sou · GOB3115 · 2001-01-01 00:00:00 — Här ska endast konstateras att har en starkt positiv bytesbalans inom det internationella studentutbytet i den meningen att vi exporterar betydligt fler studenter än vi importerar, vilket i sin tur ger negativa effekter på den svenska betal- ningsbalansen. Under /99 bedrev drygt 26 000 svenska studenter studier vid en utländsk högskola. Huvud- delen av dessa, drygt 20 000 var s.k. free movers, dvs. stu- denter som på egen hand knyter kontakt med den utländska högskolan, medan ca 3 300 utnyttjade de utbytesmöjligheter som erbjuds via , dvs. högskoledelen inom EU:s Sokratesprogram. Av framgår att tog emot ca 6 400 utbytes- studenter, varav ca 3 000 inom . Av SCB:s statistik över utländska medborgares deltagande i högskoleutbildning framgår att ca 13 000 utländska medborgare deltog i svensk högskoleutbildning under ht 1998.13 framhåller i sin årsrapport att utbild- ningen i många länder blivit en del av utrikes- och handel- spolitiken. Länder som och gör stora ansträngningar att rekrytera utländska studenter till sina universitet i hård konkurrens med framförallt den anglo- saxiska världen. I ökar andelen utländska studen- ter närmast lavinartat (26 procents ökning ), och utgör närmare en tredjedel av det totala antalet studenter. Terminsavgifterna från de utländska studenterna innebär en intäkt för de australiska universiteten på ca 6 miljarder kronor.14 Man kan konstatera att det incitament i form av ökade intäkter som motiverar franska, tyska och australiska universitet att rekrytera utländska 13Uppgifterna hämtade från Advantage , SOU 2000:92 som i sin tur hänvisar till SCB, Bakgrundsmaterial om befolkningens utbildning 1999:1. Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering studenter saknas vid de svenska högskolorna. Utredningen pekar på avgiftsfinansie- ring som ett av två tänkbara alternativ för att öka antalet utländska studenter vid svenska högskolor. Det andra alternativet skulle innebära att avgiftsfriheten bibehålls, men att staten finansierar en ökning av antalet studieplatser för att svenska studenter inte ska trängas undan av utländska stu- denter. I har tagits en rad initiativ i syfte att stimulera och underlätta för människor att engagera sig i det livslånga lärandet. Ansvaret inom den brittiska regeringen för insatser inom det livslånga lärandet vilar på (DfEE), vars verksamhet finns utför- ligt presenterad på web-sidan . Två viktiga policydokument när det gäller det livslånga lärandet är The Learning , som är ett s.k. publicerat , och Learning to Succeed, som är ett s.k. pub- licerat . Den bärande tanken i båda dessa dokument är att ska utvecklas till att bli ett learning society där alla medborgare, oavsett förutsättningar och omständigheter, för- utsätts delta i ett återkommande lärande och uppgradering av färdigheter. Här följer en beskrivning av några av de viktigaste initiativen och åtgärderna i inom livslångt lärande . Det handlar om (1) dokumentet The Education and Training Development Agenda, (2) det virtuella , (3) det statligt initie- rade e-University samt (4) rapporten of Borderless Education. The Education and Training Development Agenda Ett nyckeldokument för DfEE:s verksamhet är The Education and Traning Development Agenda: 2000-01 (. uk/etda/index.htm) som sammanfattar olika program och pilot- projekt inom utbildning, kompetensutveckling och sysselsättning. Verksamheten är inriktad mot följande tre övergripande mål: Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering Mål 1: Att säkerställa att alla ungdomar när de fyller har en god bas, i form av färdigheter, attityder och personliga kvaliteter, för livslångt lärande, arbete och medborgarskap i en snabbt för- änderlig värld. Mål 2: Att utveckla hos var och en ett engagemang för livslångt lärande, som berikar deras liv, förbättrar deras anställningsbarhet på en föränderlig arbetsmarknad och skapar de färdigheter som vår ekonomi och våra arbetsgivare behöver. Mål 3: