sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Ser man till genomsnittet i hela CEA-området, som innefattar även länder i central- och , var det fråga om en uppgång (i +39.8 %). /97 var det för del en minskning medan genomsnittsförändringen i EU/EEA var +2.3 % (hela CEA +2.8 %). Nästföljande var antalet anställda i svenska för- säkringsbolag oförändrat medan CEA hade en uppgång på . Åldersstrukturen hos de försäkringsanställda i återspeglar de för befolkningen som helhet karaktäristiska pucklarna för 40-talisterna och deras barn. kring 50 och . För de äldre årgångarna avviker åldersfördelningen i branschen från vad man ser inom andra yrkeskategorier. Tjänstemän i åldersgrupperna och uppåt är relativt sett bara hälften av den andel som finns i övriga sektorer. Detta beror på branschens speciella pensionsregler. 49 R. , Aktuellt från försäkringsbranschen (ÅB 97 s. 87 f.); Löner & anställda Försäkringsbranschen ur olika synvinklar; CEA Complete 1997 Data p. 23; 1998 p. i branschen är störst i åldersgrupperna upp till Under FAOs senaste mätperod (2 augusti 95-1 juli 96) lämnade av alla anställda branschen. Av dem som var var motsvarande tal . Det var anställda i åldersgruppen som svarade för hela nett oökningen medan antalet anställda mellan minskade. Likafullt var mer än hälften av alla anställda . Branschens nyanställningsbehov är beroende av avgångar på grund av strukturförändringar och behovet av andra yrkeskategorier med annan högre kompetens eller med specialistkompetens. Det råder övertalighet framför allt beträffande personal med allmänt administrativt kunnande. Naturliga avgångar på grund av åldersfördelningen skapar därför i sig ett mindre problem eftersom de som lämnar oftast måste ersättas av personer med annan kompetens. Det samlade nyanställningsbehovet är därför svårt att uppskatta men totalt bör man räkna med ett något större antal anställda än . Om man ser till geografisk fördelning arbetar av försäkrings- tjänstemännen (akademiker och övriga) inom storstadsregionerna (, , och ). Av de olika yrkesgrupper som finns i branschen är de som enligt Försäkringsbranschens yrkesklassificering (FYK) arbetar inom Mark- nadsföring & försäljning mest frekvent bland män () medan Kundservice är mest frekvent bland kvinnor (). Se nedanstående figur som också ger en uppfattning om fördelningen mellan kvi nnor och män. Volym B:198 Bilaga 10 Anställda inom försäkringsbranschen – Antal kvinnor respektive män med de vanligaste arbetsuppgifterna 2 0 0 0 1 8 0 0 1 6 0 0 1 4 0 0 1 2 0 0 1 0 0 0 En omvandling av yrkesgruppernas strukturer har skett i ett par riktningar, dels för att tillgodose behovet av sådana som kan klara och driva trenden mot enklare IT-baserade tjänster som i stor utsträck- ning förutsätter självbetjäning och ofta även är globala, dels för att tillgodose det ökade behovet av specialister inom riskhantering och finansiell rådgivning. Många grupper har fått bredare uppgifter som t.ex. kundtjänstemän som i stor utsträckning också blivit säljare. Inom branschen räknar man med att denna strukturomvandling fortsätter. Den kompetens som behövs – och där det är risk för brister – är framför allt inom IT- och aktuarieområdena. Men det kan även bli svårigheter att rekrytera skadereglerare (jurister, ekonomer, tekniker). Liksom för tjänstemän inom den privata sektorn i övrigt krävs därför i allt större omfattning en eftergymnasial utbildning innan anställning kan ske. Vid sidan om den allmänna arbetsrättsliga lagstiftningen finns det inte några legala hinder för förändring av arbetsmarknaden och de centrala kollektivavtalen utgör inte längre någon hämsko på försäkrings- bolagens utvecklingsmöjligheter. En fråga av stor betydelse för försäkringsbolagens utveckling gäller arbetstidens förläggning . Efter att kollektivavtalen satt SOU 2000:11 Försäkringsmarknaden Volym B:199 upp bestämda gränser har man nu uppnått större flexib ilitet. Det gäller inte bara akademikerna utan i praktiken också övriga tjänstemän. Lönebildningen