sou · GOB397 · 2001-01-01 00:00:00 — Efter den sista registersamkörningen i (STIKK III) gjorde RRV en ny uppskattning av det vita fusket inom arbetslöshetsförsäkringen till av dem som uppbär full arbetslöshetsersättning motsvarande i felaktigt utbetald arbetslöshetsersättning (RRV 1999:39 B bilaga 1 s. 57). Fusk med svart arbete utfört av förtidspensionärer, sjukskrivna och personer med arbetslöshetsersättning uppskattade RRV till 1,5–3,, motsvarande ett genomsnitt för samtliga bidrag med 2–av utbetalda belopp . Fusket såvitt avsåg arbetslöshetsersättningen uppskattades ligga högre, omkring 6–, motsvarande . 8.2.3Särskilt om arbetslöshetsersättning/KAS och sjukbidrag/förtidspension Projektet I omfattade inte samtliga socialförsäkringsförmåner. I avsikt att jämföra hur många som uppbar full arbetslöshetsersättning tillsammans med helt sjukbidrag eller hel förtidspension gjorde RRV bl. a. en vidarebearbetning av resultatet från STIKK I. RRV redovisade sina slutsatser i rapporten – fusk och systembrister (RRV 1995:33). RRV fann att felaktig utbetalning av förtidspension , omfattande såväl vitt och svart fusk som andra felaktigheter, kunde uppskattas ligga någonstans i intervallet till , beroende på uppskattningen av det svarta arbetets omfattning. Av detta belopp uppskattades de felaktiga dubbla utbetalningarna av förtidspension och arbetslöshetsersättning uppgå till . 8.2.4Särskilt om arbetslöshetsersättning/KAS och studiestöd RRV gjorde en vidarebearbetning av resultatet från registersamkör- ningen i STIKK I genom att undersöka om de personer som under den aktuella mätveckan erhöll full arbetslöshetsersättning också beviljats studiestöd i form av studielån, studiebidrag eller vuxenstudiestöd. Efter avräkning för överlappande dagar uppskattade RRV att 254 personer uppburit studiestöd med arbetslöshetsersättning. Detta innebar att av de cirka 152 000 undersökta personerna hade uppburit felaktiga utbetalningar med sammanlagt av det totalt utbetalda beloppet . Av studien framgår inte om Omfattningen av felaktiga utbetalningar 163 kraven för återkrav av utbetald arbetslöshetsersättning var uppfyllda i dessa fall. 8.2.5Särskilt om arbetslöshetsersättning under studier RRV:s huvudsakliga iakttagelse av fusk med studier och uppburen arbetslöshetsersättning var att andelen studenter som studerade heltid på högskola eller kommunala vuxenskolan (KOMVUX) och finansiera- de studierna med arbetslöshetsersättning låg på en så hög nivå som en procent. Enligt huvudregeln i lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring utgår inte arbetslöshetsersättning till den som studerar. Endast om särskilda skäl föreligger kan ersättning utgå med studier. Den som finansierar sina studier med arbetslöshetsersättning uppbär därför enligt huvudregeln i lagen om arbetslöshetsförsäkring sådan ersättning trots att förutsättningar inte föreligger. RRV gjorde en undersökning av vilka av de drygt 36 500 studeran- de vid och som uppbar ersättning i form av arbetslöshetsersättning eller KAS under mätveckan 1994. Resultatet visade att 100 personer som erhöll godkända studieresultat med minst 15 poäng också uppbar full arbetslöshetsersättning/KAS. RRV menade att totalt kunde det övre gränsvärdet ligga kring 400 personer som studerat heltid och tagit mellan 0–20 poäng. RRV bedömde mot bakgrund härav att 0,2–1,av de studerande kunde tänkas ha finansierat sina studier med arbetslöshetsersättning eller KAS i stället för studiestöd. RRV gjorde en liknande undersökning av studerande vid Kommunala vuxengymnasieutbildningen i . Resultatet visade att 17 av 1 908 personer eller av de som registrerat sig för heltidsstudier vid utbildningen den våren uppbar ersättning från arbetslöshetskassorna. Av dessa uppnådde 15 personer godkända studieresultat motsvarande heltidsstudier eller mer. Undersökningarna avsåg i första hand studerande som finansierade studier med arbetslöshetsersättning. Bland de undersökta fanns det personer som uppbar studiestöd. Undersökningarna avsåg endast dem som under pågående studier uppbar full arbetslöshets- ersättning. Frågan om de studerande av särskilda skäl beviljats arbetslöshetsersättning trots studier har dock inte belysts i utredningen. 