sou · GOB357d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Andra mål för inspektionen är att bidra till att samhällets alkoholpolitiska mål uppfylls samt vidmakthålla eller för- stärka en effektiv tillsyn över handeln med alkoholdrycker. Insatserna mot illegal alkoholhantering skall förstärkas. Tillstånds- och tillsynsverksamheten är en av Alkoholinspektionens centrala uppgifter. Denna verksamhet blev betydligt mer omfattande än Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer 67 vad som förutsågs vid myndighetens bildande. Borttagandet av parti- handelstillstånden innebär en rejäl minskning av tillståndsgivningen . Övriga huvuduppgifter är att meddela föreskrifter och utfärda all- männa råd till alkohollagen, ge information om lagen och det alkohol- politiska regelsystemet och utbildning främst till personal i kommuner och länsstyrelser. Därutöver arbetar inspektionen med uppdrag och uppföljning genom insamling av statistik om tillverkning, import, ex- port, servering etc. samt utvärdering av regelsystemets funktion och tillämpning på grundval av insamlad statistik och bl.a. årliga rapporter från länsstyrelserna. Inom uppföljning- och utvärderingsverksamheten ingår dessutom att följa upp kommunernas tillståndsgivning beträf- fande serveringstillstånd. Dessutom ingår ansvar för det nationella till- stånds- och personregister enligt alkohollagen över dem som har bl.a. serveringstillstånd för alkoholdrycker. Inspektionen följer även dom- stolarnas rättspraxis samt har ansvar för att sprida kännedom om rätts- utvecklingen. Alkoholinspektionen skall som egen myndighet läggas ned i sam- band med att ombildas, dvs. (dir. 1999:56). De arbetsuppgifter som Alkoholinspektionen har kvar skall då övergå till det ombildade Folkhälsoin- stitutet, dvs. framför allt övergripande tillsyns- och uppföljningsupp- gifter på alkoholområdet. Här ingår att meddela föreskrifter, ge ut allmänna råd och annan information om lagen och dess tillämpning. Viktiga förutsättningar för det fortsatta arbetet för Alkoholinspek- tionen, samt i förlängningen för den nya folkhälsomyndigheten, kom- mer att behandlas av i samband med ett betänk- ande som beräknas utkomma . förvän- tas vidare en proposition om ändring i alkohollagen, vilken bl.a. har som grund förslag från . beräknas därför lagändringar träda i kraft som innebär att rätten att bl.a. yrkesmässigt tillverka sprit och alkoholdrycker inte längre skall grunda sig på tillstånd enligt alkohollagen. Denna rätt blir i stället en följd av vissa godkännanden enligt alkoholskattelagen. Även tillsynen över verksamheten skall skötas med utgångspunkt i skattereglerna. Alkohol- inspektionens direkttillsyn, prövning av ansökningar etc. faller på detta sättet bort. Vad som återstår av denna verksamhet kan sägas bli en mer allmän tillsyn och uppföljning av utvecklingen på området (se avsnitt 6.1.4). 68 Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer () har enligt lagen (1993:335 ändrad 1994:87) om i uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Ombudsmannen skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Enligt förordningen (1993:710) med instruktion för Barnombuds- mannen skall denne bl.a. ta initiativ till åtgärder som syftar till att hävda barns och ungdomars rättigheter och intressen samt företräda och stödja barn och ungdomar i den allmänna debatten. Barnombuds- mannen skall vidare ta initiativ till samordning och utveckling av sam- hällets förebyggande insatser inom området barn och ungas säkerhet. Myndigheten skall ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör ut- satta barn och ungdomar. Barnens ombudsman har en opinionsbildande och attitydpåverkande roll vilket innebär att försöka påverka t.ex. riksdag och regering, kom- muner, landsting och myndigheter att vidta åtgärder och initiativ i syfte att förbättra barns och ungas livsvillkor. del av effektmålet för hälso- och sjukvården samt den sociala omsorgen