inom branschen sker numera helt på företagsnivå. Vad gäller den faktiska löneutvecklingen inom branschen har den lett till större reallöne ökningar än . Trots praktisk taget 0-inflation steg lönenivån med dryga . Till en del förklaras detta av de stora strukturförändringarna i branschen och spridningen mellan bolagen och även mellan individer är stor. Volym B:200 Bilaga 10 7Socialförsäkringssystemet – några huvudpunkter Med socialförsäkringar avses de system där ersättningarna betalas ut och administreras av försäkringskassorna och och där finansieringen sker genom skatter eller särskilda avgifter till staten. Här är det alltså inte fråga om sådana privata försäkringssystem som utgör en del av den finansiella sektorn. Det finns ändå skäl att uppmärksamma socialförsäkringarna i detta sammanhang. I gränslandet till de offentliga ordningarna finns olika privata försäkringar som syftar till att bereda de försäkrade en trygghet av motsvarande slag som det som är ändamålet med socialförsäk- ringarna. Ändringar i socialförsäkringarna innebär därför ofta ändrade förutsättningar också för de näraliggande privata försäkringarna. Samhällsekonomiskt har socialförsäkringarna en mycket stor betydelse. Ersättningarna från socialförsäkringarna var 1998 strax . Det motsvarar av bruttonationalprodukten eller – för att ta ett annat mått – av använda för privat konsumtion kom från socialförsäkringarna. Ersättning vid ålderdom (främst folkpension och ATP) utgjorde mer än hälften av utgifterna eller ca . En fjärdedel, ca , avsåg ersättning vid sjukdom och handikapp (sjuk- försäkring, förtidspension/sjukbidrag m.m.) och det tredje större utgifts- området gällde stödet till barnfamiljer (främst föräldraförsäkring och barnbidrag), ca . Sviktande statsfinanser under början och mitten av decenniet och en insikt om att vissa av systemen inte skulle komma att klara sina åtaganden har tvingat fram en rad förändringar och minskat kostnaderna för socialförsäkringen. Vi har bl.a. sett sänkningar av ersättningsnivåerna för inkomstförlust från till och till och med lägre. Mest genomgripande är dock omläggningen av det allmänna pensionssystemet. En översikt över det nya pensionssystemet som håller på att genomföras i finns som ett appendix till den studie som Carmegren, Socialförsäkring (ÅB 99 s. 139 ff.). 51Som nämnts vid not 4 uppgick ersättningarna från privat försäkring till 63miljarder kr, dvs. mer än en femtedel av utbetalningarna från socialför- säkringarna. SOU 2000:11 Försäkringsmarknaden Volym B:201 professor på uppdrag gjort om sparandets nivå och placeringsformer. Jag hänvisar därför till den översikten. En av de viktigaste nyheterna i det nya systemet är uppdelningen i en inkomstpension (pay as you go) och en premiepension (fonderad) – där den senare är den i detta sammanhang mest intressanta. Premiereservsystemet är utformat som ett fondförsäkringssystem där försäkringsfunktionen är knuten till staten och kapitalförvaltningen sker i värdepappersfonder som administreras av fristående fondbolag. Till premiepension avsätts av inkomsten (upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp) och den enskilde får själv välja vilka fonder pengarna ska placeras i. Den som inte gör ett eget val får sina pengar placerade i AP- fondens Premiesparfond. ska 4,2 miljoner pensionssparare välja fonder och det kommer då att finnas 460 fonder från 68 fondförvaltare. är det (ackumulerade) 50 m iljarder kr som ska placeras. Åren därefter räknar man med och upp till ca när systemet är moget (omkring 2018). När de första årgångarna som fullt ut är i det nya systemet börjar ta ut sin pension, kan det sammanlagda värdet av premiepensionsfonderna beräknas ha vuxit till mer än – beroende på samhällsekonomins utveckling kanske upp mot (I Markowicz, RFV). Liksom i annan fondförsäkring är det den försäkrade som står den finansiella risken. Hur stor premiepensionskapitalet blir beror dels på inkomsten, dels på värdeutvecklingen av valda fonder. För pensionstiden kan den enskilde