sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — ska också en första revidering ske av generationsmålen för luftkvalitet. Det har successivt blivit en förbättring av luftkvaliteten i våra tät- orter . Det gäller framförallt svaveldioxid, kvävedioxid, sot och bensen. Vi bedömer att trenden kommer att fortsätta i takt med att utsläppen minskar. krävs ytter- ligare åtgärder för uppnå generationsmålen för luftkvaliteten. För andra ämnen som exempelvis ozon är dock skillnaderna små. Här behövs framför allt åtgärder utanför vårt lands gränser. Åtgärder på lokal nivå blir en viktig del i miljöarbetet. Det gäller särskilt arbete med att begränsa utsläpp av kväveoxider, partiklar och cancerfram- kallande ämnen. Fortsatt forskning och utveckling är en viktig del i arbetet med att närmare klarlägga sambanden mellan hälsorisker och allergier i samband med exponering för luftföroreningar. Ökad kun- skap skapar bättre förutsättningar att uppnå ett framgångsrikt inter- nationellt arbete med att minska utsläppen av luftföroreningar. Generationsmål för luftkvalitet. Halt som inte bör (mikrogram/m3) (a)pyren Partiklar<10 mikrometer, PM10 Sommarhalvåret (april-okt) 1 Inkluderar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. 5.3Skälen för kommitténs förslag Kommitténs förslag grundar sig på om luft (rapport 4995) och sektorsrapporter från , , , , , , Social- styrelsen och . Precisering a). () har föreslagit s.k. lågrisknivåer för några cancerframkallande luftföroreningar som är satta vid den halt som teoretiskt motsvarar en livstids cancerrisk på 1 på 100 000. Av dessa lyfte (SOU 1996:124) fram eten, bensen och bens(a)pyren som indikatorsubstans för polyaromatiska kolväten, samt föreslog miljökvalitetsmål för dessa ämnen som motsvarar lågrisknivåerna. förslag till miljömål för luftvägspåverkande luftföroreningar bygger också på riskbedömningar från IMM, där de rekommenderade halterna för kvävedioxid och ozon är tänkta att skydda även känsliga grupper som t.ex. astmatiker. har IMM, på uppdrag av förslagit ett riktvärde för inandningsbara partiklar, PM10. I tabell 5.1 har dessa hälsobaserade rekommenderade värden sam- manfattats. Där ingår också ett värde för formaldehyd som rekommen- derats av (baserat på äldre lågrisknivå från IMM), samt rekommendationer från och Riksantikvarie- ämbetet om sot, svaveldioxid och långtidsmedelvärden för svaveldioxid och kvävedioxid som främst baseras på skydd av kulturvärden. I miljökvalitetsmålet används lågrisknivåer för alla luftföroreningar. Emellertid bör begreppet lågrisknivåer enbart användas i sådan tillfäl- len då det inte går att bedöma en nivå under vilken en påverkan inte sker. Detta är ett begrepp som anger t.ex. högsta tillåtna halt av en för- orening och är därför oftast kopplat till någon form av bindande beslut. När det gäller miljökvalitetsmål bör ett neutralare ord användas. För tydlighets skull anges också i den nya preciseringen att skydd av kul- turvärden utgör en grund för att fastställa nivåer för skydd mot luftför- oreningar. Detta saknas i en av strecksatserna i riksdagsbeslutet om miljökvalitetsmålet. I miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning finns uppgift om vilken luftkvalitet för svaveldioxid och kvävedioxid som behövs för att skydda tekniska material. Dessa uppgifter föreslås flyttas till miljö- kvalitetsmålet luft för att få en samlad bild över vilken luftkvalitet utomhus som behövs för att uppfylla miljökvalitetsmålet. föreslog dessutom att dessa halter kan uppfyllas tidigare än inom en generation. Etappmålen 1 och 2 motsvarar förslaget från med någon omformulering. Med de åtgärder vi diskuterar i kap. 6, räknar vi med att halten av kvävedioxid överskrids i av kommuner, främst kring trafikerade leder men också i mindre kommu- ner som har dålig ventilation. Ytterligare lokala åtgärder kan genom- föras för att klara etappmålet. Etappmål 3 är ett utsläppsmål som har stor betydelse för luftkvali- teten. Flyktiga organiska ämnen, VOC, reagerar med kväveoxider