Att lotsa arbetslösa människor in i arbetslivet Dessa tre mål är i sin tur kopplade till ett antal s.k. National Lear- ning Targets, som lades fast och som skall vara upp- nådda vid utgången av 2002. Målen är uppdelade på fyra olika kategorier: barn , barn/ungdomar upp till , ungdomar 19–som lämnat skolan samt vuxna och organi- sationer. För närmare information om dessa targets hänvisas till de ovan refererade web-sidorna. När det gäller mål 1, pågår och planeras olika program och aktiviteter som samlats under rubriker som Technology in Schools, Raising Standards in Schools, Improving Childrens , och Promoting Dimension in Education. Mål 2 och 3 omfattar främst vuxna, men även ungdomar i åldersgruppen 13–. Exempel på programrubriker för dessa mål är Education and Traning for , Learning for Indivi- duals, Communities and Employers, Developments in Higher Educa- tion, Developing the , Opportunity and Diversity, on the New samt Combating Dis- advantage. Bland den stora mängd initiativ och aktiviteter som presenteras under dessa rubriker är det speciellt fyra som torde vara av speciellt intresse för de tre svenska utredningar för vilka denna rapport utgör underlag, nämligen UfI (), e-Univer- sity och Individual Learning Accounts. Det sistnämnda initiativet har redan berörts i tidigare rapporter (SOU 2000:51, bilaga 5, Former för finansiering av individuell kompetensutveckling) och presenteras därför inte närmare här. Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering UfI kan beskrivas som ett virtuellt folkuniversitet vars syfte är att stimulera intresset för livslångt lärande bland företag och enskilda och erbjuda möjligheter till lärande genom modern informations- och kommunikationsteknik. UfI utvecklades –99 med hjälp av ett ekonomiskt anslag från DfEE på 40 milj £, som fyllts på med ytterligare 100 milj. £ –1. Denna satsning, menar den engelska utbildningsministern underlines the governments commit- ment to UfI as a flagship initiative taking forward lifelong learning. UfI lanseras i full skala . Det sker bl.a. genom lokala och regionala lärcentra – enligt de ursprungliga planerna skulle 1 000 sådana ha etablerats i , och (driver ett eget, liknande initiativ). Vid utgången av 2002 räknar man med att 2,5 milj personer utnyttjar UfI och vid utgången av 2004 ska UfI stimulera efterfrågan på 1 milj kurser och lärandeaktiviteter . Det finns också specifika mål angivna för specifika typer av utbildningar (t.ex. basic skills och ICT skills for the work- place), för småföretag (within five years the delivery of UfI programmes and services to 100 000 start-up businesses and 50 000 established SMEs per year), och för särskilda branscher (bil- komponenter, multimedia, miljöteknik samt handel och distribu- tion). Alla är inte övertygade om UfI:s förtjänster. Bl.a. har företrädare för industrin uttalat sin tveksamhet, och en vidtalad viktig partner, , har ännu inte gett klartecken för sin medverkan i projektet (). Idén att starta ett virtuellt universitet med staten som huvudaktör lanserades av utbildningsministern i ett tal . Talet, som av medierna rubricerats som ett land- mark speech15, ger en mycket god exposé över the state-of-the- art på den globala utbildningsmarknaden och de utmaningar som universitetsvärlden i allmänhet, och de brittiska universiteten i synnerhet ställts inför genom nutidens snabba teknik- och mark- nadsutveckling. Det handlar om tre huvudutmaningar, enligt Blankett, nämligen (1) hur man från universitetens sida ska möta 15 Talet kan laddas ner i sin helhet från Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering utvecklingen av nya former av virtuell distansutbildning och insti- tutionella allianser, (2) hur man ska klara av att diversifiera den högre utbildningen och att garantera utbildningens kvalitet trots ett kraftigt ökande studerandeantal, samt (3) hur man ska bidra till en samhällsutveckling kännetecknad av både ekonomisk tillväxt och solidaritet. Beträffande den