är att öka samhällets kunskap om barns och ungdomars levnads- och uppväxtvillkor i syfte att barns och ungdomars rättigheter och intressen i ökad utsträckning tillgodoses samt att bidra till att öka kunskapen om och efterlevnaden av på alla nivåer i samhället. Syftet med verksamheten är således framför allt att bevaka och verka för barns och ungdomars rättigheter och intressen med särskild fokus på att lagar och deras tillämpning stämmer överens med . Ombudsmannens arbete syftar även till att på olika sätt främja barns och ungas villkor i samhället och att förbättra möjligheterna till såväl god fysisk som psykisk hälsa. Eftersom frågor som rör utsatta barn och ungdomar särskilt skall uppmärksammas arbetar bl.a. med frågor som rör sexuella övergrepp, barnpornografi, barnmiss- handel, asylsökande barn och mobbning. upp- märksammar även speciellt inflytande för barn och unga samt elev- och skolhälsovård. har även till uppgift att hålla samman sektors- övergripande studier om barn och ungdomar samt att följa och analy- sera hur barns och ungdomars situation i samhället förändras liksom att identifiera faktorer som kan tjäna som varningssignaler. Barnombuds- mannen har därför bildat ett nätverk med företrädare för organisationer och myndigheter i syfte att närmare belysa barnens villkor. Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer 69 budsmannen har även beställaransvaret för sammanställning av och in- formation om statistik om barns och ungas levnadsförhållanden. De centrala myndigheterna har en viktig roll att fylla när det gäller att genomföra . Exempelvis , Skolver- ket, Arbetarskyddsstyrelsen, , , Ung- domsstyrelsen samt har alla i uppdrag att på olika sätt följa barns och ungas livsvillkor. Ett av verksamhetsområden innefattar ett an- svar för att ta initiativ till samordning och utveckling av samhällets förebyggande insatser inom området barns och ungas säkerhet. Sam- ordning är därför ett av ombudsmannens viktigaste verktyg. Inom om- rådet barns och ungas säkerhet och hälsa (BUS) har Barnombudsman- nen i uppdrag att samordna och utveckla säkerhetsarbetet bland barn och ungdom upp till , vilket sker i ett särskilt nätverk, BUS-nät- verket. Insatserna inriktas på att ge barn och ungdomar ett riskmedve- tande och en handlingsberedskap. I ingår cirka 35 olika representanter från centrala myndigheter och organisationer. Opinionsbildning och information är en del av strategi i BUS. Därutöver ges ett fakta- häfte ut om skador och olycksfall bland barn och ungdom med statistik och förteckning över forskningsrapporter och kartläggningar. Tillsam- mans med har givit ut skriften Barnets rätt till en säker miljö – lagar och regler. BUS- nytt började att ges ut . samverkar med flera olika myndigheter och organisationer samt även med forskningsråd, enskilda forskare, organi- sationer för barnhälsovårdsöverläkare, barnpsykiatriker, sjuksköterske- föreningar, samt olika branschorganisationer. Ut- över det ovan nämnda finns även Nätverket för Barns villkor, Nätverket för i kommuner och landsting samt Barn, ungdomar och byggd miljö. är central förvaltningsmyndighet för kontroll och tillsyn av läkemedel och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära. Myndighetens verk- samhet domineras av arbete inom ramen för EU:s nya system för god- kännande och uppföljning av läkemedel. tillsyn är avgiftsfinansierad. I förordningen (1993:359, ändrad 1999:1373) om den statliga läkemedelskontrollen av läkemedel finns bestämmelser om ansöknings- och årsavgifter. 