i utomhusluft och bildar ozon på regional nivå under vissa betingelser bl.a. vid starkt solljus. Flyktiga organiska ämnen består av ett stort antal olika gasformiga organiska ämnen. Vissa av dem är cancerfram- kallande som bensen, eten, propen och 1,3-butadien, andra är irrite- rande på andningsvägar, t.ex. aldehyder. Etappmålet speglar därför också utsläppen av cancerframkallande ämnen. Etappmål 3 är satt så att klarar förslaget till utsläppstak om flyktiga organiska ämnen i EU:s förslag till takdirektiv. I etappmål 3 inkluderas utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. Utsläppen från utrikes sjö- och luftfart beräknas uppgå till ca . Etappmål 4 har inte föreslagits av någon myndighet. Det är ett kun- skapsmål för fastställande av etappmål för små partiklar <2,5 mikro- meter (PM 2,5). Nya forskningsresultat kan komma att revidera uppgifterna i tabell 5.1. Revideringen kan också innebära att haltmål läggs fast för nya ämnen. Exempel på sådana ämnen kan vara summa polyaromatiska kolväten (PAH) och fluoranten. Det finns flera skäl som talar för att de allvarligare hälsoeffekterna främst kan knytas till de finaste partiklarna. Avsaknaden av ett etappmål för PM 2,5 får därför inte innebära att åtgärder för att minska utsläppen skjuts upp. I åtgärds- arbetet bör därför denna fråga uppmärksammas. 5.3.3Regeringens bedömning i miljöpropositionen Regeringen har i propositionen Svenska Miljömål (prop. 1997/98:145) föreslagit följande delmål: –Utsläpp av cancerframkallande ämnen i tätorter bör ha halverats räknat års nivå. –Utsläpp av flyktiga organiska ämnen från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå. För utsläpp inom övriga sektorer behövs ytterligare åtgärder i syfte att minska utsläppen till sådana nivåer att miljön inte tar skada. Målet om utsläpp av cancerframkallande ämnen i tätort är inte precist och går inte att följa upp. Kommittén föreslår att målet utgår och ersätts dels med precisering a) om lågrisknivåer för vissa cancerfram- kallande ämnen och partiklar i tätort, dels med etappmål 3, som anger högsta utsläpp av flyktiga organiska ämnen . Genom denna för- ändring preciseras vad som anses vara cancerframkallande ämnen och dels införs ett etappmål för en grupp föroreningar av vilka en del utgörs av de vi med säkerhet vet är cancerframkallande och en annan del som potentiellt kan vara kandidater för cancerframkallande ämnen vars ursprung är förbränningsprocesser. Målet innebär en högre ambitionsnivå än vad regeringen föreslagit. Sektorsmålen om utsläpp av organiska ämnen från trafiken komp- letteras med ett etappmål som omfattar alla sektorer vilket framgår av etappmål 3. Samtliga regeringens förslag är således behandlade. föreslog ursprungligen etappmål för högsta halter av luftföroreningar gällande . Dessa är nu samlade under den nya preciseringen av miljökvalitetsmålet. Vi föreslår en högre ambitionsnivå än vad föreslog i sin rapport. () har i sin rapport om sektors- mål för transportsektorn föreslagit hälsorelaterade mål. har föreslagit värdet per m3 för PM 2,5 som bör uppfyllas . Värdet skall ses som en förutsättning för att nå den långsiktiga nivån för PM10. Vi har inte valt att sätta upp ett mål för PM 2,5. Det behövs ett bättre underlag för att bedöma konsekvenserna och det är önskvärt med etappmål som ligger närmare i tiden än 2020. Arbetet med miljökvalitetsnormer kommer att komplettera miljökva- litetsmålet luft och bestämmas utifrån det miljötillstånd eller den miljökvalitet som eftersträvas. Miljökvalitetsnormer liknar i hög grad vissa typer av delmål som uttrycker effektrelaterade nivåer, exempelvis halter av luftföroreningar som behandlats ovan. Skillnaden är att mil- jökvalitetsnormerna blir bindande när myndigheter och kommuner skall fatta beslut enligt , medan delmål enbart kommer att vara vägledande för beslut om styrmedel, sektorspolicy och miljöarbetet på lokal nivå. Balken innehåller dessutom föreskrift om upprättande av ett åtgärdsprogram med en återkommande omprövningscykel