sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Dock är det främst företagen inom den egentliga kemiindustrin, men även petroleumindustrin etc. som har infört miljöledningssystem. De kemikalietillverkande företagen har också arbetat med att ta fram varuinformationsblad etc. enligt de regler som redan finns för kemiska produkter. Kemikontoret uppger att kostnaderna för ett större företag att certifieras enligt ISO 14001 är 150 000- för konsultkostnader etc, ca 3000 timmars internt arbete och en årlig årskostnad på . Av Kemikontorets 165 medlemsföretag är 132 anslutna till Ansvar och Omsorg. Detta program som startade är kemiindustrins åta- gande för kontinuerliga förbättringar inom hälsa, säkerhet och miljö. av företagen bedömer att de kommer ha ett standardiserat miljöledningssystem infört . Dock väljer inte alla att certifiera sig. Det kan, enligt Kemikontoret, bero på att de anser att kostnaderna är för höga alternativt att de tillsammans med sina kunder är överens om att kunden kan komma och utföra revisioner. införs även ett Egenbedömningssystem för Ansvar & Omsorg med 150 punkter som berör hela området hälsa, säkerhet och miljö. Här ingår även frågor om produktomsorg och identifiering av produktrisker. , SCB beräknade kemiindustrins kostnader för miljöarbetet 1997 till ca , varav ca var för end-of- pipe-lösningar och processåtgärder som innebär miljöförbättringar var ca . Övergripande arbete t.ex. underhåll och kontroll, av- fallshantering, vattenutsläppsavgifter, miljöledning, miljöinformation och utbildning beräknades vara den största kostnaden, ca . Siffran är dock osäker eftersom administrativt miljöarbete kan vara svårt att skilja ut från annat administrativt arbete. När det gäller övergripande miljöarbete stod kemiindustrin för av den svenska industrins åtgärder. Enligt Kemikontoret resulterar oftast de nyinvesteringar som görs inom kemiindustrin, i form av nya processer och utrustningar, i en effektivare anläggning. Detta leder till bättre resursutnyttjande av energi och råvaror, vilket ger mindre produktionsavfall och även totalt en minskad miljöbelastning. Totalt har investeringarna uppgått till , vilket är näst mest inom industrisektorn och utgör av industrins totala investeringar. PVC-Forum är en undergrupp till Plast- och Kemibranscherna med 25 medlemsföretag, varav flera ingår i större internationella koncerner. svarar för av den PVC som bearbetas i , vilket innebär de flesta av råvarutillver- karna/leverantörerna samt de flesta stora bearbetande företagen utom de kabeltillverkande. av företagen står för av branschens totala omsättning. SELCABLE är branschorganisation för de svenska kabeltillverkarna. Deras 5 medlemmar täcker 90–av den svenska marknaden. De stora produktgrupperna i branschen golv- och väggmattor, rör, kabel, profiler, belagd plåt/färg, folie och belagd väv står för av PVC-användningen. av PVC-produkterna används inom byggindustrin. En mycket stor del av PVC-produkterna exporteras, men även importen är bety- dande. Ett undantag finns och det är rörtillverkningen som till stor del går till hemmamarknaden. Rören står också för en stor del av PVC- användningen i . har 10 av företagen infört ISO-14001, varav 2 också är EMAS-registrerade. Två stora internationella företag, som inte har någon produktion i har egna miljöledningssystem, och ett annat företag håller på att införa ett eget system. Senast kommer alla medlemsföretag som har tillverkning i dvs. 20 st att ha ISO 14001. Två av medlemsföretagen, som är mindre distributörer, svarade inte på förfrågan. Av de medlemsföretag som redan är anslutna till ISO 14001 har 5 mellan 50 och 250 anställda och 5 mer än 250. Av de företag som är på väg att ansluta sig har 5 mindre än 50 anställda, 2 mellan 50 och 250 anställda och 3 mer än 250. PVC-branschen ligger långt framme vad gäller införande av miljöledningssystem etc. Att bilden ser så bra ut för branschen beror delvis på de diskussioner som förts , då