sou · GOB3118 · 2001-01-01 00:00:00 — samordna presentationer av kulturyttringar från mötet med världskulturella uttryck? hela världen (Dir. 1998:14 s.1.) ställa många frågor till begreppet "Världskultur" i Denna portalparagraf preciseras därefter till att samband med den kulturpolitiska reektion som avse kulturyttringar från olika delar av världen som varje samhällsnivå borde eller måste ställa sig i bidrar till att öka mångfalden i svenskt kulturliv, särskilt kulturyttringar från länder och miljöer, Begreppet världskultur kom i fokus för svensk vilkas kultur inte naturligt blir tillgänglig genom kultur- och samhällspolitisk debatt i samband etablerade kommersiella eller institutionella kana- med att regeringen i en proposition (96/97:3) före- (a.a. s.3) slog att det skulle inrättas ett museum för världs- I den därpå följande debatten drogs även snabbt diskussionen om inrättandet av ett Forum för världskultur in. de år som följt visat att det föreligger ett antal olika R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F I sex punkter anges uppgifterna för Forum för I den av kommittén beslutade 1. initiera, stimulera och samordna verksamhet inom existerande institutioner och organisa- kommittén samt det därtill kopplade programrådet tioner med inriktning på andra kulturer än formulerat sina utgångspunkter för arbetet: den traditionellt västerländska, Forum för världskultur avser att bedriva en 2. genomföra egna projekt med samma inrikt- verksamhet som dels är av utredande karaktär med ning, varvid stort utrymme skall ges för nya avsikt att tydliggöra ansvarsfördelning och sam- tväretniska och tvärkulturella uttryck, spel mellan kulturområdets bentliga myndighe- 3. arrangera möten mellan konstnärer och andra ter och organisationer, dels ett arbete av mer kulturarbetare med erfarenhet från olika verksamhetsinriktad karaktär i enlighet med de ovan angivna sex uppgifterna. 4. informera om pågående och planerade kultur- När det gäller det senare arbetet tog kommit- händelser med anknytning till världskultur, tén utgångspunkt i den primära målsättningen att 5. i olika former ta initiativ till kultur- och inspirera redan bentliga kulturinstitutioner och organisationer att i en ökande utsträckning anlägga 6. utveckla ett samarbete med kulturinstitutio- ett världskulturellt perspektiv på sin verksamhet. ner, kulturföreningar och kommuner över Ett sådant perspektiv innebär att man i högre hela landet i avsikt att upprätta förslag till ett grad än tidigare låter sin programplanering, och handlingsprogram för en kulturpolitik som sitt interna arbete reektera utvecklingen i befolk- har till mål att bygga upp en ny kulturell ningssammansättning och förändrade erfarenhets- R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Ett världskulturellt perspektiv innebär att de kul- turella, de konstnärliga mötena och resultaten av dessa blir centrala möjligheter för nya uttryck. Introducerandet av konst och kulturella proces- ser från länder som ännu är dåligt representerade på den kulturella arenan, är en angelägen uppgift när personer från dessa länder utgör en allt mer månghövdad del i befolkningen. en av många viktiga förutsättningar för en önskad nyorientering. Dessa möten kan också utgöra en viktig gro- grund för en utveckling av en motståndskultur mot en ökande förackning och liknöjdhet när det gäller genuina kulturuttryck, och för ett ökat dubbel- seende när det gäller såväl den enskilda männi- skans, som gruppens liv i och i traditionen. Många begrepp måste denieras om för att bana väg för nya aktörer på de kulturella arenorna. från projektet i Exil. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R De världskulturella perspektivens möjligheter Är landskapet förändrat? turella processerna är tyvärr en marginell förete- Kulturministern inviger Stallet – en ny scen för folk- else i kulturutbudet i . musik och världsmusik. inte liktydigt med att inga förändringar har skett. ras Gypsy nights, Re: club, konserter under I en tidningsartikel, (, rubriker som New european vibes,- ung urban 2000) gör dramatikern en lust- musik som uppstått i mötet mellan olika konti- fylld etymologisk beskrivning av de världskultu- nenter och tider, och föreläsningsserier som rella processernas inverkan på och transformering Svindlande färder kring postkolonial teori och av det svenska språket. Språket är ett av de mest Nalen och fylls till intima identitetsskapande verktygen för mänsklig brädden vid Selams och Rikskonserters FolkoFolk- kontakt och utveckling, och antagligen det mest omedelbara uttrycket som lyhört fångar upp för- kommer att få såväl ett nytt hus som nya tankar ändringar i samtiden och omvandlar det främ- kring samverkan mellan ett antal olika institutio- mande till det egna. Kaffe, pyjamas, silke, luta, I har invigts, en lack och almanacka är självklara ord och scen med ett ambitiöst program med mycket byggstenar i det svenska språket. farande kvar sitt ursprung i andra för många av Tidningarnas kultur- och nöjessidor ger inte oss främmande språk som arabiska, hindi, kine- samma hoppfulla bild. Spåren efter de världskul- siska och persiska, där de har utvecklats i en annan R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F för oss främmande kontext. fattig, makt och vanmakt samt en längtan efter inte längre det främmande utan har transforme- makt och inytande är en del av de motsättning- rats till det egna. Frågor om identitet, ursprung ar som ger näring till dessa processer. och tillhörighet samt transformering och möten svårigheten och motsättningen är en framträdan- är återkommande centrala begrepp i diskursen om de aspekt i de världskulturella processerna. erkännandet av att tankarna kring de världskultu- Kryddboden, torghandeln i , pizzerior- rella aspekterna bygger på en icke – harmonisk nas och kebabernas intåg i det svenska kultur- tillvaro har man också erkänt politiken som en landskapet är återkommande symboler för de nödvändig aktör för utvecklingen. kulturella mötenas möjlighet och potential. här mer specikt – kulturpolitikens uppgift är många tolkas dessa bilder som hoppfulla vittnes- inte begränsad till en vilja att följa med och regi- börder om mötets möjligheter över kulturella-, Den bör även styras av en klassmässiga-, traditions- och nationsgränser. vilja att skapa förutsättningar för vissa utveckling- Det är påfallande att de personer som hämtar ar och hålla tillbaka annat. sina exempel från den kulinariska arenan oftast En annan bild är från lilla konsertsalen i Jön- också är desamma som förespråkar att man kan ta det lugnt när det gäller kulturpolitiska initiativ. större än det antal personer som på ett eller annat Låt tiden ha sin gång – tiden som regissör och sätt är involverade i det lokala initiativet att dra Vår erfarenhet är att de åtmins- igång en världskulturserie i . tone i ett avseende har helt rätt. mött upp för en diskussion om Världskultur som ser som är förorsakade av globala rörelser. en möjlig kompass in i en ny tid. för att inte säga omöjliga skeenden, att påverka teoretiska frågeställningar illustreras under kväl- för den enskilde, enskilda stater eller ens av världs- lens lopp av musikerna Spänningar mellan rik och R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F De är musiker från olika kulturella traditioner, personer från olika län- der bosatta i och relativt ny- funna för varandra. Efter en kort stunds musice- rande förvandlas rummet till en intim plats, brädd- fylld och innerlig, och på ett förrädiskt självklart sätt binder musikerna samman sina musikaliska olikheter i ursprung och tradition till en helhet som uppenbart berör och på ett svårfångat sätt angår publiken. Allt förefaller lika naturligt, okom- plicerat och ursprungligt som språket är för den som talar det eller luften som man andas. Exemplet visar ett lyckosamt resultat av en aspekt av det världskulturella mötets möjlighet, men det berättar ingenting om vad som krävs av vilja, nykenhet och trygghet i den egna tradi- tionen eller kunnandet för att kunna möta