dock välja traditionell livränta med garanterade belopp. De privata försäkringsbolagen har inte någon egentlig roll inom det nya pensionssystemet om man bortser från att de kan ha fondförvaltare som dotterbolag. Ett förslag att den traditionella livräntan med garanterade belopp skulle ha privata försäkringsbolag – och inte PPM – som försäkringsgivare har inte vunnit gehör. Premiereservdelen i det nya allmänna pensionssystemet innebär i sig en partiell privatisering av stor betydelse för den framtida fond- marknaden. Osäkerheten om pensionssystemet och om den nya allmänna pensionen kommer att ge lika mycket som den hittillsvarande kan dessutom ha bidragit till att redan öka efterfrågan på rent privata lösningar (främst fondförsäkringar). Se avsnitt 3.1. Ett visst förändringstryck mot privatisering märks också inom vissa andra delar av socialförsäkringen men har stött på politiskt motstånd. 52 En kort redogörelse för debatten om de s.k. välfärdssystemens utformning ges i G. , Framtida sparande i livförsäkring, SFF , s. 62 ff. Volym B:202 Bilaga 10 SOU 2000:11 En privatisering av den allmänna sjukförsäkringen är knappast aktuell och den privata marknaden är begränsad. olycksfallsförsäkring hade 1998 en premieintäkt för egen räkning på Det rörde sig främst om försäkring genom AMF Sjuk (3,). Sjukförsäkringen bär emellertid en stor del av kostnaderna för skador som i och för sig ska ersättas av andra. Detta beror på en regel i skadeståndslagen som i princip går ut på att man vid ersättning för personskada ska avräkna vad den skadelidande får från social- försäkringen. Störst betydelse har detta när det gäller trafikskadorna. Det rör sig om ca som skulle kunna belasta den obligatoriska privata trafikförsäkringen i stället för socialförsäkrings- systemet. Den frågan finns med i direktiven till den tillsatta (Dir. 1999:18). Arbetsskadeförsäkringen är i statlig på samma sätt som socialförsäkringarna. Inkomsterna har överstigit utgifterna var utgifterna 6,3 m iljarder kr och inkomsterna 10,5 miljarder kr.54 I övriga nordiska länder är arbetsskadeförsäkringen obligatorisk men den drivs av privata försäkringsbolag. En överföring av arbetskadeförsäkringen till privat regi har diskuterats även för svensk del men några ändringar är inte aktuella. Arbetslöshetsförsäkringen har varit föremål för omfattande förändringar och översynen av regelverken fortsätter. Försäkringen hanteras av arbetslöshetskassor som i och för sig är privata men ersättningarna är till övervägande del skattefinansierade. Statsbidrag och utbetalda ersättningar uppgick till drygt 35 miljarder kr.55 har försäkringsbolaget gått ut med ett erbjudande om en tilläggsförsäkring till Arbetslöshetsförsäk- ringen. Andra privata initiativ av intresse i detta sammanhang är den kompetensförsäkring som lanserats av och som sannolikt får efterföljare. En övergripande fråga när det gäller socialförsäkringarnas förändring är vad som alls är privatiseringsbart? Vissa av socialförsäkringens ersättningsordningar saknar försäkringskaraktär och är i själva verket Det gäller t.ex. stödet till barnfamiljerna. På andra områden kan privata lösningar vara alternativ eller i vart fall komplement till socialförsäkringarna. Det gör att marknaden för den 53ÅB 99 tabell 8, 9A och 9B. 54SCB 99 tabell 349. 55SCB 99 tabell 355. privat försäkring som ligger i gränslandet till socialförsäkringen mycket väl kan komma att växa. 56 En systematisk genomgång av frågan om vilka socialförsäkringar som skulle kunna ersättas av privata försäkringslösningar gjordes av de nordiska försäkringsförbunden; se Offentlige Velferdsordninger: Når bør de erstattes av markedsbaserte forsikringsløsninger (rapport fra en arbeidsgruppe nedsatt av forsikringsforbundene i de nordiske land; ). Volym B:204 Bilaga 10 8Den svenska försäkringsmarknadens komparativa för- och nackdelar Vid en jämförelse mellan privat försäkring i och i andra europeiska länder finns skillnader som borde vara till fördel i konkurrensen för svensk försäkring. Men