alla medlemsföretag involverats i en process om miljöprogram. Flera av företagen har uppgivit sina kostnader att införa ISO 14001. som infört ISO 14001 och 1 företag som är på väg har uppskattat kostnaderna. Kostnaderna sprider sig mycket, från ca till . Någon korrelation till företagets storlek (när det gäller anställda) verkar inte finnas, typ av industri påverkar kostnaderna mer. PVC-branschens miljöarbete har intensifierats . De europeiska PVC-tillverkarna tog 1995 initiativ till gemensamma högt uppställda miljömål som skulle vara uppfyllda . PVC-industrins miljödokument var det första i sitt slag och det innebar att man skulle uppfylla kraven i än vad som krävdes. 1999 kom det andra miljödokumentet och dessa mål skall vara uppfyllda . Byggsektorn består av flera olika delbranscher; projektörer (byggkon- sulter, arkitekter), fastighetsägare, byggherrar och entreprenörer (även anläggning) samt byggmaterial. Dessa organiseras av ett stort antal olika branschorganisationer. Branschen är mycket central i miljöarbetet. Exempelvis utgör investeringar i byggnader och anläggningar drygt hälften av samhällets bruttoinvesteringar och av de svensk- tillverkade PVC-produkterna används inom byggindustrin. Den långa livslängden på byggnader och anläggningar gör också att ackumu- leringen av material är avsevärd. Antalet anställda inom samtliga producentkategorier var 1994 173 200 och antalet egenföretagare 40 800. Branschen har många småföretag/fåmansföretag men domineras av ett fåtal stora koncerner som tillsammans har en omsättning och nästan 40 000 anställda (exkl. fastighetsförvaltning). Dessa koncerner omfattar oftast allt från projektering till byggmaterial. Exempelvis har en stor del av marknaden för anläggning och bygg men också respektive av marknaden för betong och asfalt samt även betydande delar av inredningssnickerier. Branschen har präglats av uppköp av företag och att marknaden för byggmaterial såsom t.ex. cement och betong domineras av ett eller ett fåtal företag. En avgränsning som gjorts är att underlaget främst beskriver bygg- herrar/entreprenörer och byggmaterial. Av totalt ca 8000 byggentrepre- nörer organiserar branschföreningen (f.d. Byggentreprenörerna) 2200 företag. Dessa står för av omsättningen. De tio största byggföretagen står för av marknaden. Enligt Kemikalieinspektionens bedömning har mycket hänt i bran- schen . Från att tidigare ha haft låg miljökom- petens och dålig kunskap om kemikalier och deras hälso- och miljöpå- verkan har branschen numera uppmärksammat kemikaliefrågorna, t.ex. genom händelserna i och förekomsten av PCB i byggnader. Byggsektorns kretsloppsråd bildades av bygg- och fastig- hetssektorn. Rådet är uppbyggt på fyra intressegrupper, byggherrar och fastighetsägare, arkitektföretag och tekniska konsultföretag, bygg och installationsföretag samt byggmaterialindustrin. Rådet företräder byggsektorn och för bl.a. fram byggsektorns samlade uppfattning om en konkurrensneutral och utvecklande kretsloppsanpassning. I samråd med den av regeringen tillsatta kretsloppsdelegationen har rådet tagit fram en handlingsplan Miljöansvar för byggvaror inom ett krets- loppstänkande. Syftet är att främja hushållning med naturresurser och begränsa negativ miljöpåverkan. har även 22 lokala kretsloppsråd bildats. En viktig funktion är att samarbeta i miljöfrågor som berör bygg- och fastighetssektorn med exempelvis de lokala Agenda 21-kommittérna. De två största företagen, och , håller på att införa miljöledningssystem och certifiera alla sina enheter. Till största delen ska detta vara genomfört till slutet av . Detta får givetvis ett stort genomslag även i de företag som fungerar som leverantörer och underentreprenörer. Förutom den branschanpassade versionen av miljöledningspraktikan finns också andra alternativa miljöledningssystem, t.ex. Målarmästarnas FR 2000. Byggprodukter utgör en stor och heterogen varugrupp, exempelvis finns det mer än 45 000 olika produkter i Svensk