sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Även om de produkter som omhändertas fortfarande innehåller en hel del material som har ett värde, framför allt kretskort innehållande ädelmetaller, så är arbetet med demontering och destruktion eller slutförvaring av farligt avfall så kostsamt att elektronikåtervinnaren måste ta betalt för att ta hand om de slutanvända elektr(on)iska produkterna. Icke desto mindre kan vi notera en ständigt ökande volym produkter att ta om hand. Vinnare är den som lämnar in produkter för återvinning. Även om det kostar några kronor per kilo (för en utrustning som ofta kostat 1000- tals kronor per kilo i inköp), så ger det ändå positiva effekter internt och externt i form av tydligt miljöansvarstagande. Vinnare är också elektronikåtervinnaren, som vid sidan av den rent affärsmässiga aspekten, känner en stor tillfredställelse i att göra en bra miljöinsats. Personalen är högt motiverad i sitt arbete. Vinnare är inte minst miljön. En inte oansenlig mängd farligt avfall och ämnen som ännu inte klassats som farligt avfall omhändertas för vidare specialiserad behandling. Kunskap i kretslopp. Elektronikåtervinnarens dagliga gärning ligger naturligtvis i att återföra råvaror till återanvändning och att lyfta ut de miljöfarliga komponenterna för vidare omhändertagande. En ofta efter- frågad och uppskattad service till kunderna, framför allt producenter, är återrapportering av hur mycket farligt avfall som plockats ur de produkter som de lämnat in. En allt vanligare tjänst vid sidan av detta är konsultmedverkan i form av bedömning av hur väl producenten lyckats miljöanpassa sin nya produkt, eller ännu hellre medverkan redan på projektstadiet i utveckling av nya produkter. Detta kan kallas kretslopp av kunskap. Elektronikåtervinnaren känner stor tillfredställelse i denna projekt- medverkan, eftersom det ger ökade möjligheter att öka åter- vinningen av material och minska mängden farligt avfall. Begreppet från vaggan till graven borde bytas till från konception till reinkarnation. Vinnare i detta steg är framför allt producenten, som kan presentera en bättre miljöanpassad produkt för marknaden och kanske minska ingående material, både till mängd och antal. Vinnare är också elektronikåtervinnaren, framför allt i tillfredsställelse över att kunna bidra till utvecklingen av morgondagens produkter. Vinnare är också miljön. Uttagen av råvaror och energi kan förhoppningsvis minskas per produkt och kanske också totalt. SOU 2000:52 Bilaga VIII 1387 Hur kan IT & Miljö höra ihop? Det vill företagen i visa praktiskt genom att själva anamma det nya beteendemönster som det flexibla kontoret och nya mobila lösningar skapar förutsättningar för. Det blir vi som agerar early-adopters och lever som vi lär, när vi faktiskt jobbar i nätet. Tid, rum och rörlighet. Betänk situationen för det stora flertalet människor i storstäderna; tiden () och platsen (i rummet) spelar en allt mer underordnad roll än i det industrialiserade samhället, där vi fortfarande befinner oss rent beteendemässigt. Betänk om kraven på livskvalitet styr var vi vill vistas, finnas och arbeta!Betänk om generationen efter oss har helt andra värderingar om status, välfärd och lycka och att miljövärden är något fundamentalt och självklart för medborgarna. Vad vill våra kunder, som har upplevt bärbara datorer & mobiltelefoner sedan barnsben, ha för funktioner, tjänster och service? Jag har en idé som vuxit fram allt starkare. Den går ut på att ta ett helhetsgrepp på persontransporterna genom att ·tillämpa principen pay-per-use (kostnadseffektivt) ·skapa ett flexibelt system som kan anpassas till vår belägenhet/- situation ·utnyttja IT/Mobilitetens nya (val)möjligheter ·att vi köper tjänster i stället för att äga delar av infrastrukturen De principerna ligger till grund för som utvecklat på . utbud av tjänster är inledningsvis att bestå av en bilpool. Bilpoolen kommer att öka personbilarnas utnyttjningsgrad från till 16–. Shuttle-boat; ett nytt koncept