i andra avseenden är det också fråga om konkurrensmässigt negativa förhållanden. Jämförelser görs i denna bilaga på grundval av den statistik som tas fram av CEA. Man får dock inte dra för långtgående slutsatser av det statistiska materialet. CEAs statistik är till att börja med i ett upp- byggnadsskede och innehåller därför osäkerhetsfaktorer. CEA-statistiken bygger på uppgifter från länder i större delen av det nya – från till och omfattande länder som och , och . Det innebär att jämförelser görs mellan länder som har olika sociala system, ekonomier och utvecklingsgrad, vilket naturligtvis manar till försiktighet med slutsatserna. Jämförelserna borde göras med länder där den faktiska eller latenta konkurrensen betyder mest för svensk försäkring. En jämförelse med ett genomsnitt inom EU är därför mer relevant än med ett genom- snitt i hela CEA-området. Men förhållandena i de baltiska staterna och i blir allt viktigare och av EU/EEA-länderna är det rimligen situationen i de nordiska staterna samt , och som är av särskild betydelse. Att står i fokus är naturligt men latent måste man räkna med en hårdare global konkurrens.57 En bedömning av konkurrenssituationen måste också beakta om det är svenska försäkringsbolags möjligheter att slå sig in och verka på andra marknader som står i fokus eller om det är svenska bolags möjlighet att behålla sin ställning på den inhemska marknaden inför hotet av utländsk invasion. Viktigare är kanske att bedöma om den svenska försäkringsmarknaden – oavsett vilka aktörerna är – är så öppen och fri från begränsningar att fördelarna av en effektiv konkurrens kan komma alla till del. 57 WTO-förkandlingarna som avslutades omfattade även finansiella tjänster och de som ska börja 2000 har också finanssektorn på agendan. När detta väl är sagt görs här några iakttagelser av svensk försäkring i förhållandet till försäkringsmarknaderna i . En fråga av betydelse för bedömningen av försäkringsbolags konkurrensmöjligheter är om de verkar på en mättat marknad. De är naturligtvis en fördel om hemmamarknaden inte stagnerat utan växer. I en stagnerad marknad som den svenska skadeförsäkringsmarknaden sker ett bolags tillväxt i konkurrensen med både inhemska och utländska bolag på bekostnad av andras marknadsandelar. Där marknaden växer som är fallet beträffande svensk livförsäkring kan ett bolag växa utan att andra krymper. Detta är sagt mycket generellt. Försäkringstätheten i ett land brukar mätas i per innevånare. Detta är en grov beräkning av i vilken omfattning försäkring utnyttjas, eftersom den bygger på totalpremien för alla försäkringsgrenar (och inkluderar inte bara livförsäkring och konsumentförsäkring – individuell och grupp – utan även t.ex. företags- och transportförsäkring). Ett stigande tal för försäkringstätheten kan återspegla marknadstillväxt, växande försäkringsbehov till följd av allmän ekonomisk utveckling liksom ett samhälles materiella framåtskridande. Skillnader från till en annan kan också vara tecken på andra sociala och kulturella förändringar. Ett stagnerande tal kan vara tecken såväl på en mättad försäkringsmarknad som på en stillastående ekonomi. I (CEA/EU) har försäkringstätheten ökat betydligt under 90- talet – inom hela CEA-området från till och inom EU från 992 till 1 458, dvs. För del är motsvarande ökning , . Det är dock stor skillnad mellan livförsäkring och skadeförsäkring. I fråga om livförsäkring har försäkringstätheten ökat med i CEA/EU till inom CEA och 815 inom EU . För skadeförsäkring är det också fråga om en ökning, men till inom CEA och 643 inom EU . Försäkringstätheten – premieinkomst per innevånare – har i stigit till (7 100) när det gäller livförsäkring och med blygsamma till (4 100) när det gäller skadeförsäkring. För livförsäkringen ökade aktiviteten och har sedan fortsatt . För svensk skadeförsäkring har premie- intäkten per innevånare legat på i stort sett samma nivå . Volym B:206 Bilaga 10 SOU 2000:11 Den svenska skadeförsäkringsmarknaden är alltså mättad. Nästan alla svenskar har de vanliga basförsäkringarna. Men med ett åter- kommande välstånd skaffas förmodligen fler bilar och företagsförsäkring borde kunna öka i en växande ekonomin. – på livförsäkringssidan ser man verkningarna av fondförsäkringens höga tillväxt . Att ändå har relativt sett låg premieinkomst per innevånare kan förklaras med att socialförsäkringarna täcker mycket av det som i andra länder ligger på privat försäkring. med har t.ex. en stor del av den allmänna pensionen i privat regi. Annat som drar upp genomsnittstalet för livförsäkring inom är , och mycket höga tal ca 9 000, 2 700 och per innevånare . En annan omständighet av betydelse för konkurrensen från utlandet är språkbarriärer och ett lands geografiska läge. Att ligger i utkanten av och att svenskan är ett litet språk torde dock inte hindra dem som ser tydliga affärsmöjligheter i ett inträde på den svenska marknaden. För svenska försäkringsbolags möjlighet att slå sig in på andra marknader gäller naturligtvis omvänt att det måste vara svårare att ta sig in på en mättad marknad än på en som växer och att det andra landets läge och språk kan ses som hinder. Omständigheter som är besvärande för svenska försäkringsbolag i den internationella konkurrensen finns på skattesidan. Det är framför allt avkastningsskatten på liv- och pensionsförsäkringskapital som gör att svenska bolag ligger sämre till än de skulle ha gjort skatten förutan. Att inte är med i är en annan omständighet som är negativ för försäkringsbolagen t.ex. genom att euron för svenska bolag är en utländsk valuta och att därigenom de tvingats bära en valutarisk som konkurrenterna i EMU-länderna undgår. Utan denna risk skulle en större del av bolagens placeringar säkert ske utanför . Ökad konkurrens inom försäkringssektorn tar sig dock inte så mycket uttryck i gränsöverskridande handel, som man kanske föreställt sig när EUs inre marknad skapades. I stället går finansiella företag in på andra marknader genom uppköp av bolag som sedan alltså blir en del av den utländska koncernen men är nationella bolag i värdlandet. Detta kan förändra situationen på den marknad där det uppköpta bolaget verkar, om detta får del av den nye ägarens kompetens och konkurrenskraft. Exempel från senare tid är SEBs uppköp av den tyska där affärsidén är att dra fördel av SEBs försprång på IT- området. Ett annat exempel är tidigare skadeförsäkrings- 58 Se CEA Complete 1997 data, p. 59-63 (deflated national currency) och , En kort presentation, diagram s. 2. rörelse vars skilda verksamhetsgrenar via olika försäljningar och samgåenden nu befinner sig tillsammans med giganter som resp. (via Codan). 8.2Bolagens effektivitet och kompetens När det gäller att se till bolagens komparativa för- och nackdelar står naturligtvis frågan om bolagens effektivitet i centrum. En metod – bland flera – att mäta effektiviteten är att sätta ett lands totala premieinkomst i relation till antalet anställda (premium/employee-ratio). Här hävdar sig svensk försäkring väl med en nivå per anställd mot strax över 500 för EU/EEA-länderna. Detta tal verkar dock inte ha slagit igenom i kostnadsprocenten – i vart fall inte beträffande skadeförsäkring. När det gäller skadeförsäkring är det i stället så att svensk försäkring har högre tal än andra. Totalkostnadsprocenten på 135 bygger på en skadekostnadsprocent på 112 och en driftskostnadsprocent på 23. Skadekostnadsprocenten är exceptionellt hög (CEA-snittet ligger på 79) medan driftkostnadsprocenten är ganska låg (CEA-snittet är 28). Siffrorna bygger på CEAs statistik. 59 har siffror för svensk skadeförsäkring som skiljer sig från CEA-statistiken. 60 För 1996- 1998 anger de: Det är inte utrett vad skillnaden beror på men en förklaring kan vara att CEAs siffror bygger på något färre bolag och bara på de viktigaste grenarna Skadekostnadskvoten är i vart fall mycket hög. Svensk skadeförsäkring utsätts genom detta relativt sett mycket dåliga läge för ett förändringstryck som blir starkare ju mer marknaden i praktiken öppnas för internationell konkurrens. Det finns emellertid flera anledningar till skadeförsäkringsbolagens svaga resultat. Driftskostnaderna har pressats och är nu ganska måttliga men ändå högre än konkurrensen tål. De relativt sett höga skadekostnaderna har inte kunnat kompenseras med premie- höjningar på grund av den mycket hårda konkurrensen. 59CEA Complete 1997 Data p. 60Inspektionens regeringsrapport 99 s. 44. Volym B:208 Bilaga 10 SOU 2000:11 byggande insatser kan bara delvis styras av bolagen. Till slut kan därför premiehöjningar bli ofrånkomliga, särskilt om kapitalavkastningen minskar. Volymökningar finns knappast utrymme för på den mättade svenska marknaden men kan åstadkommas genom samgåenden. Inlemmandet av skadeförsäkringsrörelse i internationella allianser är ett exempel. Etablerandet av det nordiska skadeförsäkrings- bolaget if är ett annat. När det gäller livförsäkring hävdar sig svensk försäkring bra med en driftskostnadsprocent på 8.8, jämfört med ett genomsnitt i CEA på 12.7 (1997). Förvaltningskostnadsprocenten (0.55) är också betydligt bättre än CEA-snittet på 1.27. Ser man till förräntningen av förvaltat kapital (totalavkastningen) är svensk försäkring i särklass bäst jämfört med ett CEA-snitt på . En annan av svensk försäkrings starka sidor är kapitalförvaltningen. Senaste tillgängliga siffror beträffande livförsäkring visar som nämnts på en förvaltningskostnadsprocent på och en totalavkastning på . En stark kapitalförvaltning har också räddat skadeförsäkrings- rörelsen som haft negativa tekniska resultat. Andra allmänna förhållanden som har betydelse för svenska bolags konkurrenskraft är kompetensen på strategiskt viktiga områden. Det kanske viktigaste framöver är säkert starka ställning på IT- området; detta behandlas i nästa underavsnitt. När det gäller IT-utvecklingen bedöms ligga långt framme både när det gäller IT-företag och allmänhetens IT-användning. För försäkringsbolagen, liksom för andra företag inom den finansiella sektorn, är IT-anpassningenen en stor konkurrensfördel i förhållande till andra marknader. Det förutsätter dock att detta försteg kan behållas. Även om , och ligger i täten – som det anses – är många andra länder hack i häl. De främsta fördelarna anses vara att IT verkar kostnadssänkande och effektiviserande och att IT kan användas för att utveckla nya försäkringstjänster. Till detta kommer att kommunikation med kunderna kan ske utan mellanhänder och att IT-utvecklade tjänster kan erbjudas på nya marknader oavsett geografiskt avstånd. Hög IT-kunskap inom branschen ger i sig en del av dessa effekter men maximal effekt förutsätter att kunderna också är IT-användare. 61Cfr CEA Compact 1997 Data p. 49, 50 o 71. Jfr ÅB 99 tabell 4A (s. 154). 62P-E Hasslert, Försäkringsbolagen och IT-utvecklingen, SFF , s. 51 ff. SOU 2000:11 Försäkringsmarknaden Volym B:209 kunderna – privata konsumenter såväl som företag – är IT-anpassningen också en fördel. Om transaktionskostnaderna sänks, kan detta till en del komma kunderna till godo. Kunderna kan enklare jämföra olika alternativ, framför allt i fråga om pris men också i fråga om prestation. Fler alternativ blir tillgängliga. Detta får sannolikt till följd att kundernas redan svaga lojalitet kommer att minska ytterligare. Detta kommer i sin tur att skärpa konkurrensen och verka prispressande och/eller innovationsbefrämjande. För att överleva måste bolagen därför söka allianser med andra aktörer eller välja specialisering. Svenska försäkringsbolag har börjat utnyttja IT i sin verksamhet och kunderna söker sig ut på nätet för prisjämförelser och annan information och även för att köpa försäkringstjänster. En allmän bedömning är att av all konsumentförsäkring kommer att säljas över nätet . En jämförelse med kan vara en fingervisning om vart vi är på väg. Den elektroniska handeln i omsatte 1998 och 109 miljarder och väntas växa till 1,3 b iljoner dollar 2003. 16 miljoner sköter sina bankaffärer via nätet Ett konkret exempel med ursprung i är CATEX som står för .