som gör miljökvalitetsnormer till ett verkningsfullt styrmedel. Det sagda innebär emellertid förbehåll för att fastställa vissa typer av miljökvalitetsnormer. De lämpar sig mindre väl att fastställa en norm som för uppfyllelse i hög grad kräver utsläppsreduktioner utanför landets gränser. Marknära ozon är ett exempel på en sådan luftförorening där , genom egna utsläppsbegränsningar har små möjligheter att åstadkomma en förbättring. Det innebär att en sådan norm inte lämpar sig som verktyg i det lokala miljöarbetet, däremot är det angeläget att ta fram riktvärden för hälsopåverkan som kan användas som underlag för att utarbeta åtgärdsstrategier internationellt. kan miljökvalitetsnormerna också användas som ett styrmedel för att t.ex. uppnå målen i en del av landet. Det finns redan fastställda miljökvalitetsnormer för svaveldioxid, bly och kväveoxider. Genom begränsningar av svavel-, bly- och kol- monoxidutsläppen uppnås uppsatta gränsvärden för dessa föroreningar. Något delmål för dessa ämnen är inte erforderligt annat än för att få en heltäckande struktur och vi lägger därför inget förslag. har till regeringen lämnat förslag till miljökvali- tetsnormer för kolmonoxid och bensen. arbetar också med att utarbeta förslag till miljökvalitetsnormer för partiklar. EG- kommissionen har antagit direktiv för svaveldioxid, partiklar och bly (1999/30/EEG). har föreslagit direktiv för ozon, kolmonoxid och bensen. Med tanke på risken för hälsopåverkan anser vi att får i uppdrag att fastställa en skyddsnivå för PM 2,5. Vi förutsätter också att även bedömer om uppgifterna i tabell 5.1 behöver kompletteras. Överrisk för cancer i Utsläpp av cancerframkallande Förbättrad renings- och förbrän- ämnen från trafiksektorn och vid ningsteknik för vedpannor och förbränning, framförallt i mindre Utbyte av det gamla pannor och eldstäder. Utsläpp av gasformiga ämnen reningsteknik för mobila källor. vid hantering av drivmedel, vid Renare, mer enhetliga bränslen raffinering och lagring av Sänkt halt av cancerframkallande ämnen i bensin. Överdödlighet i Förhöjda halter av partiklar, samband med luft- svaveldioxid och ozon under föroreningsepisoder vissa meteorologiska förhållan- den och vid intransport av förorenad luft från kontinenten. Internationellt samarbete inom EU och CLRTAP för att minska Etappmål 1, 2 av luftkvaliteten i tätorter. Förhöjda halter av partiklar, hjärta, lungor and svaveldioxid, kväveoxider, kolmonoxid, ozon och bly i tätortsluften från trafiken, för- bränning för uppvärmning och ser och erosion från vägbanan. Betydande bidrag från däck, vägbana, bromsar uppvirvling för mobila källor, särskilt vad Etappmål 1, 2, gäller partiklar och kväveoxider. Renare, mer enhetliga bränslen utsläppen i kraft- o fjärrvärme- belägna i tätort. Begränsning av trafikarbetet i Förbättrad fysisk planering. Utsläpp av partiklar och bränning eller vid driftstörningar inom industrin och kraft- och Förbättrad renings- och förbrän- och tillsyn av industriprocesser, planering av bostäder och Förhöjda halter av framförallt för känsliga grödor. ozon och på landsbygden. bildas genom reaktioner mellan flyktiga organiska ämnen och kväveoxider under inverkan av Bildning av ozon är en storskalig process som i falden (lavar, högre huvudsak transporteras in från växter och djur). ozon, svaveldioxid, kvävedioxid i tätorter, kring punktkällor eller mål och material. regionalt vid intransport av förorenad luft från kontinenten. Internationellt samarbete inom EU Etappmål 1, 2 och CLRTAP för att minska ut- av luftkvaliteten på landsbygden för att kunna följa risk för Minskning av utsläppen i tätort och kring punktkällor. Under har en betydande förbättring skett av luftkvaliteten i tätorterna. Svavelhalterna har minskat och ligger långt under gällande miljökvalitetsnorm. Även kvävedioxidhalterna har minskat i tätorterna. Halterna av ozon, partiklar och cancerframkal- lande ämnen är fortsatt för höga. De uppmätta halterna i tätorterna kommer mestadels från källor inom tätorten