sistnämnda utmaningen pekar ministern på betydelsen av att utveckla nya samarbetsformer med affärs- och arbetslivet och social rättvisa när det gäller möjligheten att delta i lärandet. Den snabba utvecklingen när det gäller olika former av virtuell utbildning och vikten av att det engelska utbildningsväsendet behåller och förstärker sin position på den globala utbildnings- marknaden anges som huvudskäl för initiativet e-Universities. Det bärande konceptet för e-Universities beskrivs på följande sätt: The e-Universities initiative will concentrate UK effort and resources from a number of partners in a single, virtual provider, which will be able to compete with the scale of resources available to the leading individual US players such as MIT, or the . It will be clearly positioned as the flag-carrier for the best of UK higher education in web-based delivery. Huvudansvaret för förverkligandet av e-Universities har getts till the , , www.hefce. har man övergått från plural till singular, och projektet benämns numera e-University. Arbetet med att utveckla en affärsmodell samt en marknadsanalys av den virtuella utbildningsmarknaden pågår, och slutrapporter väntas presenteras . Fram kan man anmäla intresse att ingå som teknisk, pedagogisk eller administrativ core partner i projektet. meddelas vilka som valts ut att ingå i projektet varefter det sjösätts. Igångsättnings- kostnaderna beräknas uppgå till ca 140 milj £, men HEFCE hoppas att privata aktörer ska stå för en stor del av dessa. E-university kommer att erbjuda utbildningar upp till bachelor- nivå, men även en ny, tvåårig yrkesinriktad högskoleutbildning som ska resultera i s.k. Foundation Degrees. Denna nya utbildnings- form har sin bakgrund i ambition, eller snarare löfte, att locka minst hälften av alla medborgare under att delta i högre utbildning. Den brittiske utbildningsministern ger inte de brittiska univer- siteten många valalternativ när det gäller fenomen som e-learning och IT-baserad utbildning: ... in the knowledge economy, entrepre- Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering neurial universities will be as important as entrepreneurial businesses. The do nothing university will not survive – and it will not be the job of government to bail them out. Universities need to adapt rapidly to the top-down influences of globalisation and the new technologies, as well as the bottom-up imperatives of serving the local labour market, innovating with local companies, and providing professional development courses that stimulate economic and intellectual growth. Above all, quality will be . Diversity with quality will be the benchmark by which UK higher education will be seen and judged by those making choices, as businesses, individuals and nation states across the globe. Ur svensk synvinkel kan det vara intressant att notera att Davi Blunkett bland exempel på internationella förebilder nämner en svensk sådan, nämligen ... located in an old naval prison on the Baltic coast in , dvs. Han framhåller bl.a. utbild- ningens interdisciplinära uppläggning, betoningen av lagarbete och utnyttjandet av skarpa projekt samt växlingen mellan teori och praktik. The Business of Borderless Education Den brittiske utbildningsministerns tal sammanföll tidsmässigt med publiceringen av rapporten of Borderless Education: UK Perspectives (). Rapporten har tagits fram i samarbete mellan CVCP (of the Universities of the UK, ) och HEFCE. Parallellt med den brittiska studien har genomförts en liknande studie i . Arbetsgrupperna i de två länderna har samarbetat med varandra och man har till stor del utgått från samma informationsunderlag. I detta ingår bl.a. en fallstudie av nio ledande amerikanska företag och organisationer inom före- tagsutbildning och virtuellt lärande, s.k. exemplar organisations (/exemplarorganisations.html). Man har också haft som gemensam utgångspunkt den australiska rapporten and Borderless Education. A Review of the Convergence between Education Provision (/highered/eippubs/eip97-22/eip 9722. pdf). Bakom den australiska studien står DETYA (, Training and Youth Affairs), AVCC () och . Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering Här sammanfattas de viktigaste resultaten och slutsatserna av den brittiska rapporten eftersom den ligger närmast i tiden och dessutom, till skillnad från de australiska rapporterna, inte går att ladda ner från nätet. Att beskriva fenomenet gränslös utbildning, att studera kon- sekvenserna i ett policyperspektiv av fenomenets utveckling inom ett antal områden (lagar och förordningar, kvalitet och ackreditering, ledarskap, kostnader, infrastruktur, utbildning och lärande samt bemanning) samt att ge förslag till åtgärder som olika intressenter kan vidta. Företagsuniversitet: Enligt fanns det 1998 omkring 1 600 företagsuniversitet i , men CVCP/HEFCE ifrågasätter trovärdigheten och överlevnads- förmågan hos många av dessa. Antalet företagsuniversitet i är mycket begränsat, men förväntas öka. CVCP/HEFCE betraktar inte företagsuniversiteten som något större hot för de traditionella universiteten, speciellt inte inom grundutbildningsområdet. De seriösa företags- universiteten är i första hand inriktade på att tillgodose behovet av snabb och målgruppsinriktad kunskapsleverans för sina anställdas och kunders räkning – ett område där universiteten inte är speciellt starka – och söker samarbete snarare än konfrontation med de ledande universiteten och högskolorna. -Vinstbaserad högre utbildning: Denna typ av högre utbildning har funnits längre, t.ex. , grundat , , 1973 och , 1976. Vissa av dessa vinstbaserade utbildningsföretag utgör, genom sin flexibilitet, kundmed- vetenhet och avancerade teknik ett hot mot traditionella universitet. Andra, mindre seriösa aktörer, avfärdas av CVCP/HEFCE som diploma mills och fly-by-night ope- rators. Liksom företagsuniversiteten söker de vinstbaserade utbildningsföretagen ofta samarbete med de traditionella universiteten. Som exempel nämns australiska universitets samarbetsavtal med privata utbildningsföretag i och Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering har även förekommit att privata utbildningsföretag förvärvat universitet som ett led i deras internationella expansion. , ett av de största privata utbildningsföretagen i , har köpt ett privat spanskt universitet. De Vry har gjort flera uppköp i inklusive , och har startat verksamhet i , med planer på ytterligare expansion i , och . -Medie- och förlagsindustrin: Exempel på företag inom medie- och förlagsindustrin som satsar på den virtuella utbildningsmarknaden är och FT Knowledge (FT Knowledge), båda ägda av förlagsjätten , samt , som satsar på rad utbildning tillsammans med . Ett annat exempel är World , dotterbolag till det av ägda (, SKY, HarperCollins, , News of the World etc. se: . -Professionella medlemsorganisationer: För organisationer som bedriver utbildningsverksamhet för sina medlemmar erbjuder informationsteknologin intressanta expansionsmöj- ligheter. Ett exempel på detta är det australiska ingenjörs-, (nal Engineers, Scientists and Managers), som döper om sin utbildningsverksamhet till för att kunna lansera sin MBA-utbildning i och . Andra liknande organisationer söker partnerskap med företag som utvecklar programvaror kunskaps- och kompetenshantering för att därigenom sprida sina utbildningsprogram över Internet. -Utbildningsservice: Outsourcing till specialistföretag av servicefunktioner som traditionellt skötts av universitetens egen personal blir allt vanligare. Det kan t.ex. handla om system för att hantera antagningsprocessen och olika ekono- miska och administrativa funktioner. CVCP/HEFCE upp- märksammar ett fenomen som börjar bli allt vanligare också i , nämligen att IT-företag levererar in kompletta ut- bildningssystem och kurspaket till universitet och högskolor. Ett exempel som nämns i rapporten är det i 4 presenterade . Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering som ett och var det ett knappt 20-tal utbildningsinstitutioner i som erbjöd Ciscos kurser inom ramen för sin grundutbildning. -Universitetskonsortier: Som ett direkt hot mot enskilda universitet betraktar CVCP/HEFCE de olika nätverk och konsortier som bildas mellan universitet i olika länder och kommersiella aktörer i avsikt att bli slagkraftiga aktörer på den nya utbildningsmarknaden. Ett exempel på ett sådant konsortium är det tidigare nämnda 21, där ingår som enda medlem från . Andra konsortier som nämns är Unext – the Internet education company, i vilket ingår mics, , och , och som marknadsför sina kurser över nätet under varumärket (www.unext. com), och EUROPACE 2000, som är ett samarbetsprojekt inom e-learning mellan 45 europeiska universitet och ett 15- tal större företag. !Konsekvenser för utbildning och lärande Den nya utbildningsmarknaden kännetecknas, enligt CVCP/ HEFCE, av ett mycket mer globalt och industriellt förhåll- ningssätt till lärande än traditionell högre utbildning. Man pekar på de olika fördelar som förespråkarna för e-learning brukar framhålla, men konstaterar att dessa inte kan styrkas vetenskapligt. !Viktiga lärdomar om gränslös utbildning CVCP/HEFCE pekar på åtta viktiga lärdomar som den brit- tiska högre utbildningen kan hämta från den nya utbild- ningsmarknaden: -Betydelsen av att leverera det som kunden efterfrågar. -Synen att IT-baserade utbildnings- och lärandeformer inte ersätter, utan snarare kompletterar och berikar traditionella undervisningsformer. -Upplösningen av gränser mellan offentligt och privat, mellan utbildning och kompetensutveckling, mellan universitet och andra utbildningsanordnare och följderna av detta när det gäller identitet och regelverk. Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering -Uppkomsten av nya system där funktioner delas upp och specialisering samt köp av tjänster ökar. Av detta följer att universiteten måste tydliggöra sin kärnverksamhet och sina unika styrkeområden. -En vidgad syn på nyttan av lärande, inklusive företeelser som certifiering, arbetsplatsrelaterad kunskap, personlig utveck- ling och ökad flexibilitet. -Specialisering och koncentration (som en konsekvens av ökad marknadskoppling), som leder till smalare utbud och utarmning av vissa ämnen. -Behovet av partnerskap och samverkan för att kunna överleva på marknaden. -Ökad användning av varumärken för att skaffa sig marknads- fördelar. !Synen på gränslös utbildning inom högre utbildning CVCP/HEFCE konstaterar med viss besvikelse att den enkät man skickat ut till de brittiska utbildningsinstitutionerna för att få reda på deras uppfattningar om gränslös utbildning endast besvarats av lite mer än hälften av de tillfrågade. Av dessa anger att the issue, dvs. borderless higher education an- tingen redan fått, eller var på väg att få en central plats i deras strategiska planering. Andra uppfattningar som uttrycktes var, kort sammanfattat, följande: -Nya, IT-baserade utbildningsaktörer utgör inget hot, och traditionell undervisning kommer att vara den dominerande studieformen för åldersgruppen 18–. -Man rekommenderar wait and see och att större inves- teringar undviks tills man fått en klarare bild av marknaden. -Den nya utbildningsmarknaden bör analyseras och penet- reras i samarbete med starka partners, företrädesvis privata sådana. -framhålls svårigheterna att skapa väl fungerande samarbetsrelationer mellan offentliga och privata aktörer med hänvisning till de olikheter som finns vad gäller orga- nisationskultur, värderingar, tidsperspektiv osv. -En ökad närvaro på den nya utbildningsmarknaden ställer krav på ökad professionalism från universitetens sida (avser sannolikt i första hand management). Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering -Den ökade närvaron på den engelska utbildningsmarknaden av utländska aktörer aktualiserar bl.a. följande behov: (1) Fastställande och kontroll av viktiga kvalitetskriterier (kom- mentar: sannolikt inte helt utan inslag av protektionism), (2) ökade anslag för utveckling och infrastruktur, samt (3) insat- ser för att utveckla lärarkårens pedagogiska engagemang och förmåga. !Effekter på dagens och morgondagens utbildningsmarknad När det gäller den inhemska marknaden räknar CVCP/HEFCE med ett starkt ökande antal studenter inom grundutbildningen, som konkurrensen från nya aktörer förväntas bli rela- tivt begränsad. Inom vissa industrinära utbildningar, t.ex. infor- mationsteknologi och masterutbildningar inom ledarskaps- området, räknar man med ökande konkurrens inte minst från utländska aktörer. När det gäller den brittiska marknaden för fortbildning och vidareutbildning förekommer uppskattningar av marknaden som helhet i storleksordningen 10 miljarder £, och att IT-mark- naden ensam skulle uppgå till 1,1 miljarder £. Universitetens andel av denna marknad är mycket liten. Enligt den officiella statistiken för högre utbildning skulle det handla om totalt 60– 80 milj £/år, och även om dessa värden anses vara i underkant indikerar de den låga prioritet som man tidigare gett uppdrags- utbildningen inom de brittiska universiteten. När det gäller den internationella marknaden för högre ut- bildning räknar man med två expansionsmöjligheter för de brit- tiska universiteten. Den ena är att man är framgångsrik i kon- kurrensen om de studenter som beger sig utomlands för att studera, och som beräknas öka från 1,75 miljoner 1998 till 2,7 miljoner år 2010. –99 uppgick antalet icke-EU studenter vid de brittiska universiteten till ca 115 000. Den andra möjligheten är att man tar en ökande andel av den högre utbildningsmarknaden i respektive land genom olika typer av distansutbildning och partnerskap. Inom detta område har brittiska universitet en stark marknadsposition, som man bl.a. erövrat genom de fördelar som det engelska språket ger och genom . Konkurrensen ökar dock, inte minst från , , och . Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering För att möjliggöra för brittiska universitet att konkurrera på den nya utbildningsmarknaden måste en rad lagar och förord- ningar ändras eller anpassas. Det handlar bl.a. om de regelverk som styr universitetens finansiering, ledning och besluts- fattande. Sannolikt blir det nödvändigt, enligt CVCP/HEFCE, att inrätta särskilda enheter eller dotterbolag för att organisera den nätburna undervisningen. Det handlar bl.a. om upphovs- rättsliga frågor och att slå vakt om universitetens varumärken. Under denna rubrik konstaterar CVCP/HEFCE en rad utma- ningar som ett traditionellt måste kunna hantera för att kunna agera framgångsrikt på den nya utbildnings- marknaden. Den övergripande frågan är om de strukturer och processer som kännetecknar beslutsfattandet i traditionella uni- versitetet är möjliga att behålla i ett modernt, entreprenöriellt universitet. Andra viktiga spörsmål hänger samman med skapandet av dotterbolag och olika typer av s.k. joint , t.ex.: -Går det att dra tydliga skiljelinjer mellan moderbolagets resp. dotterbolagens verksamheter? -Kan ett dotterbolag tillåtas konkurrera med moderbolaget, och i så fall under vilket varumärke? -Vilka möjligheter och rättigheter har ett universitet när det gäller kontrollen över sitt namn, sina varumärken och den kunskap som produceras av dess medarbetare? -Hur påverkas ansvarsförhållandena inom ett universitet när det börjar bedriva kommersiell utbildningsverksamhet över nätet? Vilket ansvar har t.ex. medlemmarna av universitets- styrelsen? Utredarna konstaterar att tillgången på information och kunskap när det gäller kostnaderna för att organisera Inter- netbaserad utbildning inom ett universitet är mycket begränsad. Man skiljer mellan tre typer av kostnader; utvecklings- och tillämpningskostnader samt kostnader för infrastruktur, och gör antagandet att det är utveckling och tillämpning som slukar mest resurser givet att det redan existerar en infrastruktur för informationshantering. Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering