sou · GOB395d2 · 2001-01-01 00:00:00 — I dessa förordningar krävs samma följdändring, om våra förslag genomförs. Nämnas bör också att bestämmelser om registrering av ekonomiska föreningar, vilka dessutom gäller för bostadsrättsföreningar, finns i för- ordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar. Om våra övriga för- slag genomförs bör justeringar göras i denna förordning så att reglerna om registrering omfattar även kooperativa hyresrättsföreningar. 19.2Ekonomiska konsekvenser av förslagen Vår bedömning: Våra förslag kommer inte att leda till kostnadsök- ningar för det allmänna. Enligt våra direktiv skall vi beräkna de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag. Om de kan leda till kostnadsökningar för det allmänna, skall vi föreslå en finansiering. Kooperativ hyresrätt innebär att de befintliga upplåtelseformerna kompletteras med en ny. Enligt vår bedömning kommer kooperativ hy- resrätt i allt väsentligt att vara ett alternativ till vanlig hyresrätt och bo- stadsrätt. Vi anser också att det är rimligt att tro att kooperativ hyresrätt i större utsträckning kommer att ersätta vanlig hyresrätt än bostadsrätt. Vi bedömer inte att kooperativ hyresrätt kommer att ersätta egna hem i en sådan utsträckning att detta över huvud taget är något att beakta när beräkningar görs. Det sagda är viktigt vid bedömningen av de ekonomiska konsekven- serna. I många fall kan nämligen därför ett förslag om t.ex. möjlighet till prövning av hyresnämnd ha sin motsvarighet vid de andra upplåtel- seformerna. Därmed behöver förslaget inte innebära ökade kostnader för det allmänna. En komplikation vid bedömningen av de ekonomiska konsekvenser- na är att det – åtminstone i vissa avseenden – är svårt att göra mer ex- akta beräkningar utan att veta hur stor omfattning upplåtelseformen ko- operativ hyresrätt kommer att få. Vårt primära uppdrag har varit att ge upplåtelseformen en lämplig utformning. Dess utbredning beror emellertid på många andra faktorer än ut- formningen av upplåtelseformen. Som konstaterats i bl.a. kapitel 2 och avsnitt 6.2 kan utbredningen påverkas av gynnsamma finansieringslös- ningar och fördelaktiga skattemässiga lösningar. Det är inte frågor som vi har uppdrag att lämna konkreta förslag om. Ett annat exempel är frå- gan i vilken utsträckning kooperativ hyresrätt kommer att bli ett framti- da alternativ för de allmännyttiga bostadsbeståndet. Som utvecklades i avsnitt 18.1.2 är det emellertid frågor som ligger inom ramen för Kom- mittén för allmännyttiga bostadsföretag och boendesocial utveckling (Fi 2000:1). I praktiken är det därför omöjligt för oss att ha någon mer ex- akt uppfattning om upplåtelseformens utbredning. 19.2.2Konsekvenser av föreslagna rättigheter och skyldigheter Vi föreslår att bestämmelserna om överlåtelse av hyresrätt skall gälla även för kooperativ hyresrätt. Därmed kan det bli aktuellt med prövning av överlåtelser – t.ex. byte – vid hyresnämnd. Åt andra hållet drar vårt förslag att bruksvärdesystemet inte skall gälla i relationen föreningen och de kooperativa hyresgästerna. Före- ningarna skall bestämma hyran. Därmed är inte tvister beträffande bruksvärdet eller andra i vanliga hyresförhållanden potentiella tvister om fastställande av hyran aktuella. skall hållas i minnet att bruksvärdessystemet skall gälla i relationen fastighetsägare och före- ning beträffande kooperativa hyresrättsföreningar enligt hyresmodellen. Vi har vidare föreslagit att hyresförhandlingslagen (1978:304) inte skall vara tillämplig på kooperativa hyresrätter. Det innebär också att man utesluter ett antal möjliga tvister, jämfört med förhållandena vid vanlig hyresrätt. Åtgärdsföreläggande skall den kooperative hyresgästen kunna ansö- ka om, med undantag för gemensamma utrymmen. Möjligheten är där- för något begränsad jämfört med vad som gäller för hyresrätter. Bo- stadsrättshavare kan inte utverka åtgärdsföreläggande. Bostadsförvalt- ningslagen skall inte vara tillämplig. Det är annars en lag som kan