70 Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer Enligt förordningen (1996:611) med instruktion för Läkemedelsver- ket skall verket särskilt svara för kontrollen och tillsynen enligt läke- medelslagen (1992:859), lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. och övriga läkeme- delsförfattningar i fråga om t.ex. tillverkare, importörer och distributö- rer. Verket skall vidare utöva kontroll och tillsyn i fråga om vissa produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läke- medel nära liksom utöva kontroll och tillsyn i fråga om teknisk sprit, alkoholhaltiga preparat, vissa medicintekniska produkter samt kosme- tiska och hygieniska produkter. Regelverket för kosmetiska och hygie- niska produkter regleras fr.o.m. med stöd av Miljö- balken (1998:808). utfärdar föreskrifter och allmän- na råd i fråga om läkemedel och andra produkter som omfattas av myndighetens kontroll och tillsyn. Verket skall vidare ge information inom sitt ansvarsområde till andra myndigheter som skall handlägga läkemedelsfrågor, hälso- och sjukvården, apoteksväsendet, veterinärkåren och enskilda samt ge stöd till tillsynsverksamhet. bedriver forskning på området av betydelse för den kontroll och tillsyn som be- drivs. skall samarbeta med och i frågor som rör medel som används för miss- bruksändamål. Läkemedelsområdet omfattas av ett internationellt re- gelverk där både hälso- och miljöperspektiv är styrande och verket age- rar aktivt i ett antal olika organ inom EU samt inom det nordiska sam- arbetet. del av effektmålet för hälso- och sjukvårds- och socialtjänstområdet är att tillse att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. Därutöver skall Läkeme- delsverket medverka till att läkemedelsförsörjningen utvecklas och blir kostnadseffektiv. Ytterligare mål för är att effektivt samarbeta med nationella aktörer vad gäller producentobunden läke- medelsinformation samt att aktivt påverka den vetenskapliga utveck- lingen av kraven på läkemedel. Verkets informationsverksamhet syftar till att ge hälso- och sjuk- vårdspersonal god information om läkemedel samt verka för att läke- medel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt så att den enskilde får god behandling utan att behöva utsättas för onödiga risker. Tillsynsansvaret innefattar även att kontrollera de råvaror som ingår i läkemedel och tillse att de uppfyller kraven på god tillverk- ningssed. har även bemyndigats att utfärda före- SOU 2000:57 Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer 71 skrifter och allmänna råd beträffande olika läkemedelsfrågor, t.ex. människors eller djurs hälsa eller miljön. prioriterar verksamhet inom läkemedelsområdet som är inriktat mot trygghet och säkerhet inom hälso- och sjukvården, men även för den enskilde, som verksamheten skall utgöra en effektiv och säker produktkontroll och kvalitetssäkring för industrin. Läkemedelsområdet är ett område som omfattas av ett internationellt regelverk där både hälso- och miljöperspektiv är styrande. Verket age- rar därför aktivt i ett antal olika organ inom EU och det nordiska sam- arbetet. samarbetar med en rad olika myndigheter och or- ganisationer, bl.a. , , , , av medicinsk metodik (SBU), , och Kemikalie- inspektionen. Ett samarbete har avtalats fram med de till landstingen knutna läkemedelskommittéerna. Beträffande alkohol- och narkotika- frågor har överläggningar med . I frågor om teknisk sprit och narkotika samarbetar med bl.a. tullen och polisen (se nedan). Förebyggande av missbruk av teknisk sprit och narkotika Ett av verksamhetsmål i regleringsbrevet för är att främja säkerhet och kvalitet hos särbehandlande läkemedel3 och kosmetiska och hygieniska produkter samt förebygga missbruk av teknisk sprit, narkotika och narkotikakemikalier. När det gäller miss- bruksförebyggande kontroll av teknisk sprit och narkotika har Läkeme- delsverket under registrerat 1 868 inkomna ärenden och slutbehandlat 1 938 ärenden om teknisk sprit samt registrerat 1 707 inkomna ärenden och slutbehandlat 1 667 ärenden om narkotika. När det gäller teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat har en av de interna målsättningarna varit att prioritera insatser för att minska den illegala hanteringen av teknisk sprit, bl.a. som ett led i den förhandsbe- dömning som görs innan ett tillstånd beviljas. I många fall ändras denatureringen i förhållande till det som angetts i ansökan. Angående narkotika är huvuduppgift att kontrollera narkotiska läkemedel, men verksamhet har även inriktats på åtgärder avseende illegala droger, främst svampar och nya syntetiska droger. 