaden därför att deras tillstånd eller ålder gör dem olämpliga för konsumtion. Från konkurrenssynpunkt är det dock inte lämpligt att endast tillämpa denna regel för varor som säljs på Systembolaget. Även alla landets restauranger, samt såvitt avser öl med en alkoholhalt som överstiger 2,8 volymprocent också livsmedelsbutiker, bör omfattas om reglerna skall vara konkurrensneutrala. Detta kan dock inte accepteras från kontrollsynpunkt. Vår bedömning är därför att det inte bör införas regler i linje med vad Sprit- och Vinleverantörsförening- en förespråkar. har i en skrivelse till utredningen hemställt att frågan om avdrag för kundförluster, dvs. avdrag för skatt på skatte- pliktiga produkter som sålts utan att kunden betalt för varan, ånyo skall utredas. Regering och riksdag har i samband med införandet av LSE konsta- terat att rätt till avdrag för kundförluster inte finns enligt gemenskaps- rätten (prop. 1994/95:54 s. 99 och bet. 1994/95:SkU4 s. 45 f). Vi anser att det ligger utanför vårt uppdrag att ta upp frågan på nytt. 9.8Begreppet för in eller tar emot I 9 § första stycket 5 LTS finns en regel om skattskyldighet för den som, utan att vara upplagshavare, varumottagare eller distansförsäljare, för in eller tar emot skattepliktiga varor. Motsvarande regel finns också i LAS och LSE. I en skrivelse som överlämnats från regeringen har Särskilda skattekontoret i ansett att ett förtydligande behövs om vem som avses i begreppet för in eller tar emot. Enligt vad uppgivit pågår ett flertal processer i domstolarna där den nu aktuella frågan är uppe till prövning. Avgränsningen av begreppet för in eller tar emot kan således komma att fastställas genom domstolarnas praxis. Innan det står klart hur denna praxis kommer att utformas anser vi inte att det finns anledning övervä- ga några förändringar av reglerna. Vi tar således inte upp frågan till ytterligare behandling. 10 Ikraftträdande och övergångsregler Förslag: De ändringar som har samband med att punktskatterna skall inordnas i skattekontosystemet skall träda i kraft den 1januari 2003. Övriga ändringar skall träda i kraft . Att inordna punktskatterna i skattekontosystemet kräver omfattande förberedelser från skatteförvaltningens sida. Enligt är arbetet med detta av sådan omfattning att punktskatterna kan komma med i skattekontosystemet först . Ändringarna i skattebetalningslagen, upphävandet av LPP och följdändringarna med anledning av detta bör således inte träda i kraft förrän . Beträffande övriga ändringar kan dessa börja tillämpas tidigast . För att beskattningsmyndigheten skall kunna hantera ansökningarna från dem som vill bli skattebefriade förbrukare bör dock dessa ändringar träda i kraft . Förslag: Genom övergångsregler skall, även sedan punktskatterna inordnats i skattekontosystemet, LPP fortsätta att tillämpas på för- hållanden som inträffat före . I samband med att skattebetalningslagen infördes diskuterades frågan om övergångsregler utförligt i förarbetena (prop. 1996/97:100 s. 500– 503). Huvudfrågan var om skattebetalningslagens regler skulle tillämpas även på skatter och avgifter för tid före ikraftträdandet. Den slutsats som regeringen kom fram till var att övervägande skäl talade emot att redan från början föra in skatter och avgifter om avsåg tiden före lagens 234 Ikraftträdande och övergångsregler ikraftträdande i det nya systemet. Regeringen pekade särskilt på att komplikationer skulle uppstå på grund av olika ränteregler och att det kunde vara problemfyllt att tillämpa den nya lagen på skatter och avgif- ter även när det gällde olika sanktionsbestämmelser. Vidare kunde det inte bortses från att man skulle behöva föra över en mängd uppgifter från det gamla systemet till det nya där höga krav på säkerheten i han- teringen måste ställas. De nu nämnda problemen gör sig också gällande när punktskatterna skall inordnas i skattekontosystemet, om än inte i så stor omfattning ef- tersom det inte är lika många skattskyldiga som berörs. Enligt vår be- dömning är det svårt att överblicka vilka tillämpningsproblem som kan uppstå om skattebetalningslagens regler skulle gälla även för punkt- skatter som avser tiden före . Därför bör LPP fort- sätta att tillämpas i dessa situationer. 