164 Omfattningen av felaktiga utbetalningar RRV har bedömt i de s.k. Fusk-rapporterna att det totala beloppet av felaktiga utbetalningar på grund av fusk, överutnyttjande och system- brister uppgår till mellan fem och . Av STIKK-projekten framgår att det fusk med arbetslöshetsersättning som innefattar dubbla utbetalningar från socialförsäkrings- och arbets- löshetsförsäkringssystemen kan uppskattas till i vart fall 65–, motsvarande 0,16–0,av totalt utbetald arbetslöshetsersättning. Av RRV:s studier framgår vidare att utbetalningar utgått felaktigt från arbetslöshetsförsäkringen av det totalt utbetalda beloppet 1994 på grund av att vissa personer även uppburit studiestöd. 9IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen Effektivitetskraven har varit en av de främsta drivkrafterna till den ökade IT-användningen inom den offentliga förvaltningen. Ett sätt att effektivisera ärendehanteringen är att på ett enkelt och rationellt sätt kunna inhämta relevant information. Det moderna informations- och kunskapssamhället ställer t.o.m. krav på att den offentliga förvaltningen kan tillhandahålla information och tjänster i elektronisk form (jfr. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU09, rskr. 1999/2000:256). En ökad elektronisk informationssamverkan mellan arbetsförmedlings-, socialförsäkrings-, studiestöds- och arbetslöshetsförsäkringssystemen bör därför även ses mot bakgrund av den allmänna informations- teknologiska (IT) 1 utveckling som sker . En sådan beskrivning gör vi i detta kapitel. Användningen av datorer har ökat kraftigt i . Myndigheter och företag använder i allt större utsträckning elektroniska tjänster och Internet för tjänster och förmedling av information. Även hushållen använder Internet för att kommunicera med varandra, med myndigheter och med sina arbetsplatser. Studier visar att hade av befolkningen tillgång till dator antingen på arbetet eller i hemmet. Studierna visar även att tillgången till Internet i hemmet eller på arbetet uppgick till av befolkningen och till av befolkningen (jfr. Statskontoret 1999:15 och 1999:44 och ()). 1 IT kan definieras som ett samlingsbegrepp för olika tekniker som används för att skapa, lagra, bearbeta, överföra och presentera ljud, text och bild. Samman- smältningen av tele-, data- och medieområdena har inneburit att IT omfattar all datorbaserad hantering av information. I definitionen ingår även digital kommunikationsteknik (prop. 1999/2000:86, se även bet. 1995/96:TU19). 166 IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen tillgång till data- och Internet-tjänster via terminaler på t.ex. Internet- caféer, bibliotek, butiker och på myndigheter. är en av de mest framstående IT-nationerna med bl.a. en stark industriell bas, en utbredd användning av IT både inom offentlig och privat sektor och med en kraftig expansion av företag inom IT- sektorn. är också världsledande inom trådlös kommunikation och Internet-användning. IT kommer inom en överskådlig framtid att finnas överallt i samhället. Utvecklingen går mot en mer enhetlig och effektiv IT-infrastruktur i samhället. Den tekniska infrastrukturen kommer att tillhandahålla informationsöverföring med hög överföringshastighet genom tillgången till bredbandsnät och kommunikation via trådlösa förbindelser i form av WAP-telefoni och annan mobil datakommunikation. utvecklas mjukvaran mot en enhetlig och standardiserad infrastruktur för överföring av information via Internet. En utbyggnad av informationssystemen ställer krav på en hög säkerhet i informationsöverföringen. En godtagbar IT-säkerhet förut- sätter att de som tilldelats rätt till åtkomst till uppgifter och IT-tjänster kan identifieras med säker teknik och att informationen som transporteras och lagras ges ett godtagbart skydd. En hög IT-säkerhet kräver därför ett system för hantering av elektroniska signaturer, krypteringsnycklar och certifikat. Frågor angående IT-säkerhet är under beredning. kommer att ta ställning till en lag om kvalificerade elektroniska signaturer, som är tänkt att träda i kraft (prop. 1999/2000: 117). 