för båttrafik i farvatten med IT-stöd. Shuttle-bus; non-stop linje med mindre bussar med IT-stöd på sträckan – . ComFort; gemensamt upphandlad grön taxi med IT- och miljö- anpassade bilar. VideoKonferens; för substituering av resor. Cykelpool; en stall med cyklar tillgängliga för personalen på för lokala persontransporter. Med dessa tjänster försöker vi ta ett helhetsgrepp på morgondagens (IT-)medborgares förändrade behov och krav på nya transportlösningar. Är det en virtuell resebyrå som jobbar med korta resor och med kortare ledtider för bokningar? Det finns stora möjligheter för nya företag att etablera sig på detta område, med moderna IT-lösningar för vardagen. Vi vill i vart fall koppla ihop lönsamhetskrav och miljökrav till något som blir mer hållbart än det vi använder . Den fulla ekonomiska sparpotentialen i kan enligt den förstudie vi har gjort tidigare bli runt . Extrapolerar vi det till hela med ca 1,4 miljoner människor motsvarar det i besparingspotential. Det ger en uppfattning om vad det är frågan om i något större sammanhang. För hela del betyder det säkert att det finns att spara på att bygga någonting bättre och mer hållbart. Det är svindlande siffror som verkar overkliga och ouppnåeliga. Men det är detta vårt commitment handlar om! är ett unikt område genom att företagsetableringarna där skedde snabbt. Banden och relationerna till leverantörer bröts inte trots att företagen flyttade in i ett nytt område, i stället skedde ett oerhört transporterande av en hoper leverantörer från när och fjärran. Till en början fanns ingen samverkan mellan företagen i . Och det fanns ingen T-bana för de anställda att ta sig till och från arbetet. Det första projektet handlade om samupphandling av bevaknings- tjänsterna inom området. Det började med att jag fastnade i hissen kväll! Tänk er detta!! Man får en enorm kraft att jobba vidare. Det andra steget i mognadsprocessen blev MiljöTorget och miljötjänsten med WMI-Sellbergs, som även effektiviserade transporterna. Det tredje steget är tjänster. utvecklar vi konceptet tillsammans för våra anställda, och med små och medelstora företag i området (dvs våra kunder). Vi utnyttjar den hävstångseffekt som våra egna anställda och kunder i själva utgör. Vi om några har kraften, förmågan och de rätta förutsättningarna! Om vi dessutom får statsmakten och de lokala myndigheterna att backa upp oss är det ännu bättre. En berättigad fråga är om vi kan utveckla morgondagens förmånliga och miljöanpassade tjänster till IT-medborgaren med dagens skattesystem (bilförmån etc)? Jag tar gärna emot frågor och synpunkter, helst via e-post till IT bär fröet till det uthålliga samhället resultat bör få långtgående konsekvenser för synen på IT som hjälpmedlet för det uthålliga världssamhället och vederlägger förhoppningsvis den kritiska debatten om att IT endast är olja i samhällsmaskineriet som leder till mera resande som späder på växt- huseffekten. Tredje generationens mobila telekomsystem är dessutom ett faktum. De ger möjlighet till helt nya mobila multimediala tjänster som ytterligare kan förstärka användaracceptansen genom realtidsåt- komst av en mängd intelligent nätbunden service. IT-infrastrukturen i drar av elenergi- konsumtionen. En avancerad LCA-undersökning av tele- och datakom- systemen i (och , ) har visat att de står för ungefär en procent av den totala miljöbelastningen varav energikonsumtionen är den helt dominerande. Att optimera/minska resande och transporter och minska beroendet av stationära arbetsplatser med hjälp av intelligenta IT-system enligt CommIT- konceptet kan därför ge mycket stora bidrag till de utvecklade ländernas kamp mot ökade utsläpp av växthusgaser. Molekyl- och penningräkning måste gå hand i hand. För att nå framgång måste vi kunna mäta såväl miljöbelastningarna som de ekonomiska konsekvenserna på ett trovärdigt sätt; mätningarna måste bygga på vetenskapliga principer. Vi kommer att välja traditionell Livscykelinventering (LCI) och Livscykelanalys (LCA) parad med