10.2.2Skattefria inköp av alkohol Förslag: Den som har ett tillstånd från som inne- bär att han kan köpa alkohol mot försäkran, skall under ett övergångsskede anses ha blivit godkänd som skattebefriad förbruka- re. Dagens försäkranssystem när det gäller alkohol är kopplat till att den som köper alkoholen har ett tillstånd från . Verkets tillstånd är som regel begränsade till att gälla . Vidare anges i tillstånden hur stor mängd som får köpas , vilken typ av vara som får köpas, t.ex. odenaturerad eller fullständigt denaturerad, samt för vilken användning som rätt till inköp föreligger. För att underlätta övergången till det nya systemet med skattefria förbrukare bör ett tillstånd som meddelats av gälla som ett godkännande som skattebefriad förbrukare. Den tid och de än- damål som anges i tillståndet bör också gälla. Har någon fått ett tillstånd, som gäller från t.ex. till utgången , skall han allt- så anses som en skattebefriad förbrukare fram till den sistnämnda tid- punkten. Att ett tillstånd från skall gälla som ett god- kännande som skattebefriad förbrukare innebär att tillståndshavaren måste rätta sig efter övriga regler som gäller för den skattebefriade för- brukaren t.ex. reglerna om bokföring. Likaså kan hans övergångsvisa godkännande återkallas om förutsättningarna för återkallelse föreligger. 11 Effekter och finansiering De förslag vi lämnar om skattskyldighetens inträde för upplagshavare och om lagerbokföring kommer att underlätta beskattningsmyndighetens kontrollverksamhet. Detta som de skattskyldigas nuvarande redovisningsrutiner i de flesta fall inte behöver ändras. Möjligen kommer vissa, som inte har en lagerbokföring , att tvingas bygga upp rutiner för det. Kravet på lagerbokföring är dock klart uttalat i cirkulationsdi- rektivet och det har också visat sig finnas ett behov i praktiken. När det gäller den skattefria användningen av alkohol och bränslen blir möjligheterna till en effektiv kontroll väsentligt förbättrade. Tyngd- punkten för kontrollen av systemet kommer också att mer uttryckligt ligga på beskattningsmyndigheten jämfört med vad som är förhållandet med dagens försäkranssystem. Det nya systemet kommer att innebära ökade arbetsuppgifter för beskattningsmyndigheten. För att systemet skall fungera tillfredsställande bör också beskattningsmyndigheten få ytterligare resurser för kontroller. Vi återkommer nedan till finansie- ringsfrågan. Den största förändringen är övergången till skattekontosystemet. En- ligt vår bedömning bör ett mer enhetligt system för redovisning och be- talning av skatter och avgifter vara till gagn för både skatteförvaltningen och de enskilda. Erfarenheterna från skattekontosystemet beträffande de skatter och avgifter som omfattas har varit övervägande positi- va. Det finns anledning att anta att detta gäller när punktskatterna kommer med i systemet. Vid övergången till skattekontosystemet kommer betalningen av punktskatterna enligt vårt förslag att senareläggas. Denna åtgärd inne- bär ränteförluster för staten. Den totala kostnaden för staten uppgår till . Vidare kommer beskattningsmyndighetens arbete med att hantera det nya systemet för skattebefriade förbrukare att ta 8–10 årsarbetskrafter i anspråk, vilket motsvarar en årlig kostnad på 3,5 mil- joner kr. bör de nya reglerna för skattefri användning medföra att fusket minskar i betydande omfattning. Vi anser dock att man bör bortse från de ökade skatteinkomsterna på grund av minskat fusk vid beräkningarna av finansieringsbehovet. 236 Effekter och finansiering När det gäller finansieringen av våra förslag ligger merparten av kostnaden på statens ränteförluster. Kostnaden är dock så liten att det inte finns anledning att slå ut den på alla punktskatterna. Den största kostnaden, , ligger på energiskatterna. Vi anser där- för att förslagen bör finansieras genom att energiskatten på bränslen höjs . Detta motsvarar högre skatt på bensin. Totalt ger detta förslag ca i varaktig effekt på statens budget då hänsyn tagits till effekter på andra skattebaser. Förslaget ger alltså också möjligheter att tillskjuta ytterligare resurser till beskattning- smyndigheten, som genom utökad kontrollverksamhet kan göra systemet med skattebefriade förbrukare effektivt 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt Den definition av cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak som finns i andra stycket tas bort. Mer detaljerade definitioner ges i stället i 1 a– 1 e §§. 