3 Naturläkemedel, vissa utvärtes medel samt homeopatika. 72 Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer Inom områdena teknisk sprit, narkotika och narkotikakemikalier har samarbete med polis och tull för att kunna upptäcka illegal hantering och ekonomisk brottslighet. Verkets arbete med tillståndskrav har sannolikt haft effekten att an- vändningen av odenaturerad sprit hade varit högre än dagens nivå. Kontrollen har bl.a. inneburit att hanteringen av teknisk sprit upprätt- hållits på en säker nivå och att eventuella stölder upptäckts och utretts. Missbruk av etanolhaltiga produkter har inneburit att tillstånd dragits in. Kontrollen avseende narkotika sker genom tillsyn av de företag som tillverkar och bedriver handel med narkotika. Tillsynen har t.ex. inne- burit att motverka förskingring av produkterna. I samband med ombildningen av skall övergripande tillsyns- och uppföljnings- uppgifter när det gäller teknisk sprit överföras till den nya myndig- heten. Viktiga förutsättningar för hur den fortsatta verksamheten med teknisk sprit skall hanteras framöver kommer att behandlas i Alkohol- utredningens betänkande vilken beräknas publiceras . 4.4.4Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Enligt förordningen (1999:170) med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) framgår att denne har de uppgifter som anges i lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Detta innebär att se till att denna lag följs och att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte heller förekommer på andra områden inom samhällslivet. Ombudsmannen skall vidare ge rådgivning och på andra sätt medverka till att den som utsatts för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till vara sina rättigheter. Vidare skall Om- budsmannen följa den internationella utvecklingen inom området, främst inom EU. Ombudsmannen skall föreslå regeringen författningsändringar och andra åtgärder som kan motverka diskriminering på grund av sexuell läggning. Dessutom skall Ombudsmannen efter samråd med ta initiativ till eller medverka i upplysnings- och informa- tionsverksamhet samt andra opinionsbildande insatser som rör diskri- minering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen skall även ef- ter samråd med följa forsknings- och utvecklingsar- bete som avser sådan diskriminering. Därutöver skall Ombudsmannen även upprätthålla kontakter med organisationer vars verksamhet rör frågor om sexuell läggning och öv- Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer 73 riga ombudsmän mot diskriminering. Ombudsmannen skall dessutom hålla kontakter med andra myndigheter samt med landsting, kommuner och organisationer på arbetsmarknaden. I regleringsbrevet för anges att verksamhetsmålet för Om- budsmannen är att öka kunskaperna hos arbetsgivare, arbetstagare och samhället i övrigt om diskriminering på grund av sexuell läggning samt att, efter samråd med , genom opinionsbildande in- satser motverka och förebygga diskriminering på grund av sexuell läggning. är en statlig expertmyndighet med uppgift att be- vaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och föreslå åtgärder mot sådana sjukdomar. har att ta hänsyn till ett antal lagar och förordningar inom om- rådet, framför allt smittskyddslagen (SFS 1988:1472). Enligt förordningen (1996:609) med instruktion för framgår att institutet särskilt skall följa och analysera det epi- demiologiska läget nationellt och internationellt i fråga om smittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa samt lämna och andra berörda information om det epidemiologiska läget och föreslå åt- gärder som detta kan föranleda. Institutet skall vidare följa och analy- sera immunitetsläget