marknadskostnader för varje miljöpåverkanssegment. Varje boende och arbetsplatsinnehavare kommer via intra- och internetprogram att erbjudas delta i projektet som därmed byggs upp nedifrån och aggreg- eras över avdelningar, företag och hela . Detta har aldrig gjorts tidigare varför de resultat som kommer fram har mycket stort nyhetsvärde. Strands inneslutna läge ger dessutom möjlig- heter till mycket precisa resultat. Många initiativ på gång i världen – först med svaret. Många politiska och industriella initiativ startas runt om i världen (främst i EU, och ) där IT utgör den viktigaste ingrediensen för att uppnå olika miljöförbättringar. Att vara först innebär alltid mycket stora fördelar. bör kunna bli det första samhället i världen som medvetet påbörjar Faktor 10-resan mot en avmaterialisering med hjälp av avancerade IT-tjänster. Den viktigaste drivkraften bakom hela projektidén är att den är lönsam för alla deltagande intressenter. CommIT-konceptet en möjlighet för . Bland annat genom allemansrätten är svensken i topp bland nationaliteter när det gäller att förstå kopplingen mellan industrisamhället och negativ naturpåverkan. Svensken är dessutom erkänt teknikorienterad/intresserad. ligger i frontlinjen när det gäller den mobila delen som är den viktigaste tillväxtfaktorn för hela IT-branschen inom överskådlig tid. Möjligheterna att använda CommIT-idéerna i olika sammanhang inom är goda. Varför inte applicera principen på hela , som aspirerar på titeln världens miljöhuvudstad (eller skall det blir )? CommIT-konceptet torde i det perspektivet kunna sysselsätta många forskare på KTH, Handels, och Universi- tetet eftersom det innehåller i princip alla samhällets delar och inte minst beteendevetenskap. leder till nya affärsidéer – nya företag. Det är oftast i förändring som nya idéer uppstår. Den inbyggda dynamiken i har redan visat sig leda till nya affärsidéer och många fler är att förvänta. Förutom det nationella perspektivet kan man även skönja internationella möjligheter. Om leder till att hela samhället sänker sin miljöbelastning kan detta användas som föredöme och nytt riktmärke för utvecklingsländerna i deras strävan att höja sin livskvalitet utan att behöva beträda den återvändsgränd som de utvecklade länderna befinner sig i enligt den gamla . Projektet lever på sina egna ekonomiska meriter som det leder mot ett mindre resursberoende samhälle som särskilt löser de svåra Kyoto-frågorna. Inte minst viktigt är dessutom att principen skulle kunna lösa en stor del av trafikproblemen i världens storstäder. Förutsättningarna för att vara först med att använda smart IT-teknik som både sänker kostnader och förbättrar miljö finns . kan bli det första land i världen som använder sig fullt ut av dessa möjligheter och därmed lägger grunden för nya framtidsföretag och exportmöjligheter som verkligen kan göra skäl för epitetet miljödriven affärsutveckling. Sammanfattning och slutsatser av föredragen (, Miljökompassen) Det här kommer att bli en spännande balansgång mellan att vara ifråga- sättande och uppmuntrande. Men saker blir inte bra om man inte kritiskt granskar och ifrågasätter. Vi har till exempel den norska studien som ifrågasatte hur dagens kretslopp fungerar. Det uppfattades som om de var emot kretslopp, men syftet var ju att peka på att vald teknik och metodik inte var den bästa. Att ifrågasätta är positivt. Det är min rätt att få vara kritisk för miljöns skull. Jag har arbetat mycket med kretsloppsfrågor både inom företag och kommuner. Jag har sett miljön från många olika håll. Alla miljömål är egentligen kopplade till hållbara materialflöden. Ett förenklat sätt att beskriva hållbara mat- erialflöden är att säga att man ska minska användningen av material och energi, avgifta samhället och använda samhället som gruva.