orsa- ka processuella förfaranden och som alltså gäller för vanliga hyresvär- dar. En tanke med att ha undantag från bostadsförvaltningslagen är gi- vetvis att risken för grov misskötsamhet inte på samma sätt finns beträf- fande föreningar. Regler om störningar i boendet finns beträffande vanlig hyresrätt. Motsvarigheter till de reglerna har föreslagits av Bostadsrättsutredning- en i slutbetänkandet Olika bostadsrättsfrågor (SOU 2000:2). När det gäller andrahandsupplåtelse finns enligt gällande rätt möj- ligheter till prövning vid både vanlig hyresrätt och bostadsrätt. Det är inget som har försökt att ändra. Förverkandeprocesser är också möjliga inom de båda befintliga upplåtelseformerna. Förverkandegrunderna är väldigt lika. Vi föreslår inga avvikelser beträffande kooperativ hyresrätt som är av betydelse i förevarande sammanhang. Hyreslagens regler om besittningsskydd skall i allt väsentligt gälla för kooperativa hyresrätter. Utifrån perspektivet att kooperativ hyresrätt antas blir ett alternativ till vanlig hyresrätt och bostadsrätt samt i störst utsträckning ersätta hy- resrätt är vår bedömning att det föreslagna regelverket om rättigheter och skyldigheter inte innebär några ökade kostnader för det allmänna. Snarare kan man i så fall tänka sig vissa besparingar genom att antalet potentiella processer framstår som färre än beträffande vanlig hyresrätt. Enligt vårt förslag skall den kooperative hyresgästen ha en deposi- tonsrätt ungefär som en vanlig hyresgäst. Någon motsvarighet till möj- ligheten att deponera vid tvist om hyrans belopp är dock inte tänkt. Detta förslag bör uppmärksammas separat från andra rättigheter och skyldigheter. Eventuella ökade resursbehov skulle nämligen inte uppstå vid allmän domstol eller hyresnämnd utan vid länsstyrelserna. föreslog i det tidigare nämnda betänkandet en vidgad depositionsrätt för bostadsrättshavare. Enligt det förslaget skall dock samma inskränkning gälla som vi har föreslagit beträffande kooperativ hyresrätt. Dessutom skall enligt förslaget depositionsrätt inte föreligga för motfordringar på föreningen. ge- nomförde utförliga beräkningar och gjorde bedömningen att detta skulle utan ökade anslag (betänkandet s. 296 f.). Denna beräk- ning ifrågasattes endast av en remissinstans, nämligen en av de länssty- relser som var remissinstanser. Om förslag blir verklighet ger förevarande depositionsrätt inte upphov till ökade kostnader för det allmänna. Men tänker man sig att denna rätt skall sak- nas beträffande bostadsrätter även får man en vidare depo- sitionsrätt i fall där kooperativ hyresrätt ersätter bostadsrätt. blir depositionsrätten något snävare i fall där kooperativ hyresrätt er- sätter vanlig hyresrätt. Mot denna bakgrund gör vid bedömningen att förslaget om deposi- tionsrätt inte ger upphov till ökade kostnader för det allmänna. 19.2.3Konsekvenser av övriga förslag Till skillnad från vad som gäller för bostadsrättsföreningar har vi inte ställt upp krav på ekonomiska planer i normalfallet. Undantaget är vid ombildning till ägarmodellen. Jämfört med bostadsrätt innebär detta gi- vetvis besparingar för föreningarna. Men det innebär också att Bover- kets resurser som tillsynsmyndighet inte behöver tas i anspråk. slipper helt registreringsuppgifterna kring re- gelverket mot ekonomiskt ohållbara bostadsprojekt. De ekonomiska planer som skall upprättas vid ombildning till kooperativ hyresrätt skall inte registreras. I dessa avseende uppstår alltså inga ökade kostnader för det allmänna, utan snarare besparingar i de fall alternativet är bo- stadsrätt. Även vid träffande av förhandsavtal är vårt system enklare än be- träffande bostadsrätter. Det kan dock bli aktuellt för länsstyrelserna att pröva säkerheter. I de fall alternativet är vanlig hyresrätt uppstår ett merarbete. skall registrera och omregistrera (se avsnitt 19.4.2) kooperativa hyresrättsföreningar. Verket registrerar re- dan vanliga ekonomiska föreningar och bostadsrättsföreningar. Både kravet på säkerhet vid