Byggtjänsts bygg- varudatabas. Byggbranschen har brottas med problem som kopplats till användning av vissa kemikalier. Kemikalieinspektionen gjorde därför en kartläggning 1998 (främst genom sökning i produkt- registret) av ämnen som används i byggbranschen. Av den framgick att minst 12 000 produkter som innehåller 3 600 olika ämnen används. Många av dessa ämnen har känd farlighet för hälsa eller miljö. Resultatet av kartläggningen har sedan kunnat utnyttjas för att utarbeta branschspecifika listor (t.ex. Byggentreprenörerna och flera företag) med ämnen som är förbjudna respektive kräver särskild uppmärk- samhet. Dessa listor utgör ett stöd vid upphandling och materialval, men också hjälp vid upprättande av miljövarudeklarationer. Kostnaderna för att begränsa jordbrukets påverkan på grundvattnet redovisas delvis under miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet, etappmål 3. startade ett program inom jordbruks- (och trädgårds- näringen) att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel. Ett viktigt mål var att halvera mängden aktiv substans (jämfört med medelanvändningen 1981–1985). beslutade om en 2:a omgång av pro- grammet med ytterligare halvering till 1996, samt en 3:e omgång fram . Programmen har i huvudsak finansierats med medel från statsbudgeten, samt delvis med medel från EU. Kostnaderna för lantbrukarna bedöms ha varit små. På LRF:s initiativ startades växtskydd. Kampanjen utgick till stor del från föreskrifter och allmänna råd. Den har bedrivits i samarbete med be- rörda myndigheter och industrin. Det övergripande målet med det nuvarande handlingsprogrammet är att dels upprätthålla de positiva resultat som erhållits genom de två tidigare programmen om minskad och säkrare användning av bekämp- ningsmedel, dels omfatta åtgärder i syfte att ytterligare minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen. För att nå målen har programmet syftat till att fortsatt minska hälso- och miljörisker mätt bl.a. med hjälp av s.k. riskindikatortal och minska användningen av bekämpningsmedel uttryckt i aktiv substans, dosyta och obehandlad areal, med hjälp av föreskrifter, utbildning och infor- mation om säkrare hantering av bekämpningsmedel samt kontroll av bekämpningsmedelsrester i livsmedel. För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av etappmål 3, finns riktvärden fastlagda av berörda myndigheter. Berörda myndigheter utarbetar ett system med riktvärden och bedöm- ningsgrunder. Kostnader för nya tjänster på Kemikalieinspektionen redovisas under etappmål 1. Förorenade områden är identifierade, undersökta och av områdena av riskklass mycket stor och stor är åtgärdade . Program för sanering (länsstyrelserna) (länsstyrelser, kommuner) Sanering (demonstrationsprojekt) Antag att 1/3 av det totalt uppskattade antalet misstänkt förorenade områden tillhör riskkategorier stor eller mycket stor risk, vilket innebär att ca 7 000 områden ska undersökas översiktligt (ca 75 tkr/område). Totalt för översiktliga undersökningar eller ca /–10. Hur många av de områden som efter undersökningarna finns i kategorierna stor eller mycket stor risk kan inte bedömas. Det kan vara från , dvs från 3500 till 6300 områden. Det råder också osäkerhet om hur många av dessa objekt som verkligen behöver efterbehandlas. Skulle 3000 objekt behöva efterbehandlas under perio- den och genomsnittskostnaden inklusive förberedelser är ca (t ex med en genomsnittskostnad på och med en genomsnittskostnad på ) blir kostnaden ca . Om 2000 objekt efterbehandlas blir kostnaden och objekt blir kostnaden . Sanering av 500 objekt Sanering av 1 000 objekt Sanering av 1 500 objekt Antag att kostnader i samma storleksordning faller på övriga sam- hällssektorer för sanering av mark, vilket betyder att halva total- kostnaden faller på statskassan och halva på samhället i övrigt. Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö skadar inte människor. Åtgärdskostnaderna under etappmålen om utfasning och riskminskning. Precisering b. Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. Åtgärder under etappmål 6 och . Summering och avrundning av kostnader år 2001-10 1 402»1 400 – Kunskap (näringsliv) – Sanering (näringsliv) – Riskminskning (näringsliv) måste näringslivets och myndigheternas arbete med kemikaliefrågorna gå vidare samt de förorenade områden som återstår saneras. Genom att nå ambitionsnivå MEDEL återstår åtminstone 2 000 områden och i värsta fall 6 000 områden. Genom- snittskostnaden inklusive förberedelser uppskattas till ca , vilket ger en återstående kostnad på 18 000 till totalt. Om även denna kostnad fördelas jämt blir den årliga kostnaden 1 800 till /år. Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen ska till största delen ha upphört fram . Kostnaderna för omhändertagande och destruktion baseras på ett räkneexempel. Omhändertagande och destruktion av CFC/HCFC kostar ca /kg. En kylmöbel innehåller ca CFC/HCFC, vilket ger en kostnad på ca per kylmöbel. Antag att det finns 10–15 miljoner kylmöbler som ska tas om hand och destrueras. Detta ger en total kostnad på 300–. Utslaget på tidsperioden blir kostnaden /år. Omhändertagande och destruktion ger sysselsättningstillfällen. Avveckling av CFC/HCFC (som undantagits från kravet på avveckling) inom Försvarsmakten beräknas kosta ca /år . Användning av ozonnedbrytande ämnen i skall vara avvecklad inom loppet av en generation. Kostnaderna för att nå precisering a ligger dels inom ramen för normalt utbyte dels krävs inventeringar för att fastställa var i samhället varor och produkter som kan behöva åtgärdas finns. Inventeringarna får sedan ligga till grund för ytterligare åtgärder för att begränsa utsläppen. Arbetet med att omhänderta och destruera varor fortsätter även efter 2010. är halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter så låga att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Det individuella dostillskottet till allmänheten ska därvid understiga 0,01 mSv per person1 och år, från varje enskild verksamhet. Utveckling av miljöövervakningssystem för strålning Säkerhetshöjande åtgärder i svenska kärnkraftverk och förbättrad nationell 1 Risken för ett skadefall per miljon människor och år motsvarar uppskattningsvis en stråldos omkring 0,01 mSv/år. Myndighetsarbete i processen med slutförvaring Säkerhetshöjande åtgärder i kärnkraftverk i vår närhet En summering över alla åtgärder för etappmålet ger: ca 79,5* Mkr/år ca 107* Mkr/år ca 257* Mkr/år * Sektorernas anpassning. Industrins och kärnavfallsfonden, som består av avgiftsmedel från kärnkraftsföretagen, bekostar >12,5/ >35/ >35 Mkr/år av ovanstående totalsumma. är antalet årliga fall av hudcancer orsakade av solen inte fler än . Kampanjer och folkbildning samt kontinuerliga mätningar av UV- instrålning kostar ca /år. Att sola mindre kan ge lägre välbefinnande på kort sikt hos befolk- ningen, vilket borde vägas upp av färre cancerfall på lång sikt. är alla skolor, förskolor och fritidshem med radonhalter i inomhusluften överstigande /m3 åtgärdade och hälften av alla enskilda brunnar med radonhalter över 1 /l åtgärdade. är alla bostäder med radonhalter överstigande /m3 åtgärdade. Kostnaden för att radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, skolor och fritidshem ska understiga /m3 uppskattas till 4800 Mkr, varav kommunerna beräknas svara för ca främst genom mätprogram och utbildning samt uppföljning ca . Av totalkostnaden uppskattas ca utgöras av kostnader för att sanera fastigheter, vilket fördelat ger /år. Underhåll och drift med /år tillkommer, liksom kostnader för åtgärder mot höga radonhalter i dricksvatten från enskilda brunnar ca , eller ca /år och åtgärder i nya borrade brunnar ca /år. Detta ger ca /år för radonsanering av fastigheter. bedömer att det finns ca 10 000 enskilda brunnar som be- höver åtgärdas för att komma under gränsvärdet /l. Grundin- vesteringen i förstagångskontroller och åtgärder beräknas uppgå till , vilket fördelat ger en kostnad på /år. Detta bekostas av kommuner och enskilda ägare till brunnarna. Kommunerna beräknas få kostnader på ca /år för radonmät- ningar m. m. Riskerna med elektromagnetiska fält är så klarlagda att myndigheterna kan planera att vidta konkreta åt- gärder. Riskerna med ultraviolett strålning och elektromagnetiska fält begränsas så långt möjligt. Förändrade solvanor, åtgärder under etappmål 2. Precisering b. Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radonhalten i samtliga enskilda brunnar är lägre än 1 /l. Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radonhalten i samtliga enskilda brunnar och andra dricksvattentäkter är lägre är /m3. Summering och avrundning av kostnader år 2001-10 338,8»340 361,3»360 361,3»360 Fortsatt satsning på kärnsäkerhet i vår närhet och i eventuellt kvarvarande svenska kärnkraftverk. Dessutom kommer radonsanering i samma storleksordning som att krävas. V.11 Grundvatten av god kvalitet Grundvattenförande geologiska avlagringar av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning har ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar använd- ningen av vattnet. Inventering, klassning av geologiska formationer Lagstiftning, tillsyn etc. Långsiktiga förändringar av grundvattennivån på- verkar inte vattenförsörjningen, markstabilitet eller växt- och djurliv i angränsande ekosystem . Inrätta vattenskyddsområden med skyddsföreskrifter med hjälp av vattenförsörjningsplaner: Ange områden av riksintressen för vatten- Av är kommunala kostnader och övriga offentliga utgifter (vilka betecknas med #).Den totala grundinveste- ringen har delats lika mellan miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Grundvatten av god kvalitet, vilket ger följande kost- nader för Grundvatten av god kvalitet: uppfyller grundvatten som nyttjas för vattenförsörjning till mer än 50 personer eller distribuerar mer än kraven i dricksvattenföreskrifter. Kartläggning av grundvattentillgångar* Upprätta skyddsomr., uppdatera skyddsbest. åtgärda vattentäkter med hälsomässiga anm.** 0,4Mkr/år # + ca /totalt ca /år # ca /år # *Kostnaden ingår under etappmål 2. **Grov kostnadsuppskattning från SGU. Dessa kostnader borde till en del ha bokförts under miljömålen ingen övergödning och giftfri miljö. Då det inte är helt uppenbart hur en sådan fördelning skulle göras redovisas hela kostnaden under detta mål. Till grundvattentäkter räknas täkter som nyttjar enbart grundvatten och de som nyttjar förstärkt grundvatten genom konstgjord infiltration. Sammanlagt finns det 1871 sådana allmänna vattenverk, varav 1745 är rena grundvattenverk. De vattentäkter som kan bli föremål för åtgärder är dels de som inte har skyddsområden med skyddsföreskrifter dels de vars råvatten (grundvatten och grund- vatten bildat genom infiltration av ytvatten) inte håller en kvalitet som motsvarar dricksvattenkungörelsen. Det finns säkert ett stort antal vattentäkter vars skydds- områdesgränser eller skyddsföreskrifter skulle behöva revideras, men osäkerheten är så stor att den kategorin inte tas upp här. av grundvattentäkterna saknar skyddsområden, vilket betyder ca 470 vattentäkter. Det finns inga uppgifter i centrala arkiv om var de vattenverk som saknar skyddsområden är belägna. Enligt 7/97 fick 58 vattenverk hälsomässiga anmärk- ningar p.g.a. den mikrobiologiska sammansättningen och 82 p g a den kemiska sam- mansättningen. Det är okänt hur många vattentäkter som omfattas av båda typerna av anmärkningar. Det är inte ovanligt att de sammanfaller. Antag att de sammanfaller för 40 vattentäkter, vilket innebär att det ungefärliga antalet vattentäkter som skulle bli föremål för åtgärder på grund av otillfredsställande vattenkvalitet är ca 100. I en sammanställning från av ett urval vattentäkter, varav 215 är grundvattentäkter, överskred 8 vattentäkter gränsvärdena för kväve- och fosfor, varav 5 i , 1 i och 2 i . Nitton geografiskt spridda grundvattentäkter hade mikrobiella problem. 