Även denna vackra sal på är på väg in i kretsloppet; stolarna, den tekniska utrustningen, kläderna vi har på oss. Alla kan vinna. Vem kan vinna genom att skapa hållbara material- flöden? Utifrån ett företagsperspektiv kan alla vinna. har vi haft en företagsutveckling utan att ha med miljö. har vi börjat ta med miljö som en utgångspunkt. Det finns mycket att göra. Det finns inget uthålligt miljöarbete som inte har win-win lösningar. Undantaget är om det är lagdrivet. Då är miljökraven tvingande; en ribba som alla måste klara. Den kommersiella drivkraften i det frivilliga miljöarbetet är viktig. har länken mellan miljö och verksamhetsnytta varit för skral. Ta exemplet från dagis, där personalen kan ställas inför valet att prioritera komposten eller barnen. Konkurrens mellan miljö och social nytta. Alla har möjlighet att hitta win-win lösningar, men alla kan också bli förlorare. Exemplet visar att det kan finnas stora vinster att hämta med hjälp av IT. Ett halverat bilåkande innebär i sin tur att de som säljer bilar och bensin kan förlora. Ett företag som Statoil kan snabbt haka på och kompensera minskad bensinförsäljning genom att offerera transport- tjänster. Men vad händer med och de andra som inte förstår vad som händer förrän det är för sent? Halveringen måste synas någon- stans, förr eller . riskerar att bli förlorare. Det gäller att vara framsynt och hoppa på tåget . Miljömärkning av tvättmedel och diskmedel är ett illustrativt exempel. Ecover och andra smala märken fick göra hundgörat i början. När de nådde av marknaden började Procter & Gamble och Unilever att ställa om sin produktion. Kretslopp och hållbara materialflöden inne- bär en gigantisk omställning av samhället. handlar det fortfarande mest om att gräva upp, använda och kasta bort. När vi ska svänga sam- hällsskutan nära kommer det att förändra marknaden och maktförhållandena. Om vi tänker oss ett samhälle om som har halverat sitt beroende av olja; det är en fruktansvärt stor omställning. Många kan bli förlorare precis som när IT kommer. De som har affärs- idéer som tål och kan förändras har de stora möjligheterna. inte säga Vi hoppar över det miljöanpassade samhället. Miljöanpass- ning är en fast parameter i tillvaron. Marknad för kretslopp. skrev och jag en rapport: Marknad för kretslopp. Där finns ett exempel om plast. Antag att man ska sälja en viss mängd plast i det svenska samhället. Man byter ut av plasten och säljer återvunnen plast istället. Det innebär en marknadsförändring som motsvarar ett värde på . Den som säljer jungfrulig plast tappar marknadsandelar till dem som säljer returplast. Återvunnet stål i bilar motsvarar en stålmarknad värd . Det är stora summor och det kommer att ge återverkningar i stora delar av samhället. har vindkraftverk och har olja. Det är verksamheter som kommer att påverka dessa länder . Om exempelvis Hydro Polymers tappar sin marknad på grund av (ABB) så är 450 arbetstillfällen i hotade. Det kommer alltså att finnas både vinnare och förlorare. Det är viktigt att miljömålskommittén, regeringen och andra aktörer förstår detta och försöker vara med och och påverka utvecklingen. Påverka genom stöd och hjälp till företag, som man med fast hand visar vart vi ska gå, så att företagen verkligen vågar göra de investeringar som krävs. kom det ut en bok: Fyra P. Det finns tre P i Polluters Pay Principle. I lanserades Fyra P: Proven Profits from Pollution Prevention. En stor bok i A-4 format där företag visade vad de hade gjort för satsningar på ny teknik och redovisade kostnader, pay off-tid och vad man hade tjänat. Alla de hundra exemplen visade att det hade varit en bra affär. gjorde om exemplet med sju företag. Det finns dokumenterat skriftligen och på videofilm. Och det finns ett liknade projekt som genomförts vid i . står vi där och kan blicka tillbaka på fina exempel. Till det kan vi lägga de exempel som presenterats . Då kommer frågan: Hur kan vi skynda på förändringstakten? Uppenbarligen har det som har en pay off-tid på mellan 3 månader och (vilket är i dagens ekonomi) inte slagit igenom med tillräcklig kraft. Hur ska vi få det som är företagsekonomiskt lönsamt och bra för miljön att ske snabbare? Vi måste hitta svaren och