den andre och tålmodigheten för att hitta stråken av likheter eller möjliga beröringspunkter. Visionen måste vara att det världskulturella som begrepp endast skall vara nödvändigt att använda på samma sätt som luften att andas är något som endast den som håller på att kvävas tänker på. När den väl nns här – luften eller konsten, kulturen med perspektiv mot världen – behöver vi inte längre speciella begrepp för att synliggöra den. Det enda som betyder något då är om den är bra, vilken doft den för med sig eller vilka nya möjligheter och insikter den skapar! Swami Nirdorsha, (Hinduiska templet), imam , Svenska Islamiska , Överrabbin , i , ärkebiskop , , Darshan , Gurdwara Sangat Sahib, den sikhiska församlingen i samt Lama Lodru, . R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Mötet med den andre är varje människas spegel- bild och bror, en möjlig i vårt paradis, som kan ta ifrån oss hustru och hus. och de gre- kiska och egyptiska myterna är fyllda av arkety- piska berättelser som styr såväl vårt med- vetande som vårt kollektiva arv. Att försona sig med den andre kräver ett stort arbete. För att människan ska kunna iaktta och samspela med andra i gemensamma rum krävs att det egna jagets särdrag accepteras, förstärks och utvecklas. Om människan verkligen vill värna över- levnad kommer det att krävas av henne att hon förmår utveckla kompromissartade sammanjämk- ningar som läker historiska sår i vår gemensamma sociala vävnad. Världen är en, olyckan i Tjernobyl och växthuseffekten har haft globala konsekven- ser och utplåningen av den brasilianska urskogen kommer att ändra jordens balans för alltid. De brott som riktats mot planetens existens ekolo- giskt, genom krig och etniska konikter måste förstås av varje människa och läras ut till kom- mande generationer. Detta är aspekter av de glo- bala rörelser som också ändrat förutsättningarna för konst och kultur. Nya helheter och samman- hang blir möjliga att synliggöra som fragmentet och det sammansatta blir alltmer fram- trädande aspekter av helheten. För att förstå varför världskultur har betydelse för kulturpolitiken, är en central utgångspunkt att reektera över hur är i världen och värl- den är i . Vetskapen om att vi lever i en värld som globaliseras är högst påtaglig för var och en. Många hävdar med rätt att globaliserings- processen inte är ett nytt fenomen. Det nya är att de konkreta processer som den för med sig griper in på lokal nivå i människors vardag. Forskare beskriver denna samhällsprocess i olika termer: postmodernt, informationsåldern, mångkulturellt, risksamhälle, för att nämna några av de mer van- ligt förekommande benämningarna. För många nationer gäller att det historiska samhällsfördra- get mellan kapital, arbete och stat kommit att förändra det sociala trygghetsnät som legat till grund för politiken. De globala öden av idéer, kunskap, pengar och människor som präglar värl- I ett mångkulturellt samhälle måste många olika människor få komma till tals. Ur intervju med , kulturföreningen , DN . den skapar både frigörelse och en radikal in- eller en gemensam framtid. Motreaktioner löper parallellt med globaliserad kulturspridning har i huvudsak två dessa öden i form av en återgång till traditionel- grundläggande scenarier; homogenisering och la värden där , nationen (den etniska) och kreolisering d v s enhetlighet eller delvisa samman- familjen blir skansar för utvecklandet av mot- Det kulturella utbytet på jordklotet Symboler, språk och geograska sker asymmetriskt där en uppdelning i centrum gränser riskerar att rensas på en sammansatt inne- och perferiförhållande styr rörelserna. börd och laddas om till entydiga innebörder för cessen tidigare beskrevs i termer av McDonaldi- sering så har postmodernistiskt inuerade pers- Denna utveckling förutsågs delvis av tänkare pektiv mer fokuserat på en tilltagande fragmen- Han menade att männi- tarisering av världen. skor skulle komma att leva närmare Det mångetniska eller mångkulturella varandra och med detta följer att man måste