eller i angränsande delar. Undantaget är ozon som bildas storregionalt och där de svenska utsläp- pen har en liten påverkan på halterna. kan det under episoder komma förorenade luftmassor från kontinenten och ge upphov till förhöjda partikel och svavelhalter. I diagrammet nedan har genomsnittshalterna omvandlats till index: De halter av kvävedioxid, svaveldioxid och sot som uppmättes vinter- /87 har satts till 100. Dessutom anges ett index som väger samman halterna av alla dessa tre föroreningar. Miljöindex för luftkvalitet. Bensenhalt i ett antal svenska tätorter (mikrogram/m3). Bensen är en av de flyktiga kolväteföreningar som kan bildas vid för- bränningsprocesser. Den största källan till bensenutsläpp är biltrafiken, eftersom bensinen innehåller bensen. Även vid vedeldning frigörs ben- sen. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensi- nen har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit under 1990- talet, men ligger den fortfarande ovanför lågrisk- nivån i alla tätorter där mätningar genomförs (se figur 5.2). Marknära ozon bildas genom kemiska reaktioner mellan kväve- oxider och kolväten i atmosfären. Reaktionen sker vid stark solinstrål- ning och mängden ozon beror på temperaturen. I allmänhet är halterna större på landsbygden än inne i tätorterna vilket beror på att ozon rea- gerar med föroreningarna inne i staden. En stor del av det marknära ozonet har sitt ursprung från kon- tinenten och förs med vindarna till vårt land. Ozonhalterna i atmosfären varierar både och under dygnets timmar. Ozon påverkar lungfunktionen och för höga halter ger upphov till skador på vegetationen. Av figur 5.3 framgår att trenden för en minskning av halterna är svag. En närmare trendanalys har gjorts av IVL, vilket visar att en signifikant ökning av ozonhalterna i bakgrundsstationerna har skett , medan man har iakt- tagit en sänkning av halterna.2 I tätorterna överskrids EU:s riktvärde (/m3, glidande 8-timmars medelvärde) i de flesta kommuner. Högst överskridande- frekvens fanns i tätorter i som exempelvis . Ozonhalter i Aspvreten i östra 1987–1999 . Ozon (µg/m³) 98-percentil: av alla data, i detta fall timmedelvärden av ozon , är lägre än den halt som framgår av figuren. En hög 98-percentil betyder alltså att höga halter har inträffat ofta under en sommar, en låg 98- percentil att de inträffat mer sällan. De senare årens forskning har fokuserats kring partiklarnas betydelse för hälsan. Kunskapen om partikelutsläpp och hälsopåverkan av partik- lar är ofullständig. har ett flertal studier talat för att halten och antalet av mindre partiklar, fraktionen 2,5 (<2,) är av väsentlig betydelse vad gäller hälsopåverkan. De studier som har gjorts för mindre partiklar tyder på att det förekommer ett linjärt dos- effektsamband. Vidare tycks det stå klart att halterna av PM 2,5 i gatuplanet ligger mycket nära de som i expe- rimentella situationer visat sig ha negativa effekter på luftvägar. avlutade studier har också dokumenterat en direkt hjärtpåver- 2 Ozone in Remote Areas: Trends. och , IVL . kan hos känsliga individer redan vid de halter som är aktuella i liksom andra tätorter. Undersökningar har också visat att det är den finare fraktionen av partiklar som har förmåga att tränga in i bostä- der och lokaler via ventilationssystemen. Forskningen har ännu inte kunnat svara på frågan vilka källor till partiklar som har störst hälso- mässig betydelse. Preliminära resultat över kartläggning av partikelhalterna i tätorts- luft visar att en betydande del av PM 2,5 fraktionen utgörs av lång- distanstransporterade föroreningar. Till skillnad från PM 10 varierar inte halterna i så stor utsträckning för PM 2,5. saknas kunskap för att fastställa ett långsiktigt mål vad gäller lågrisknivå för PM 2,5. Utifrån de mätningar som finns utgör fraktionen 2,5 av PM 10-fraktionen. Det föreslagna generationsmålet för PM10 är som 24-timmars medelvärde 30 µ g/m3 och som årsmedelvärde 15 µ g/m3. Ett långtidsmål för PM 2,5 skulle då förväntas ligga runt 10 µ g/m3 som långtidsvärde. Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av fattade beslut om regler och styrmedel. Det är således en framskrivning av utvecklingen med dagens regelsystem som bas (business as usual). Nollalternativet bygger också på bedömningar över effekten av dagens styrmedel och en värdering hur omvärlden påverkar förutsättningarna i , exempelvis utveckling av den internationell konjunkturen, energipriser och dylikt. I bilaga VI redovisas mer i detalj vilka antaganden som för detta mål ligger bakom det s.k. nollalternativet. 5.5.2Luftkvaliteten 2010 och 2020 med fattade beslut Med fullföljande av redan beslutade åtgärder nationellt och genom andra länders åtaganden inom EU och konventionen om gränsöver- skridande luftföroreningar (CLRTAP) kommer framsteg att göras för att minska påverkan på hälsa och kulturföremål och andra material. När det gäller svaveldioxid föreligger låga halter. Över- skridande av det föreslagna delmålet för halter av svaveldioxid kan förekomma lokalt kring några industrier. främst inom vägtrafiken bedöms leda till avsevärda förbättringar av tätortsmiljön då det gäller kvävedioxidhalterna. Gällande miljökva- litetsnorm (tabell 5.3) förväntas uppnås och av landets kommuner bedöms också uppnå föreslaget etappmål som i princip är en halvering av gällande miljökvalitetsnorm. Osäkra faktorer är bland annat när gamla bilar kommer att skrotas ut, andelen diesel- bilar i fordonsparken, prognosen om trafikökning och verklig effekt av skärpta avgaskrav. Halterna av cancerframkallande ämnen som eten och bensen be- döms inte nå ned till föreslagna värden 2010 – detta trots att man bedömer att utsläppen, till följd av skärpta avgaskrav och förbättrad bränslekvalitet av dessa ämnen minskar i tätorterna års nivå. Samma bedömning görs för polyaromatiska kolväten (PAH) och bens(a)pyren. Med gällande överenskommelser för utsläppsreduktioner i kommer ozonhalterna att minska betydligt. Hälsoförluster till följd av luftföroreningar bedöms luftföroreningar orsaka en betydande hälsoförlust och ohälsa. Flera utredningar har sökt kvantifiera hälsoförlusten. I tabell 5.2 nedan sammanfattas tillgängliga data.3 I detta sammanhang är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen av hälsoförluster endst beror den allra mest påtagliga sjukligheten i form av vård på sjukhus. Det tillkommer sannolikt ett mycket stort mörkertal i form av mindre framträdande sjuklighet eller där sambanden inte är klarlagda. Beräk- ningar av den totala sjukligheten till följd av luftföroreningar saknas således . Under antagandet av 5–per sjukintag på sjukhus be- räknas antalet totala vårddagar uppgå till ca 20 000–med dagens luftföroreningssituation.4 3Miljöhälsoutredningen 1996:124 och till Miljömålskom- mittén. 4Se : Utveckling av transportpolitiska etappmål för hälso- effekter, kretsloppsanpassning samt påverkan på natur- och kulturmiljö m.m., bilaga 1. Effekter av luftföroreningar på hälsan. Antalet personer med symton i luftvägarna ökar med 2–8 pro- cent och antalet inlagda på sjukhus ökar med 0,5–för varje ökning av partikelhalten med 25 µ g/m3 som dygnsmedel- Det ger ca 20 000–80 000 med symtom och 40–200 inlagda på sjukhus . Besvärsfrekvens ökar med 0,4–0,per µ g/m3 över 20 µ g/m3. Astmatiker kan få förstärkt allergenreaktion. på sjukhus i haltområde 10–50 ug/m3 utomhusluft. 15 000–25 000 astmatiker med risk för överkänslighets- reaktioner och ca 4 500–8 000 vårdtillfällen om halten överstiger 20 µ g/m3. Antal intagna på sjukhus bedöms vara ca 90–360 . Beräknas orsaka ca 3–15 cancerfall/år. Beräknas orsaka 2–30 cancerfall/år. (a)pyren och PAH Beräknas orsaka 100–1 000 cancerfall/år. Källa: , Utveckling av transportpolitiska etappmål för hälsoeffekter, kretsloppsanpassning samt påverkan på natur och kulturmiljö m.m. samt Miljörelaterade hälsorisker. Bilaga 1 till betänkande SOU 1996:124. Effekter på kulturvärden och material Kulturföremål och kulturminnen påverkas kontinuerligt av sin omgiv- ning, framför allt av den