det brådskar.Köpa nya tjänster. Låt oss gå tillbaka till exemplen från och Kemi & Miljö. Jag skulle vilja köpa de tjänster som de beskrivit. Jag skulle vilja köpa tjänsten att få mitt kontor omstöpt enligt Kemi & Miljös modell. Det kan hända att kommun skulle vilja köpa de tjänster som nu bjuder ut i , fast i en helt annan skala. Var är de nya entreprenörerna med de nya affärsidéerna som säljer de här tjänsterna? Alla ska inte behöva uppfinna hjulet själva. Därför behövs de här tjänsterna. Låt oss se på exemplet från Ragnsells elektronik- återvinning. Jag är förundrad över hur detta har gått till utan en lag- stiftning . Det visar sig att företag varit beredda att betala (frivilligt) 10 gånger mer än vad det kostar att kasta en PC på soptippen. Man betalar av ett verksamhetsskäl som kallas profilering. Om man heter kan man lätt satsa den här lilla summan pengar för att få en bra miljöimage. Det skulle man inte göra om det inte fanns ett verksamhetsmotiv som heter profilering. Ser man på exempel från är det bara möjligt att genomföra när man kommer in på verksamhetsmotivet, en klar vinst och förbättrade leveranser. Samma sak för Kemi & Miljö som förutom sänkta hyreskostnader förbättrar kommunikationen inom företaget. Nästa steg handlar om hur man ska initiera och driva på returmarknaden. Ett vanligt påstående är: Det är jättebra med åter- men just vår produkt kräver jungfruligt material. Returhögen som skapas får någon annan ta hand om. På plastsidan var det synsättet påtagligt och det är ju inte hållbart. Källsorteringen kan innebära nya högar som är sorterade men som ingen vill ha.Skulle ni köpa en dator återvunnen koppar? När blir det verklighet med mer sofistikerade produkter av returråvara? Annat än returpapper? När har vi ett kvalitetssäkrat och funktionssäkrat returmaterial? är det svårt att köpa ren returkoppar även om det återvinns mycket. En stor del av det återvunna blandas med ny råvara. Det gäller också stål och aluminium. Det är svårt för ett företag att köpa returkoppar och profilera sig som på returpapperssidan. Här finns mycket att göra. Frågan kvarstår: Hur ska vi initiera och driva på returmarknaden? Omställningen till hållbara materialflöden kommer att ställa till rejäla konflikter mellan olika parter.Tänk er en sådan underbar situation som att det är fred på jorden. Det kanske är svårt att tänka sig just nu när det är krig på . Det sker dock en rejäl avrustning i på grund av att det militära läget i omgivningen har blivit bättre. Det innebär att man lägger ner regementen. Kommuner som drabbas protesterar vilt. Den här typen av drastiska förändringar kommer vi att få se även på miljösidan. De som har något att förlora på omställningen kommer att kämpa emot, kommer att knacka på dörr och de kommer att lobba för sina saker. 1992 åkte till . Han hade bil-, kol- och oljeindustrin som tryckte på om att inte skriva på några papper om minskade växthusgasutsläpp. De skulle inte överleva ansåg de. Detta är företagsmässigt nys. 1394 Bilaga VIII SOU 2000:52 Den som väntar förlorar. Det har aldrig gått att vidmakthålla en affärsidé genom att stoppa utvecklingen. Det enda bestående är föränd- ringen. Ett sådant exempel kommer från dataföretaget , vars VD valde att satsa på mikroprocessorer när företaget tjänade som mest pengar på minnen. Det visade sig vara ett bra beslut. VD:ns motto var: När du säljer som mest, när du gör som mest förtjänst, då ska du kliva vidare. Det är alltid rätt tidpunkt då. Den som väntar kommer att förlora, förr eller . Företag måste alltid ta risker och risken är minst när du står där högst uppe. Allt detta stod att läsa i . Spännande tankar från industriledare – inte minst om man jämför med kol/olje/bilmaffian i som lobbade gentemot Bush. Låt oss gå tillbaka till där vi började. Att se miljö som en utgångs- punkt inte en restriktion. Det handlar om företagens attityd och syn på miljö. Trots de goda exemplen måste man konstatera att företags- motiven för att satsa på det nya är skrala. Annars