lära är en konkret spegling av de förhållanden som sig att leva med olikheter. globaliseringens nya verkan inneburit. expanderar måste de folkvandringar som äger rum komponenter är således migration. ske till ett territorium där grupper av människor människor i med starka referenser till en redan odlat kulturella traditioner och upprättat mängd språk, religioner och kulturella traditioner från olika håll i världen. en sammanätning av idéer, kunskap, ekonomi osäkerhet om den svenske medborgarens kultu- I takt med att denna globa- rella preferenser i stort. Vem är jag? liseringsprocess fortskrider griper den in i allt er Hur identitetsformering och identika- lokala sammanhang vilket medför att världen mer tion sker i ett samhälle som präglas av mångfald och mer liknar en spänningsfull helhet som stän- blir en fråga som ställs både i forskarvärlden och digt totaliseras och därför har ett gemensamt öde R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Den globala situationen kring dessa frågor har initiativ som initierats av internationella nätverk, också diskuterats av i rap- etniska aktörer och andra som vill kommunicera porten Vår skapande mångfald samt i en efter- nya kulturella- och konstnärliga uttryck, för en i följande diskussion In from the . uppmärksamhet som kulturområdet ges i dessa är redan en plats i världen – en scen rapporter fokuserar på en utvidgning av kultur- för grupper och företeelser att visa upp sig på. begreppets giltighet i den fortsatta samhällsut- har era nya arrangörer produ- vecklingen i syfte att motverka en alltför snävt cerat arrangemang och evenemang med såväl ekonomiskt präglad hållning. inhemska som utifrån kommande artister och utveckling förutsätter att den kulturella mångfald Vid sidan av detta som etablerats också respekteras. äger, eller ska vi säga förvaltar, materiella praktiken aktörer, institutioner, rum, mötesplat- lämningar av andra kulturers arv. ser, konstnärligt utbyte och en utveckling av kul- främst i arkiv, bibliotek och muséer. turpolitiken som politikområde. förhållandet i andra länder med liknande institu- Det nns en maktaspekt inlagd i talet om Fragment av historia nns således också bevarade utanför nationens gränser. har påpekat att uppmärksamhet ska riktas förhållande berättar något om den möjlighet att mot sådana kulturyttringar från länder och möta människan och hennes många tidlösa före- miljöer, vilkas kultur inte naturligt blir tillgänglig havanden i olika tid och rum bortom nationella genom etablerade kommersiella eller institutio- Att världen är historiskt närvarande i nella kanaler (SOU 1997:95). är inte bara en tankegur utan en levande den kulturadministration som har i uppdrag att stödja och fördela bidrag på nationell, regional kan beskrivas som ett mångkulturellt och lokal nivå har att bedöma nya företeelser och Med detta menas här främst att det före- R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F ligger en mångfald av språk, religiös, etnisk och kulturell praktik i samhället och att denna situa- tion påverkar hela samhället. Det mångkulturella som diskurs hänvisar oftast till exotiska invandrar- grupper, utan varje kontakt med majoritets- befolkningen samt till ett politiskt korrektiv. För att hantera mångfalden i samhället har idéer, program och lagar om mångkulturalism prövats utan att dessa klarat av att göra upp med de mekanismer som faktiskt exkluderar människor. Utmaningen för de världskulturella perspektiven är att försöka bygga upp ett förhållande till värl- den som faktiskt ändrar de rådande maktförhållan- dena annars nns det en risk att vi representerar både oss själva och de andra. Denna inklude- rande och integrativa dimension av världskultur som en del av ett socialt projekt har betydelse för samhällets fortsatta arbete med att hantera spän- ningar och konikter. Om Världskultur som perspektiv I museion-projektet som initierat för att möta det planerade världskultur- muséet presenteras två kunskapshorisonter – världskulturen som samtidsfenomen och världens kulturer som historiska, regionala och transnatio- nella traditioner. Denna uppdelning är av central betydelse. Världskultur är inte världens kulturer. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Den är snarare ett fenomen som följer av de ö- En fördel med världs- den och den distribution som iscensätts av samti- kulturbegreppet är att det har möjlighet att knyta samman ett globalt medvetande med ett lokalt. Utgångspunkten för världskulturella perspektiv En jämförelse med på miljöområdet i är att skapa social och kulturell inklu- ligger nära till hands. Det handlar om att skapa en dering av efterkrigsinvandringen med företeelser långsiktigt hållbar utveckling såväl i världen som som berättar om världens mångfald. i lokala samhällen. användningsområdet av begreppet världskultur nns därmed inom kulturpolitiken. Världskultur som begrepp – en tredje sak? som kulturpolitiskt begrepp kan fungera som en En del forskare anser att de kategorier som vi ord- analytisk lins genom vilken vi kan se och reek- nar världen i är lika entydiga och själv- tera över de globala strömningarna och dess Det nns behov av nya begrepp som pekar kulturella påverkan på människan. ut nya aspekter och har förmåga att anlägga nya relateras fortlöpande till utformandet av en kultur- perspektiv på vardagen och dess koppling till den politik samt hur denna skall omsättas i en kreativ Olika former av kategorisering nns Världskultur är med detta synsätt främst alltid lagrade i kulturella symboler, i normativa ett kulturpolitiskt perspektiv, en kompass in i en begrepp, i sociala institutioner och i den subjektiva Den moderna människans identitetsformering En funktion för världskulturbegreppet skulle äger primärt rum i de sociala sammanhang där vi således kunna vara en ny, om än något sud- Det betyder att hem, dig möjlighet, att beskriva den sammansatta verk- skola, arbetsplatser, organisations- och fritidsliv ligheten – göra oss ständigt uppmärksamma på har central betydelse för analysen av kulturmöten hur de gamla kategoriseringarna fått oss att fast- och de bundna former som används för att kom- na i kulturella generaliseringar och myter basera- R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F de på t ex nationalitet och etnicitet. En fokuse- ring på världskultur skulle kunna ge utrymme för öppnare antaganden om människans tillhörighet, få oss att höja blicken över det egna och se hur andra människor vävt sina universa. Här är den post-koloniala diskussionen och analysen grund- läggande. Tanken om universella kulturvärden som alla omfattas av har många implikationer vilket blivit uppenbart i takt med globaliseringens utbred- ning. De som tidigare beskrivits som underordna- de skulle om de tog till sig de universella kultur- värdena erkänna sin underlägsenhet historiskt under kolonialismen. Det gamla koloniala mönst- ret har således aktualiserats i samband med forsk- ningen om ekonomi, politik och kultur . I denna forskning är det tydligt att kolonialismen fortfarande präglar djupt rotade föreställningar och kategorier om människor, platser och nationer . Den nya tolkningen av detta fenomen kallas därför post- kolonialism och syftar till att granska de maktför- hållanden som strukturerar handlingsutrymmen för individer, grupper och samhällen. I fokus står frågor om global kultur, kulturell identitet och förhållanden i post-koloniala stater. Inte minst synliggörs den dominans som de västerländska perspektiven har och har haft, för förståelsen av världens kulturer. De uttryck som t ex kommu- nicerar diffusa identiteter under namnet världs- kultur kan förstås utifrån den teoribildning som produceras av post-kolonialt inspirerade forskare. Frågor kring världskultur måste ta mark någonstans och det nns skäl att kritiskt fundera över hur detta sker. För att komma vidare på ett konstruktivt sätt i arbetet med de världskulturella perspektiven måste nivån och fenomenen klar- göras. Det centrala bör därför vara, och har för Forum för världskultur varit att inte stödja pro- jekt som inriktas på att exotisera det främmande. Världskulturella perspektiv rymmer istället en möjlighet som avvisar och ger förutsättningar för ett ifrågasättande av den slentrianmässiga dikoto- min som människan ordnat världen i. Målet med världskultur är att få den att bli en naturlig del av vår kultur. Ur rapport från seminariet Världskulturen och , , 2–. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R har många sinsemellan olika kulturella rötter på de norska scenerna, har Norsk initiativ tagits i för att fokusera på det Kulturråd ansvar för utvecklingspro- världskulturella och dess konstnärliga uttrycks- grammet för konst och kultur och det mångkul- Forum för världskultur har etablerat ett turella samhället, kallat Mosaikk. samarbete med organisationer med ansvar för skall synliggöra konstnärlig och kulturell mång- dessa frågor i och . fald och etablera mötesplatser mellan olika for- att det även nns mycket att vinna på mer av konst och kultur. Mosaikk skall bidra till att diskutera gemensamma strategier och arbeta att främja och integrera mång- och tvärkulturella för ett nordiskt kultursamarbete inom det världs- uttryck inom de etablerade konst- och kultur- Nedan följer en kort redogörelse politiska åtgärderna och inom kulturinstitutio- för några av utgångspunkterna för arbetet i , nernas dagliga arbete. Mosaikkprogrammet disponerar en ram på 5 miljoner NOK och ger stöd till omkring 100 projekt och engångsinsatser. Den norska regeringen har fastställt att kulturell Norsk Kulturråds övriga verksamhet står det mångfald är en styrka för hela samhället och att konstnärliga uttrycket i fokus. man inom alla områden bör verka för dialog, antal av projekten stöds i samarbete med Norsk samarbete och nyskapande. Kulturråds ämnesråd inom ordinarie ansvars- och Som ett led i den norska regeringens önskan Mosaikkprogrammet tar i huvud- att främja konstformer och uttryck med mång- sak utgångspunkt i det nationella kulturlivet och R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F de förändrade krav som ställs genom de senare enbart skall nnas i organisationernas mål och strategier, utan även integreras i den dagliga verk- kontakterna hanteras främst av det norska utrikes- Norsk Kulturråd genomförde 1997 en gransk- ning av projekt och initiativ man behandlat mellan Även präglas av den ökade internatio- 1995 och 1997 samt omfånget av redan existeran- har era initiativ till de offentligstödda kulturinitiativ riktade mot det kulturell mångfald påbörjats av det danska kultur- I studien ingick för- ministeriet och av institutioner under ministeriet utom Norsk Kulturråd även Riksutstillinger, Riks- som t ex: konsertene, Riksteatret, Statens bibliotekstilsyn, Det Interkulturelle Netværk, bildades av en rad Norsk museumutvikling, Det norske lminstitutt, kulturinstitutioner och arbetar främst med Norsk forfattersentrum, Utledningsdirektoratet, kunstnerråd, Fond for utøvende kunstne- Konferensen 1 + 1 = 3 samlade re och Norsk kassettavgiftsfond. erfarenheter och konstnärliga inslag från era län- Ungefär hälften av dessa institutioner hade der för att inspirera de danska kulturinstitutio- nerna till att i högre grad tänka och handla mång- uppdrag att prioritera eller på annat sätt uppmärk- samma den kulturella mångfalden i sitt arbete. Studien visade att det nns stora skillnader i hur des 1998 och fokuserar på och ger ekonomiskt stöd institutionerna hanterar detta i praktiken. till konstproduktion inom det etniska och tvär- tionerna upplevde att det mångkulturella fältet kräver särskild uppmärksamhet i form av både mänskliga och ekonomiska resurser, om det inte och arbetar med insamling och R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F förmedling av lokala erfarenheter av möten mel- lan kulturer. Flera undersökningar och rapporter om etnis- ka gruppers deltagande i kulturlivet har initierats: Undersøgelse af etniske gruppers deltagelse i kul- turlivet påbörjades och fokuserar särskilt på kulturinstitutionerna.