9.2En effektiv förvaltning med IT Myndigheternas elektroniska tjänster har byggts ut som ett led i effektiviseringen av verksamheterna. Genom förbättrade rutiner, ökade informationsmöjligheter och en utökad elektronisk förvaltning kan även ärendehanteringen och servicen gentemot allmänheten förbättras. Den utbredda användningen av IT och utvecklingen av Internet- tjänster påverkar möjligheten till och förutsättningarna för informa- tionsutbyte myndigheterna emellan och mellan myndigheterna och den enskilde. Satsningar på nya tjänster som bygger på elektronisk information görs i den offentliga förvaltningen, liksom i näringslivet och samhället i övrigt. Ett intensivt arbete pågår hos bl.a. AMS, CSN och RFV för att utöka den elektroniska kommunikationen i verksam- heterna. Utvecklingen av IT innebär att praktiskt taget all offentlig infor- mation kommer att vara elektroniskt producerad, lagrad och IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen 167 I den s.k. förvaltningspolitiska propositionen (prop. 1997/98:136 s. 54 och 55, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294–296) uttalade regeringen att IT skall användas för att förbättra kontakterna mellan myndigheter, medborgare och företag samt för att öka allmänhetens insyn i och kontroll av myndigheternas verksamhet IT skall även användas för att effektivisera samarbetet mellan statliga myndigheter och övrig offentlig sektor. IT-proposition (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) uttalade regering- en att IT skall användas för att öka effektiviteten och kvaliteten i offentlig verksamhet och förbättra servicen till medborgare och företag. Det IT-politiska målet har vidareutvecklats. I regeringsförklaringen uttalade statsministern att de offentliga myndigheterna skall vara föregångare i användandet av den nya tekniken. I regeringsförklaringen uttalade statsministern att skall behålla positionen som ledande IT- nation. IT-proposition (prop. 1999/2000:86 s. 24 och 100– 103, bet. 1999/2000:TU09, rskr. 1999/2000:256) preciserades inrikt- ningen till att skall vara ett informationssamhälle för alla och att information till och från myndigheter bör finnas tillgänglig elektroniskt. 9.3Utvecklingen mot elektronisk förvaltning Den snabba utvecklingen av IT-infrastrukturen påverkar såväl myndig- heternas möjlighet att kommunicera med varandra som allmänhetens möjlighet till kommunikation med myndigheterna. Myndigheterna kan i allt större utsträckning erbjuda s.k. intelligenta och interaktiva elektroniska tjänster med en ökad grad av självservice, s.k. elektronisk förvaltning. tillhandahåller många myndigheter blankettdatabaser som innehåller myndighetens samtliga ansöknings- blanketter i elektronisk form. Blanketterna kan laddas ner och fyllas i manuellt av den sökande. Ambitionen är att blanketterna skall kunna fyllas i och skickas on-line över Internet och att den sökande skall informeras steg för steg hur ifyllandet skall ske (s.k. ifyllnads- och vägledningsstöd). Databaserna kan också innehålla kontrollfunktioner för det fall en uppgift är ofullständig eller saknas. Med denna teknik är det möjligt att exempelvis markera vilka fält som står i tur att bli ifyllda, kontrollera att den ifyllda informationen är komplett, göra 168 IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen beräkningar, lägga till redan kända uppgifter och vidarebefordra hela eller delar av blanketten till andra mottagare av informationen. En tänkbar utveckling är att dessa tjänster kombineras med ökade möjligheter att på elektronisk väg inhämta information från andra myndigheter så att den enskilde endast har att komplettera de elektroniska blanketterna med återstående