skulle satsningar ha skett i en större utsträckning . Särskilt när vi vet att det är företagsekonomiskt lönsamt. På återvinningsmarknaden är det många företagare som ser mer risker än morötter. Motivet att kliva på miljötåget försvagas med den bedömningen. Efter föredragen följde en diskussion som leddes av från Återvinningsindustrierna, och där följande personer ingick i panelen: , , , , , , , Miljöstrategisk analys, , och , . Debatten redovisas inte i sin helhet, utan genom ett urval av de synpunkter och kommentarer som framfördes av panelen. Reflexioner efter föredragen: ·Det var spännande föredrag som väcker tankar om framtiden. Vilken betalningsvilja kommer att finnas för en bättre miljö? Två viktiga drivkrafter får stor betydelse för hur det går. Den ena är miljöpolitiken, som kan ses som ett positivt hot. Den andra är kon- sumenternas betalningsvilja för miljöanpassade produkter. Genom ökad frihandel ökar utbudet av och exponeringen för billiga produkter med låg miljöprofil, som konkurrerar med de miljöanpassade produkterna. Det är en påtaglig risk. ·Det finns ett spänningsfält mellan frivillighet och politik. Politiken ska backa upp den goda frivilligheten. Det är pinsamt att tillsatser i tvättmedel, som vi tagit bort på frivillig väg, inte är förbjudna! Politikerna har inte ställt upp och säkrat marknaden för de framsynta företagen. ·Punktutsläppen flyttar utomlands. Vi producerar kunskap och tjänster och importerar produkter som görs i andra länder där miljö- kraven är betydligt lägre än här. Underleverantörer inom elektronik- branschen skapar till exempel nya risker. ·PPPP, det lönar sig att skydda miljön. Det är beklämmande att det tar så innan företagen satsar på det som ändå är lönsamt. I många företag saknas fortfarande miljödiskussioner på strategisk beslutsnivå. är ett bra exempel på motsatsen. För att få fart på miljöåtgärderna vore det bra att satsa på win-win och faktor 10 på frivillig väg, men med styrmedel inplanerade om ingenting händer. ·Samtransporter av livsmedel var ett av många spännande exempel vi fick höra. Sådana goda exempel finns inte bara i glesbygd. KF i har till exempel lyckats minska sitt transportarbete med en faktor 4 genom samlastning. ·Varför tar det så ? Människan har strävat efter att vara herre över naturen. börjar vi ändra synsätt, men det kommer att ta många generationer innan gamla synsättet har tvättats bort. ·Industrin bejakar en hållbar utveckling. Ett stort standardiserings- arbete har inletts, miljöledningssystemet har blivit mest uppmärk- sammat och företagsledningarna deltar. Men företagen behöver mer respons från marknaden. Varför inte satsa på win-win-win lösningar, där det sista win markerar att även konsumenterna tjänar på det. ·När vi går över till tjänster istället för produkter så ändras också miljöproblemens karaktär. Mer elektronik innebär mer kemikalier. Det finns en hel del kemikalier i dagens produkter som är svåra att få kontroll på inte minst vid import av komponenter. Det behövs ett märkningssystem, varför inte en negativ märkning? ·Det pågår en hård kamp mellan miljö- och ; de har två olika världsbilder. På finns win-win perspektivet, vilket inte existerar på . En ny rapport visar vad det kostar att reducera koldioxidutsläpp. Kostnaderna är framräknade med modeller som antar att samhället är i jämvikt just . Varje förändring innebär då en kostnad. Där finns inget win-win. Resultatet av modellarbetet avgör ambitionerna i arbetet med miljömål. Vilken ambitionsnivå kommer vi att välja om vi bara bedömer kostnaderna ur ett nationalekonomiskt modell- perspektiv? Det är därför viktigt att vi inte tappar bort att miljösatsningar inte alltid kostar, utan att de till och med kan ge goda vinster. Därför är det bra om många företagare vittnar om win-win exempel, så att det som kommit fram här inte framstår som enstaka fall. Vad är stort och vad är smått? ·Det finns en rejäl potential att komma framåt med win-win lösningar. Men det kommer också att stöta på patrull.