förhandsavtal och registreringen av fö- reningar tar alltså resurser i anspråk. I dessa avseenden innebär oviss- heten vad gäller upplåtelseformens utbredning ett stort problem. Vi in- ser att kritik kan riktas mot detta men anser att det inte är möjligt att gö- ra närmare bedömningar. Av det skälet har vi inte heller diskuterat sa- ken med de aktuella myndigheterna. Vår mycket översiktliga bedöm- ning är dock att omfattningen inte kommer att bli sådan att detta skall ge behov av ökade anslag. Lika svårt att göra beräkningar är det ifråga om ombildning till ko- operativ hyresrätt enligt ägarmodellen. I den mån alternativet är bo- stadsrätt uppstår inga ekonomiska konsekvenser. Men om ärenden initi- eras hos inskrivningsmyndigheterna som annars hade uteblivit uppstår ett merarbete. Så länge några extra stimulanser inte föreslås eller sär- skilda regler, t.ex. beträffande allmännyttans bestånd, ställs upp har vi dock gjort bedömningen att omfattningen inte blir sådan att ökade kost- nader uppstår för det allmänna, se avsnitt 18.1.2. Våra förslag till om- bildning till kooperativ hyresrätt enligt hyresmodellen kan vi inte se ger upphov till några ökade kostnader för det allmänna. Vår bedömning: Ikraftträdandet kan beräknas till tidigast . Våra förslag kräver inga större förberedelser vid myndigheter o.d. för att kunna sättas i kraft. Ikraftträdandet är avhängigt endast den tid det tar att bereda ärendet. Vid bedömer därför att ikraftträdandet kan be- räknas till tidigast . 19.4.1Vilka befintliga föreningar bör omfattas av den nya lagen? Vårt förslag: Lagen om kooperativ hyresrätt skall inte tillämpas på be- fintlig verksamhet som avses i lagen och som bedrivs i ekonomisk före- ning som har registrerats före ikraftträdandet, om föreningen inte har registrerats som kooperativ hyresrättsförening. Dispenser enligt lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med ko- operativ hyresrätt skall kunna fortsätta att gälla i föreningar som så önskar och som inte har registrerats som kooperativ hyresrättsförening. Lagen (1999:459) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt skall upphävas när lagen om kooperativ hyres- rätt träder i kraft. Inför övervägandena om övergångsbestämmelser bör erinras om våra direktiv. Där anges att vi skall sträva efter att utforma förslaget så att de kooperativa hyresrättsföreningar som finns , inklusive SKB, kan inordna sin verksamhet under den föreslagna regleringen (direktiven s. 9, se bilaga 1). Vårt uppdrag har varit att utforma en permanent reglering för koope- rativ hyresrätt. Under denna lagstiftning skall inordnas föreningar som redan driver den typ av verksamhet som avses med regleringen och fö- reningar som bildas efter ikraftträdandet. Däremot har vi inte haft upp- drag att kartlägga de olika associationsformer som kan finnas med verksamhet som innefattar upplåtelse av någon form av nyttjanderätt. Bl.a. mot den bakgrunden föreslog vi i avsnitt 3.2.2 ett avgränsat förbud som enkelt uttryckt innebär att inga andra ekonomiska förening- ar än kooperativa hyresrättsföreningar får bedriva sådan verksamhet som avses med vårt förslag till lag om kooperativ hyresrätt. Därutöver föreslog vi i samma avsnitt ett förtydligande av upplåtelseförbudet i 1 kap. 8 § BRL. Genom detta skall det stå klart att förbudet tar sikte en- dast på fall där en fast koppling finns mellan nyttjanderätt och andels- rätt. Vi föreslår inte heller någon ändring av de övergångsbestämmelser som finns till BRL i nu aktuella frågor. Våra förslag innebär den förändringen jämfört med tidigare att för ekonomiska föreningar vars verksamhet går ut på att till medlemmar för begränsad tid upplåta hyresrätt avseende bostadslägenhet uppstår, om ingen övergångsbestämmelse införs, ett förbud mot att driva verksam- heten vidare, om man inte registrerar sig som en kooperativ hyresrätts- förening. I sammanhanget bör nämnas de kooperativa hyresrättsföreningar som bildades under försöksverksamheten enligt lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. Lagen upphörde att gälla vid utgången av . Men enligt en övergångsbestämmelse gäller sådana dispenser som regeringen enligt lagens 3 § kunde meddela från bl.a. hyreslagens regler även efter utgången av lagens giltighetstid. Vi- dare finns en ännu gällande lag (1999:459) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt. Enligt lagen kan rege- ringen, beträffande sådana föreningar som bildades under försöksverk- samheten, utvidga det tidigare tillståndet till att avse även en annan fastighet eller göra någon annan ändring av tillståndet. Regeringen kan också ge föreningar nya sådana dispenser som avsågs i 3 § lagen om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. När det gäller befintliga föreningar som bedriver sådan verksamhet som den föreslagna lagen om kooperativ hyresrätt tar sikte på finns allt- så dels sådana som har omfattats av försöksverksamheten, dels andra föreningar. De som har omfattats av försöksverksamheten har, i vart fall ofta, dispenser från bl.a. hyreslagens regler. Den andra gruppen består av både kända, t.ex. SKB, och okända föreningar. Frågan blir då om man skall tvinga de befintliga föreningarna till att registrera sig som kooperativa hyresrättsföreningar eller om detta skall vara frivilligt. Vår avsikt med den föreslagna lagstiftningen har varit att den så långt möjligt skall framstå som attraktiv för både föreningarna Men har vi, som tidigare nämnts, inte haft uppdrag att närmare kartlägga de befintliga föreningarna. Även om de i utredningen företrädda organisationerna inte upplever en anslutning som problemfylld kan det inte uteslutas att föreningar finns där en tvångsanslutning skulle kunna ställa till stora problem. Vi delar den grundsyn som kom till uttryck när BRL inför- des. Där anfördes att den nya lagen icke rimligen kan erhålla retroak- tiv kraft i den meningen, att de vid lagens ikraftträdande befintliga fö- reningarna skulle nödgas rubba redan inträdda rättsförhållanden och mer eller mindre omlägga sin verksamhet för att komma i överens- stämmelse med lagen. I den mån man tänker sig obligatorisk anslutning anser vi därför att diverse dispensmöjligheter skulle bli nödvändiga. Vår bedömning är emellertid att det kommer att vara tillräckligt attraktivt att få tillämpa reglerna om kooperativ hyresrätt för att anslutning skall kunna vara fri- villig. För befintliga föreningar som inte ansluter sig kommer då före- ningslagens, hyreslagens och hyresförhandlingslagens regler gälla fullt ut. Här bortses från dispenser enligt försöksverksamheten, vilka vi åter- kommer till. Det innebär bl.a. att föreningen omfattas av bruksvärdes- systemet och inte kan tillämpa systemet med särskilda upplåtelseinsat- ser. Vi anser vidare att föreningar som väljer att stå utanför inte bör ha rätt att utvidga sin verksamhet. Rätten att leva vidare bör således avse endast vid ikraftträdandet befintlig verksamhet. När det gäller de föreningar som har omfattats av försöksverksam- heten anser vi det givet att nya tillstånd enligt lagen om ändring av till- stånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt inte skall kunna meddelas. Det skulle ju annars kunna vara möjligt för föreningar som väljer att inte registrera sig som kooperativ hyresrättsföreningar. Mer tveksamt är det hur man skall se på redan meddelade dispenser enligt försökslagstiftningen. Dispenserna kan vara betydelsefulla inslag för dessa föreningar. Om dessa upphävs har föreningen att välja mellan regelverket för vanliga hyresrätter och att omregistrera sig. I samman- hanget kan nämnas att regeringen totalt har meddelat tillstånd till ett 80-tal föreningar att bedriva försöksverksamhet med kooperativ hyres- rätt. Dispenser har meddelats i nästan samtliga fall. Hur många före- ningar av dessa som finns kvar har vi ingen närmare uppgift om. Men det kan alltså inte finnas fler än ett 80-tal föreningar som har dispens. Det rör sig om ett begränsat antal föreningar för vilka dispenserna kan vara