uppgifter. Flera utvecklingsprojekt syftar till att göra myndigheternas information mer lättillgänglig genom att den enskilde kan söka upp flera eller samtliga myndigheter via en gemensam ingångssida på Internet, en s.k. portal. Portalen fungerar som inkörsport till information och tjänster från hela eller delar av den offentliga sektorn. En sådan funktion är det nya offentliga rättsinformationssystemet. Andra sådana portalfunktio- ner är Internet-tjänsterna Direkt och Direktsvar. Det s.k. Spridnings- och hämtningssystemet (SHS-systemet), som vi beskriver närmare i avsnitt 9.3.3, bygger på att den enskilde skall kunna besöka flera myndigheter genom en gemensam ingångssida. 9.3.3Spridnings- och hämtningssystemet (SHS- systemet) () och RFV har gemensamt upphandlat ett tekniskt system för spridning och hämtning av information på Internet, det s.k. SHS-systemet. Det s.k. är ett samverkansprojekt mellan flera myndigheter. Syftet med det tekniska systemet är att förenkla informationsutbytet mellan myndigheter och mellan myndig- heter och enskilda. Genom SHS-systemet får anslutna myndigheter och andra organ en gemensam standard för att sprida och hämta information. Systemet fungerar oberoende av det datasystem som varje myndighet har utarbetat internt inom verksamheten. Systemet erbjuder även möjligheter till förenklad kommunikation mellan myndigheter och enskilda. Om samtliga myndigheter implemen- terar SHS kan enskilda lämna uppgifter via en gemensam ingångssida, en portal, till flera myndigheter . Den enskilde kan med utnyttjande av portalen även söka bidrag, studiestöd eller deklarera sina inkomster via Internet. Lämnade uppgifter vidarebefordras därefter till berörd myndighet. Allt informationsutbyte inom SHS är baserat på överenskommelser och genom en sådan överenskommelse kan en aktör prenumerera på en IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen 169 viss typ av information från en annan SHS-aktör. Möjligheten att prenumerera på uppgifter från någon annan väcker självfallet frågor om tillåtligheten av uppgiftslämnandet enligt sekretesslagen (1980:100), personuppgiftslagen (1998:204) och tillämplig registerlagstiftning. pågår ett projekt mellan RFV och ett landsting angående elektronisk överföring av läkarintyg och läkarutlåtanden till försäkringskassorna. Någon överföring har dock inte påbörjats på grund av att detta förutsätter att det finns en möjlighet att överföra information på ett säkert sätt (se avsnitt 9.3.5) och att det föreligger hinder att överföra informationen på grund av gällande sekretess- och registerreglering. Ett utvecklingsarbete pågår beträffande statliga myndigheters tillgäng- lighet. Syftet är att tillhandahålla god service oberoende av kontorstider och geografisk belägenhet. Myndigheternas öppethållandetider har redan förlängts genom bemannade telefonkontor (s.k. call-centers) och genom obemannad datortelefoni. Genom en ökad grad av självservice kombinerat med telefonsupport kan myndigheterna även avlastas i sin reguljära servicefunktion. utreds möjligheterna att utveckla s.k. 24-timmars- myndigheter, som är elektroniskt tillgängliga för informationsgivning, ärendehantering och elektronisk självbetjäning dygnet runt. På uppdrag av regeringen lämnade Statskontoret (Statskontoret 2000:21) förslag till definition av kriterier för begreppet 24-timmars- myndighet och hur dessa skall användas av regeringen och enskilda myndigheter i den fortlöpande utvecklingen av den elektroniska förvaltningen. Enligt Statskontoret kan myndigheter, beroende på vilken teknik och infrastruktur som är tillgänglig, befinna sig på något av följande steg i en utvecklingstrappa för interaktiva tjänster. I steg ett har myndigheten en webbplats som innehåller paketerad information om myndigheten och dess tjänster. I steg två innehåller webbplatsen även interaktiv information om myndigheten och dess tjänster. I steg tre innehåller webbplatsen kommunikationsfunktioner som tillåter besökaren att lämna och hämta personlig information. I steg fyra har webbplatsen nätverksfunktioner för samverkan med andra myndigheter och samhälleliga instanser. 