1) Allmänna grundvattentäkter som saknar skyddsområden Eget arbete, kommunen Utsättning av skyltar etc. Totalkostnaden för 470 vattentäkter uppgår till . Kostnader för sektorernas anpassning genom förändrad markanvändning inom nyupprättade skyddsområden kan tillkomma men inte kvantifieras. Det kan gälla exempelvis industri eller areella näringar. 2) Åtgärder av allmänna vattentäkter med hälsomässiga anmärkningar Eget arbete, kommunen Utsättning av skyltar etc. Ersättning markägare el. Totalt för 100 vattentäkter uppgår kostnaden till ca . Det finns ungefär 500 000 enskilda vattentäkter för permanentboende och ungefär lika många för fritidsboende. 200 000 av dessa finns registrerade i SGU:s brunnsarkiv (regleras enl. lag). Endast 25 000 kemiskt-fysikaliska analyser är registrerade i arkivet (frivilligt). De enskilda vattentäkter som berörs är sådana som förser mer än 50 personer med dricksvatten eller distribuerar mer än . Det är ett mycket stort antal brunnar som potentiellt kan ge dessa mängder, men hur många som verkligen gör det är okänt. En skattning av antalet kan göras utgående från antalet förordnade vattentäkter och övriga enskilda vattentäkter som distribuerar vatten till mer än 10 hushåll. Enligt SLV 7/97 fanns det 2 268 förordnade vattentäkter (1995). Andra enskilda vattentäkter som distribuerar till mer än 10 hushåll var totalt ca 1 600 1987 (SLV 1991:1). En andel av de senare har säkert blivit förordnade vattentäkter, en grov skattning är att sammanlagda antalet vattentäkter som berörs av etappmålet 3 är ca 3000. Enligt SLV 1993:8 hade av inspekterade enskilda vattentäkter av ovan angivna kategorier skyddsområden. Det betyder att åtgärder skulle behöva vidtas för 2 850 enskilda vattentäkter. För det övervägande antalet enskilda vattentäkter kan inrättandet av skyddsområden göras av kommunerna själva. För de förordnade vatten- täkterna som fått hälsomässiga anmärkningar kan upprättandet av nya eller reviderade skyddsområden innebära en större insats med ev. strängare restriktioner i mark- användning. Enligt SLV 7/97 hade 44 förordade vattentäkter hälsomässiga anmärkningar av kemiska orsaker och 65 av mikrobiella orsaker. 3) Förenklat inrättande av skyddsområden för enskilda vattentäkter Eget arbete, kommunen Den totala kostnaden för 2 850 vattentäkter uppgår till . Kostnader för sektorernas anpassning genom förändrad markanvändning inom nyupprättade skyddsområden kan tillkomma men inte kvantifieras. Det kan gälla exempelvis industri eller areella näringar. 4) Åtgärder för enskilda vattentäkter med hälsomässiga anmärkningar Utsättning av skyltar etc. Total kostnad för 70 vattentäkter: Summering av grovt skattade kostnader för åtgärder av vattentäkter som berörs av etappmål 3 ger en totalkostnad på , varav allmänna vattentäkter och enskilda vattentäkter . finns åtgärdsprogram enligt EU kommande vattendirektiv som anger hur God grundvattenstatus ska uppnås. Kostnader för anpassning av samhällssektorerna redovisas delvis under miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Grundvattnet har så låga halter av föroreningar att dess kvalitet uppfyller kraven för god dricksvattenkvalitet enligt och kraven på God grundvattenstatus enligt EU:s kommande vattendirektiv. Åtgärder under etappmålen samt Ingen övergödning och Giftfri miljö. Summering och avrundning av kostnader år 2001-10 68,870** avlagringar (kommun) Program och inventeringar för vattenförsörjning (kommun) föreskrifter (kommun) *Viss ersättning för intrång i markanvändning ges av offentliga medel, se etappmål 3. **Gäller . De offentliga utgifterna uppgår till till /år. Det mesta arbetet med att skydda vattentäkter och förändra markanvändning bedöms vara avklarat . V.12 Levande sjöar och vattendrag har av skyddsvärda miljöer i sjöar och vattendrag och anslutande värdefulla natur- och kulturmiljöer ett långsiktigt skydd. Inventering av biotoper och områden invid och under vatten) 1 årsarbete per län à 500 tkr