1 a–1 e §§ ges de mer exakta definitionerna av vad som avses med cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak i 1–5 §§ förordningen om tobaksskatt. Reglerna är dock av sådan central betydelse för tillämp- ningen av LTS att de bör ges direkt i lagen. Definitionerna bygger på de beskrivningar av tobaksprodukter som finns i rådets direktiv /59/EG om andra skatter än omsättningsskatt som påverkar förbrukningen av tobaksvaror. En ny punkt 7 har införts som säger att den som yrkesmässigt tillverkar varor utanför ett skatteupplag är skattskyldig. reglerades detta i punkten 1. Genom den nu valda lösningen framgår det tydligare att upplagshavaren är en särskild rättslig figur när det gäller de harmonise- rade punktskatterna. gör den nya punkten 7 det klart att om den som godkänts som upplagshavare väljer att tillverka varor utanför ett skatteupplag så blir han inte skattskyldig enligt regeln för upplagsha- vare utan enligt punkten 7. Med andra ord blir man skattskyldig enligt punkten för all tillverkning utanför ett skatteupplag oavsett om man är en upplagshavare eller inte. Av förarbetena till LTS och LAS framgår beträffande första stycket, punkten 2, att en förutsättning för godkännande som upplagshavare enligt punkten, är att det skall vara fråga om mottagande eller import för försäljning till näringsidkare (prop. 1994/95:56 s. 86). Det har således inte varit meningen att den som enbart importerar varor för att därefter exportera dessa, skall kunna godkännas som upplagshavare utan det förutsattes att varorna efter importen skulle säljas till andra näringsidka- re inom gemenskapen. Genom ändringen i punkten 2 kommer detta kla- rare till uttryck. Vidare har i stycket, i förtydligande syfte, uttryckligen angetts att en förutsättning för godkännande som upplagshavare är att upplagshavaren disponerar över ett utrymmer som kan godkännas som skatteupplag. Nuvarande tredje stycket är av sådan karaktär att bestämmelsen bör ges i förordning i stället. Paragrafen är ny och har behandlats utförligt i avsnitt 4.8. Tanken är att upplagshavarens bokföring skall vara utformad på ett sätt som stämmer överens med cirkulationsdirektivets krav, bl.a. genom att han skall ha en lagerbokföring för varje skatteupplag. Bestämmelsen är allmänt hållen för att regeringen, eller efter regeringens bemyndigande Riksskattever- ket, genom verkställighetsföreskrifter skall kunna ange vad som skall krävas av upplagshavarens bokföring. Ändringen i första stycket innebär att säkerhet skall ställas även för varor som transporteras i samband med import och export. Till andra stycket har av redaktionella skäl flyttas de två sista me- ningarna i tidigare första stycket. I andra stycket anges nu också att säkerhet skall ställas innan transporten påbörjas, vilket tidigare framgick av första stycket. Första stycket har ändrats så att även ett godkännande av skatteupplag kan återkallas när ställd säkerhet är godtagbar. Enligt dagens regler skall godkännande som upplagshavaren återkallas om ställd sä- kerhet inte är godtagbar. I 11 § andra stycket regleras säkerhet vid till- verkning, bearbetning och lagring av skattepliktiga varor. Säkerheten skall uppgå till ett belopp som motsvarar av skatten på de varor som upplagshavaren i medeltal förvarar i skatteupplaget . Enligt 15 a § kan säkerhetsbeloppet jämkas med hänsyn till upp- lagshavarens ekonomiska förhållanden eller andra särskilda omständig- heter. I förarbetena anges att om t.ex. risken för stöld eller svinn be- döms som liten kan det utgöra skäl för att jämka säkerhetsbeloppet. Jämkning bör även kunna komma i fråga för upplagshavare som nästan enbart säljer varor som skall användas för skattefria ändamål. Upplags- havare med goda ekonomiska förhållanden bör också kunna få säker- hetsbeloppet jämkat (prop. 1996/97:116 s. 72). Det kan av olika orsaker finnas anledning att anse att en säkerhet för ett visst skatteupplag är tillräcklig, t.ex. att säkerhetsanord- ningarna kring upplaget försämrats. I vissa fall kan det vara väl drastiskt att återkalla godkännandet som upplagshavaren och det bör därför vara möjligt att inskränka åtgärden till att återkalla godkännandet för det spe- cifika skatteupplaget.