170 IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen En förutsättning för att SHS-systemet och interaktiva tjänster skall fungera på Internet är att säkerheten höjs. Ett arbete pågår för närvaran- de med att snabbt få till stånd för statsförvaltningen gemensamma säkerhetslösningar vad gäller hanteringen av elektroniska signaturer, kryptering och certifiering. uppdrog regeringen åt RSV att, i samverkan med RFV, PRV och Statskontoret, utreda och lämna förslag till hur statsförvaltningen bör organisera ansvaret för en säker hantering av elektroniska signaturer. Uppdraget redovisades i RSV:s rapport av certifikat och elektroniska signaturer inom statsförvalt- ningen daterad . I rapporten lämnas förslag i syfte att förbättra kommunikationen mellan myndigheter och enskilda. Det föreslås bl.a. en indelning av säkerhetsnivåerna i myndigheternas verksamhet i hög, medelhög och låg nivå. Enligt rapporten torde utvecklingen leda till en ökad användning av elektronisk identifiering som bygger på en hög säkerhetsnivå. Därmed kan även de elektroniska tjänster som ställer mycket höga krav på säkerheten göras tillgängliga. Enligt rapporten skall RSV ha det sammanhållande ansvaret för att utveckla och förvalta en statlig certifikatspolicy. Av rapporten framgår bl.a. att AMS, RFV och CSN ingår bland de myndigheter som kommer att tillhandahålla tjänster till enskilda över Internet. Ambitio- nen är bl.a. att det skall att vara möjligt att ge in skatte- deklaration till skattemyndigheten via Internet. Som vi nämnt har regeringen lämnat förslag till en lag om kvalificerade elektroniska signaturer, som skall träda i kraft (prop. 1999/2000:117). 9.3.6Offentlighetsprincipens tillämpning i IT- samhället föreslog i sitt betänkande Integritet Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39) en rad ändringar i reglerna om alllmänna handlingars offentlighet i bl.a. tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Kommittén föreslog bl.a. en utvidgning av offentlig- hetsprincipen i det avseendet att den skulle omfatta även en rätt att få ut allmänna uppgifter i elektronisk form, med undantag för datorprogram. Regeringen gick inte vidare med de förslag som gällde allmänna handlingars offentlighet eftersom dessa förslag krävde ytterligare överväganden (prop. 1997/98:44). Den ökade användningen inom offentlig förvaltning av elektroniska tjänster ligger till grund för Offentlighets- och sekretesskommitténs IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen 171 uppdrag att, i syfte att vidga möjligheterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället, göra en översyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet (dir. 1998:32), Enligt direktiven skall det övergripande ändamålet med översynen vara att överväga och lämna förslag till hur offentlighetsprincipen skall kunna tillämpas under nya och framtida tekniska förutsättningar. Uppdraget skall i denna del vara avslutat . På webb-platsen Arbetsförmedlingen Internet () finns information om arbetsförmedlingen, regler för arbetsmarknads- politiska åtgärder och arbetslöshetsersättningen samt flera operativa tjänster, bl.a. jobbanken och två databaser där de arbetssökande kan presentera sig själva. Det finns också databaser med information om de 500 vanligaste yrkena och 3 500 utbildningar som berättigar till statligt studiestöd. I webb-tjänsten finns också möjlighet för arbetsgivare att upprätta ett eget webb-gränssnitt för presentation av sitt företag och att göra intervjuer med de arbetssökande. utnyttjas Internet- tjänsterna av cirka 500 000 personer och det görs över 2,5 miljoner besök . AMS planerar för en utbyggnad av arbetsmarknadsmyndigheternas call-center som komplement till de utbyggda Internet-tjänsterna. skall det bli möjligt att få tillgång till tjänsten dygnet runt. Målet är att tjänster via olika IT-media och call-center skall