omgivande luften och dess innehåll av luft- föroreningar, vatten, partiklar m.m. Föroreningar i luften påverkar män- niskors och djurs hälsa och kan skada växtligheten. Det har varit känt mycket länge, och studerats ingående under större delen av . En del utsläpp påverkar dessutom material i vår omgivning. Många kulturobjekt har på så sätt allvarligt skadats. Detta gäller till exempel byggnader och utsmyckningar. Särskilt kalkhaltig natursten liksom murbruk har vittrat kraftigt till följd av sura luftföroreningar. Även bronsstatyer, industriminnen med många metallkonstruktioner, bemålade glasfönster i kyrkor, fornlämningar osv. Till och med kulturobjekt som förvaras inomhus, t.ex. i museianläggningar och bibliotek, kan skadas av dålig luft. Dessa skador kan i vissa fall repareras, men oftast har oersättliga kulturhistoriska värden gått för- lorade. När det gäller påverkan på byggnader och kulturföremål är det snarare dosen, dvs. den ackumulerade belastningen som är avgörande för skadebilden. Därmed är det vanskligt att ansätta en nedre gräns där Varje haltökning utöver bakgrundsbelastningen ökar nedbrytningen. 5.5.3Hur hanteras problemet ? har tidigare utarbetat bedömningsgrunder för ozon, svaveldioxid, kvävedioxid rörande hälsa och miljö. Miljökvalitets- normer enligt 5 kap. har införts bl.a. för svaveldioxid och kvävedioxid i utomhusluft (se tabell 5.3). Till skillnad mot de tidigare meddelade bedömningsgrunderna är miljökvalitetsnormer bindande och till dessa normer finns kopplat ett system med åtgärdsprogram. Enligt 7 kap. 19 § får regeringen förklara ett större mark- eller vattenområde som miljöskyddsområde, om det behövs särskilda föreskrifter därför att området eller en del av området är utsatt för för- oreningar eller annars inte uppfyller en miljökvalitetsnorm. För ett sådant område meddelar regeringen eller efter regeringens bemyndi- gande sådana föreskrifter om bl.a. skyddsåtgärder som behövs för att tillgodose syftet med området. Även ger viss möjlighet att föreskriva om miljökvalitetsnormer i detaljplan, se 5 kap. 7 § första stycket 11 . Den kraftiga minskningen av svavelhalterna i tätorter har åstadkom- mits bl.a. genom kraven enligt den nu upphävda lagen (1976:1054) om svavelhaltigt bränsle. De särskilda kraven som den lagen ställde upp ingår i förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle som är kopp- lad till . Vidare har fortsatt utbyggnad av fjärrvärme och en särskild skatt på svavel i bränslen medfört att utsläppen minskat. An- vändningen av ekonomiska styrmedel har också skett för att minska utsläppen av kväveoxider från industrianläggningar och från kraft- och fjärrvärmeverken. Dessutom har koldioxid och energiskatter bidragit till lägre energianvändning och byte till biobränslen och därmed lägre svavel- och kväveoxidutsläpp. kom EU:s direktiv om ozon (92/72/EEG), infört i svensk lagstiftning genom förordningen (1997:693) om luftförorening genom ozon. Direktivet är inte ett åtgärdsdirektiv i egentlig mening utan lägger sin tyngdpunkt på rapportering av data och information till allmän- heten. Detta direktiv kommer att ersättas av ett nytt ozon- och utsläpps- direktiv . kom ett nytt luftkvalitetsdirektiv (99/30/EEG) från EU. Det behandlar svaveldioxid, kväveoxid partiklar och bly. För byggnader har utfärdat föreskrifter och allmänna råd till och plan- och byggförordningen, lagen (1994:487) respektive förordningen (1994:1215) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk m.m. Föreskrifter och allmänna råd finns bl.a. för luftkvalitet till och i byggnader samt om energihushållning och värmeisolering. Gällande gränsvärden för luftföroreningar. *EG-direktiv /30/EEG SFS 1998:807 [µ g/m3] [µ g/m3] Halvår/år (vegetation, material) *Rådets direktiv /30/EG av om gränsvärden för svaveldioxid, kväveoxider, partiklar och bly i luften. **Gäller från . Avsnittet är gemensamt för Bara naturlig försurning och luft. Se avsnitt 6.6. Avsnittet är gemensamt för Bara naturlig försurning och luft. Se avsnitt 6.7.