betydelsefulla. Övervägande skäl talar därför enligt vår me- ning för att trots allt inte riva upp dispenserna för de föreningar som eventuellt väljer att inte registrera sig som kooperativ hyresrättsföre- ning. Sammanfattningsvis föreslår vi att lagen om kooperativ hyresrätt inte skall tillämpas på befintlig verksamhet i ekonomisk förening som har registrerats före ikraftträdandet och som inte därefter har registre- rats som kooperativ hyresrättsförening. Det innebär bl.a. att en sådan förening saknar rätt att tillämpa den av oss föreslagna lagens bestäm- melser om rättigheter och skyldigheter samt att förbudet i 1 kap. 10 § inte gäller för vid ikraftträdandet befintlig verksamhet. Dispenser enligt lagen om försöksverksamhet med kooperativ skall kunna fortsätta att gälla i föreningar som så önskar och inte registreras som kooperativ hy- resrättsförening. Lagen om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt skall upphävas när lagen om kooperativ hyres- rätt träder i kraft. 19.4.2Omregistrering av vissa ekonomiska föreningar Vårt förslag: Särskilda bestämmelser skall finnas som underlättar om- registrering till kooperativa hyresrättsföreningar av ekonomiska före- ningar som upplåter hyresrätt. Givetvis är det viktigt att onödiga hinder inte finns för en ekonomisk förening som önskar registrera sig som kooperativ hyresrättsförening. Särskilda regler avsedda att underlätta omregistrering av vissa bostads- föreningar till bostadsrättsföreningar finns i lagen (1991:615) om om- registrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. I för- arbetena motiverades detta på följande sätt (prop. 1990/91:92 s. 144). När en bostadsförening skall ombildas till en bostadsrättsförening tillämpas ofta ett likvidationsförfarande. De boende bildar en bostadsrättsförening som förvärvar fastigheten. Förfarandet är gans- ka omständligt. Jag delar därför utredningens uppfattning att en bo- stadsförening som regel bör kunna ombildas till en bostadsrättsför- ening genom en ändring av stadgarna så att dessa stämmer överens med bostadsrättslagen. Möjligheten av att få en sådan omregistre- ring hos är dock inte helt säker. Detta gäller särskilt i fråga om hyresföreningarna (jfr prop. 1930:65 s. 64 samt kammar- rättens i dom , mål nr 2142-1984). Vidare finns förutsättningarna för en omregistrering inte klart angivna i lag. Motsvarande kan naturligtvis sägas om befintliga ekonomiska förening- ar som upplåter hyresrätt. Vi anser därför att särskilda bestämmelser om omregistrering av sådana föreningar till kooperativa hyresrättsföre- ningar bör införas. På samma sätt som det görs för bostadsrättsför- eningarna bör i klartext anges kraven för omregistrering. Det blir enk- last så för dem som skall tillämpa bestämmelserna. Vidare anser vi att, på samma sätt som i den befintliga omregistre- ringslagen, villkor i stadgarna som går längre än vad som föreskrivs i 7 kap. 14 § första stycket och 15 § föreningslagen inte skall gälla. Detta för att onödiga hinder mot omregistrering inte skall finnas. Undantaget skall således gälla endast när föreningsstämman skall fatta beslut i an- gelägenhet som rör omregistreringen. Däremot behövs ingen motsvarighet till undantaget från de särskilt höga kraven i 7 kap. 15 § andra stycket BRL avseende inskränkningar i rätten att återfå insatser. Tanken med detta var att BRL inte ger rätt att återfå insatser. Bostadsrättshavaren är hänvisad till att överlåta sin bo- stadsrätt. Någon motsvarighet till den problematiken innebär inte över- gången till kooperativ hyresrätt. Inte heller anser vi att någon motsvarighet behövs till kravet på att förenklad ekonomisk plan skall upprättas inför föreningsstämmans be- slut. I avsnitt 5.2.1 har vi tagit ställning för att systemet med ekonomis- ka planer m.m. normalt inte skall gälla för kooperativa hyresrättsföre- ningar. Med hänsyn till att bestämmelserna blir mindre omfattande än de om omregistrering till bostadsrättsförening föreslår vi att de läggs till övergångsbestämmelserna