behandla merparten av de enklare ärendena. Internet-tjänsterna kommer att bli individuali- serade. Det innebär att varje enskild, såväl arbetssökande som arbetsgivare, har möjlighet att få en egen version av webb-gränssnittet med en egen profil. Den enskilde skall kunna välja hur ofta och i vilken form informationen skall lämnas från arbetsförmedlingen, dvs. om informationen skall lämnas via e-post, mobiltelefon eller – – genom digitalteve-tjänst. Även interaktiviteten i tjänsterna på arbetsförmedlingarnas webb- platser kommer att utvecklas. Det skall bli möjligt att skriva in sig vid arbetsförmedlingen, boka in sig på aktiviteter och utbildningar och för den arbetssökande att gemensamt med arbetsförmedlaren utarbeta en individuell handlingsplan via s.k. e-besök. Aktivitetskontroller kommer att kunna ske via den interaktiva tjänsten. 172 IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen AMS arbetar med att utveckla Internet-tjänster genom s.k. WAP- telefoni (application protocol) och kommer AMS att bedriva en försöksverksamhet med att lägga ut sin webb-plats på digital-teve. innehåller RFV:s webb-plats () en kunskaps- bank med information om socialförsäkringen på olika språk. Där finns broschyrer, faktablad, uppgifter om regler och allmänna råd. Den enskilde kan också få information om pensionssystemet och ta fram sin egen personliga pensionsprognos via webb-platsen. Tjänsten kompletteras med servicetelefoni och ett call-center för telefoninfor- mation. lämnade RFV förslag till vissa nödvändiga regeländringar för att möjliggöra användningen av elektroniska dokument, elektroniska signaturer och direktåtkomst för enskild till uppgift om sig själv. Ett nytt IT-stöd ingår i ett utvecklingsprogram för att i grunden modernisera socialförsäkringsadministrationen fram . Detta IT-stöd och en ökad grad av självbetjäning är tänkt att medverka till ökad service och tillgänglighet, förkortade handläggningstider, ökad kvalitet i besluten och ett minskat resursbehov hos de allmänna försäkringskassorna. Genom ett nytt IT-baserat ärendehanteringssystem skall alla handlingar i ett ärende kunna hanteras och lagras elektroniskt. Handlingar skall också kunna komma in till i elektronisk form, exempelvis från de försäkrade, hälso- och sjukvårdsmyndigheter och andra myndigheter. Enskilda skall kunna sköta sina kontakter med via Internet. kan man på elektronisk väg över Internet göra anmälan om föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, pappaledighet och sjukdom (). En sådan anmälan medför att registrerar att anmälan gjorts och skickar ut en blankett där den enskilde får ansöka om förmånen i fråga och undertecknar en försäkran på heder och samvete. Det är också möjligt att via Internet ladda ner blanketter för anmälan av föräldrapenning och sjukdom för att fylla i dem manuellt. skall enskilda även kunna ansöka om olika socialför- säkringsförmåner på elektronisk väg, direkt via ett webb-gränssnitt på Internet. Den enskilde skall också kunna få tillgång till uppgifter om sig själv via en kunddatabild och via servicetelefoni. IT-utvecklingen inom den offentliga förvaltningen 173 det också bli möjligt för att sända ut beslut eller brev och göra förfrågningar på elektronisk väg. CSN tillhandahåller information och tjänster på Internet via webb- gränssnittet CSN Direkt (). Webb-gränssnittet inne- håller funktionen Webb-svar som ger den studerande upplysning om ärendets status, dvs. om ansökningar, utbetalningar, studieskuld, inbetalningar och anstånd med betalning. En motsvarande funktion tillhandahålls genom telefontjänsten, CSN-datasvar. Webb-gränssnittet innehåller också en e-postfunktion som de studerande kan använda för att ställa frågor till CSN. CSN håller på att utarbeta flera kundservice-projekt. Två pilotprojekt har bedrivits vad gäller överföring av elektroniska uppgifter från de studerande till CSN:s interna system. Projekten har avsett betalning med e-faktura och lämnande av s.k. mitterminsintyg på elektronisk väg.