i utvalda befolkningsgrupper efter genomförda vaccinationsprogram och föreslå vaccinationsåtgärder liksom ta initia- tiv till åtgärder som medför ett gott skydd i landet mot smittsamma sjukdomar, även i kris och krig. bedriver också forskning, metodutveckling och utbildning inom smittskyddsområdet. Inom myndigheten bedrivs försöksdjursverksamhet. del av det övergripande effektmålet för hälso- och sjukvårds- och socialtjänstområdet är att medverka till att skyddet mot smittsamma sjukdomar upprätthålls och förstärks. Exempel på verksamhetsmål för myndigheten är att en effektiv smittspårning och bekämpning av smittsamma sjukdomar bland människor skall upprätt- hållas och att metoder och kunskaper inom smittskyddsområdet skall utvecklas och förbättras i syfte att förstärka skyddet mot smittsamma sjukdomar. Ett annat mål är att kompetensen inom smittskyddet skall höjas. Institutets bevakning av infektionsläget i landet baseras till stor del på den rapportering som utförs enligt Smittskyddslagen. Registrering och analys av anmälda sjukdomsfall samt rapporter från mikrobiolo- giska laboratorier om smittämnen och sjukdomsutbrott ger en bild av 74 Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer det epidemiologiska läget i landet. Tillsammans med den karaktärise- ring av smittämnena som sker vid de laborativa enheterna kan en smitt- kedja vid ett utbrott identifieras och i gynnsamma fall brytas. Delta- gande i olika nätverk och övervakningssystem ger möjlighet till över- blick av det internationella smittskyddsläget. lämnar, med utgångspunkt i bevakningen och utbrottsutredningar, ex- pertråd och underlag till lokala, regionala och centrala instanser, som har det exekutiva ansvaret för smittskyddet i landet. En viktig del i epidemiövervakningen är samverkan med smitt- skyddsläkare, infektionskliniker, mikrobiologiska laboratorier, myn- digheter och organisationer, liksom att utveckla nationella och interna- kontakter och övervakningssystem. Kontinuerlig samverkan, både på formell och informell basis, sker bl.a. med , , , , , Arbe- tarskyddsstyrelsen och . Informella kontakter sker på det lokala planet t.ex. med landets 50 miljölaboratorier, kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder, tekniska förvaltningar och plankontor. Underhandssamverkan sker med länsstyrelser, smittskyddsläkare och hygienföreträdare på landets sjukhus. Direktkontakter förekommer även med allmänhet, massmedier m.fl. För att det svenska smittskyddet skall fungera väl krävs både natio- nella och internationella kontaktnät. I institutets roll som expertmyn- dighet behövs ett väl utvecklat samarbete för att få aktuell epidemiolo- gisk information och för att kunna följa forskningen inom medicinsk mikrobiologi. Samverkan har därför fördjupats med Världshälsoorgani- sationen (WHO) gällande internationella riktlinjer samt riskanalys och riskhantering avseende smittspridning via den yttre miljön. Vidare är institutet ett s.k. inom fyra områden och fungerar som nationellt influensacenter för WHO. deltar även i WHO:s program Antibiotic Resistance Surveillance. Inom ramen för EU-samarbetet deltar institutet t.ex. aktivt i de fem nätverk som finns för övervakning av sjukdomar på EU- nivå. är statens centrala expert- och tillsynsmyndighet inom framför allt hälso- och sjukvårds- och socialtjänstområdet. I förord- ningen (SFS 1996:570) med instruktion för framgår att är central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer 75 tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till funktionshind- rade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. har ett huvudansvar för folkhälsorapportering och social rapportering, vilket bl.a. innebär att kontinuerligt rapportera om folkhälsans utveckling med hjälp av register. Vart tredje eller fjärde år sammanfattas utvecklingen i en nationell Folkhälsorapport respek- tive Social rapport som överlämnas till regeringen. I samband med