i stället för i en särskild lag. Vårt förslag: Förbudet för andra föreningar än kooperativa hyresrätts- föreningar att i firma använda orden kooperativ hyresrättsförening skall under en övergångstid inte gälla för firmor som redan är re- gistrerade när lagen om kooperativ hyresrätt träder i kraft. Av avtal som utredningen har inhämtat framgår att föreningar finns där orden kooperativ hyresrättsförening ingår i firman. Frågan är hur man skall ställa sig till detta, om föreningen inte registrerar sig som koope- rativ hyresrättsförening. Enligt vår uppfattning är det olämpligt att föreningar som inte är kooperativa hyresrättsföreningar kan kalla sig för det. bör föreningen få på sig att besluta sig för bl.a. om man skall låta omregistrera sig. Vi föreslår därför ett tidsbe- gränsat undantag från det av oss föreslagna, straffsanktionerade förbu- det för andra föreningar än kooperativa hyresrättsföreningar att använda orden kooperativ hyresrättsförening i firman. av från ikraftträdandet bör detta förbud inte gälla firmor som redan vid ikraft- trädandet var registrerade. Bestämmelserna om säkerhet vid förhandsavtal bör inte gälla vid ikraftträdandet redan ingångna förhandsavtal. Men det följer av den allmänna rättsgrundsatsen att nya bestämmelser inte är tillämpliga för rättigheter och skyldigheter som grundas på civilrättsliga rättsregler och som har uppkommit före ikraftträdandet, om inget annat sägs. Med and- ra ord behövs ingen särskild övergångsbestämmelse i denna fråga. 20.1Förslaget till lag om kooperativ hyresrätt 1 § En kooperativ hyresrättsförening är en ekonomisk förening som har till ändamål att till sina medlemmar upplåta lägenheter med hyres- rätt. Upplåtelse får ske i hus som föreningen äger eller av lägenheter som föreningen hyr av husets ägare. Det skall finnas minst tre lägenheter avsedda att upplåtas till med- lemmar. En kooperativ hyresrättsförening är en särskild form av ekonomisk fö- rening. I paragrafen definieras kooperativ hyresrättsförening. Ända- målet skall, enligt första stycket, vara att till föreningens medlemmar upplåta lägenheter med hyresrätt. Upplåtelse får ske i hus som föreningen äger eller i lägenheter som föreningen hyr av husets ägare. När föreningen äger huset är det fråga om den s.k. ägarmodellen. Att föreningen äger huset innefattar dels fallet att föreningen är fastighetsägare, dels situationen att den är tomt- rättshavare. När föreningen hyr lägenheterna är det den s.k. hyresmo- dellen. Att föreningen skall hyra lägenheterna av husets ägare innebär att föreningen inte kan med kooperativ hyresrätt upplåta lägenheter som den hyr i andra hand av en hyresgäst eller en bostadsrättshavare. Med att föreningen hyr lägenheterna avses även det fallet att hyresav- talet är upplagt så att föreningen hyr ett eller flera hus med lägenheter som upplåts. Av paragrafens utformning följer att som kooperativ hyresrättsföre- ning inte anses föreningar där nyttjanderätten är fast kopplad till an- delsrätten, jfr även 1 kap. 4 § denna lag och 1 kap. 8 § BRL. Även om ändamålet med föreningen skall vara att hyra ut lägenhe- terna till medlemmarna finns inget förbud mot att upplåta lägenheter till andra än medlemmar. Frågan har utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 3.2.1. Inget hindrar att föreningen äger flera hus heller hyr lägenheter i fle- ra hus. Inte heller finns något hinder mot att en förening hyr lägenheter i en del av ett eller flera hus. Någon motsvarighet till kravet för bo- stadsrättsföreningar på viss närhet mellan husen, när föreningen bedri- ver sin verksamhet i flera hus, finns inte heller. Skälen för det har ut- vecklats i avsnitt 3.2.3. Minst tre lägenheter skall, enligt andra stycket, finnas där avsikten är att dessa skall upplåtas med kooperativ hyresrätt. Är denna förutsätt- ning inte uppfylld faller föreningen inte under bestämmelserna i före- varande lag. Det är tillräckligt att avsikten är att lägenheterna skall vara upplåtna med kooperativ hyresrätt.