folkhälsorapporteringen skall redovisa det nationella läget avseende miljörelaterad ohälsa. Beträffande Folkhälsorapporten skall samråd ske med . Effektmålet för utgiftsområde 9, hälso- och sjukvård och social om- sorg, är – att trygga en god hälsa och goda levnadsvillkor och se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kva- litet och effektiv resursanvändning samt tillgodoser den enskilde indi- videns behov av vård, omsorg, stöd och service. del i detta effektmål är – att genom tillsyn, uppfölj- ning och utvärdering, metodutveckling samt kunskapsförmedling med- verka till att kommuner, landsting och andra aktörer inom vård- och omsorgssektorn i ökad utsträckning vidtar åtgärder för att åstadkomma en god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. Utöver ovan nämnda effektmål har i regleringsbrevet för även formulerats ett antal verksamhetsmål. Ett av dessa verksam- hetsmål gäller områdena folkhälsa, hälsoskydd och smittskydd. Verk- samhetsmålet är – att folkhälsan skall förbättras för de grupper i sam- hället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. skall bi- dra till att uppfylla detta mål genom att arbeta för att kommuner, landsting och övriga aktörer inom folkhälsoområdet i större utsträck- ning vidtar åtgärder för att förbättra folkhälsan samt genom att påtala de brister som uppmärksammas inom folkhälsoområdet. Därutöver skall medverka till att hälsorisker i miljön förebyggs och undanröjs genom att bl.a. prioritera utbildnings- och ut- vecklingsinsatser med anledning av ikraftträdande. Dess- utom skall medverka till en god kvalitet inom hälso- skyddet samt till en enhetlig tillämpning av lagstiftningen inom hälso- skyddsområdet. skall även medverka till att kvalitets- utvecklingen i större utsträckning införs inom kommunernas hälso- skyddsarbete och inom det samhällsmedicinska området samt initiera och stödja utvecklingen av metoder för kvalitetsutveckling inom dessa områden. Vidare skall medverka till att smittspridning bland människor begränsas. verksamhet är indelad i verksam- hetsgrenarna tillsyn, nationell uppföljning och utvärdering, utbildning 76 Folkhälsoarbete och folkhälsoaktörer och utveckling samt övriga huvuduppgifter. har vidare ett övergripande ansvar för beredskapsfunktionen inom sina bevak- ningsområden. tillsyn omfattar primär medicinsk tillsyn, social till- syn, tillsyn inom hälsoskydd och smittskydd samt tillsyn och mark- nadskontroll av medicinsk teknik. Tillsynsverksamheten skall bidra till hög säkerhet, god kvalitet och rättsenlighet inom de resurser och andra ramar som politiskt beslutats för verksamheten. tillsyn över hälso- och sjukvården sker på verksamhets- och individnivå. Se- dan har även tillsyn över skolhälsovård, före- tagshälsovård samt den hälso- och sjukvård som bedrivs i Kriminal- vårdsstyrelsens och Statens institutionsstyrelses regi. Inom området nationell uppföljning och utvärdering skall Socialsty- relsen till samt till kommuner och landsting ta fram underlag inom hälso- och sjukvård, smittskydd och hälsoskydd, folk- hälsa, välfärdsförhållanden och socialtjänst. Underlagen skall ge mot- tagaren goda möjligheter att värdera, utveckla förbättra och ompröva verksamhet inom dessa områden. verksamhet inom området utbildning och utveck- ling skall bidra till att utvecklings- och förnyelsearbete kommer till stånd inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Målet med insatserna skall vara att förbättra metodiken och kvaliteten i det sociala och peda- gogiska arbetet. Inom ramen för utvecklingsarbetet skall Socialstyrel- sen även beskriva kunskapsläget och identifiera områden som behöver utvecklas. Styrelsen skall vidare initiera och stödja systematisk doku- mentation och analys inom dessa områden samt sprida de kunskaper som på så sätt kommit fram. Gemensamma program för olika avdelningar och med relevans för folkhälsoarbetet utarbetas inom områ- dena missbruk, barn och ungdom och psykiatri.