sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt antal Bostadsrätt 4 (272) 45 (3 337) 4 (291) 47 (3 463) 7 (363) Hyresrätt 9 (1 519) 56 (9 978) 4 (726) 31 (5 598) 17 (821) Totalt 7 (1 791) 53 (13 315) 4 (1 017) 36 (9 061) 25 (1 184) Närmare hälften av familjerna i bostadsrätt har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan drygt hälften har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning inom de båda upplåtelseformerna. Familjer med en disponibel inkomst under SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 35 genomsnittet är överrepresenterade i hyresrätt. Det gäller framför allt familjer födda i annat land. Familjer med en disponibel inkomst över genomsnittet är, om de är födda i , överrepresenterade i bostadsrätt. Är de däremot födda i annat land är fördelningen mellan upplåtelseformerna densamma. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de tolv bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. Andel låginkomsttagare (familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt ej 72 Bomhus 61 59 Brynäs 67 62 Centrum 47 58 56 56 Hemsta Finns ej 56 Nynäs-Norr 52 69 Strömsbro 34 57 50 70 Söder 49 64 ej 62 44 62 Samtliga områden 49 65 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är förvisso segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Denna segmentering varierar i de olika bostadsområdena. Så är till exempel och Bomhus mindre segmenterat jämfört med övriga bostadsområden. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två 36 Bilaga 1 SOU 2000:33 grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i och i Strömsbro. Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I Nynäs-Norr, Strömsbro och är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostadsområde erfordras att omkring en fjärdedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. I bostadsområdena och Hemsta, med förvisso få delområden, är segregationen i det närmaste obefintlig och antyder att inkomstfördelningen i stort sett är densamma i hela bostadsområdet. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation Nynäs-Norr 15 ,26 ,40 16 ,24 ,31 Strömsbro 16 ,24 ,28 Centrum 54 ,17 ,26 Brynäs 53 ,13 ,23 Bomhus 23 ,22 ,22 Söder 90 ,16 ,22 9 ,13 ,15 6 ,15 ,11 Hemsta 3 ,05 ,08 10 ,13 ,08 4 ,07 ,07 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor både i områden med hög och låg andel invandrare. Såväl Centrum, Söder som Strömsbro med en låg andel födda i annat land har en stor etnisk segregation. Däremot är den etniska segregationen förhållandevis låg i det invandrartäta . SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 37 Figur 2.1.8. Områdespreferens för bostadsområden i fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde ä tra Hemsta ä s ö msbro S ö rby Nyn ä s-Norr S ö der Centrum Kronor per kvm/ å r 800 700 600 500 400 Annat land Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, i eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. Undantagen är bostadsområdena , och som de boende med annat ursprung än värderar högre. Huruvida det finns ett samband mellan denna värdering och att det i dessa områden bor många personer som har invandrat till är en angelägen fråga för fortsatta studier. 2.1.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. Variationen är som minst 38 Bilaga 1 SOU 2000:33 för Centrum och Söder och störst för , och . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. De äldre värderar å sin sida de yttre bostadsområdena högre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga i Centrum och Söder. En förklaring är att många hushåll med låga inkomster också är ungdomshushåll vilka ofta bor i små lägenheter. Bland boende i hyresrätt såväl som i bostadsrätt förekommer de högsta inkomsterna i det bättre läget. 4 Generellt sett är inkomsten högre bland de boende i bostadsrätt än bland dem i hyresrätt. Skillnaden varierar dock mellan olika lägen, så att skillnaden är minst () i det bättre läget och störst () i det sämre läget. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusentals) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostadsoch hyresrätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 126 148 133 +18% Medel 116 142 123 +23% Sämre 110 141 115 +28% Alla områden 118 145 126 +23% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +15% +5% +16% Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen är större bland boende i hyresrätt än i bostadsrätt. Skillnaden mellan bästa och sämsta läge uppgår för hyresrätt till , medan motsvarande skillnad för bostadsrätt utgör . Vi kan således konstatera att inkomststrukturen, på lägesnivå, är relativt jämn inom bostadsrätten, medan den inom hyresrätten har en tydlig lägesrelation. 4 För att få en överblick över bostadsområdenas attraktivitet är de indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: Centrum, Söder, Nynäs/Norr och : Strömsbro, Brynäs, Hemsta och Bomhus Läge Sämre: , , och . SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 39 Figur 2.1.9. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Områdespreferens Medelhyra Det finns en hyressättning som väl följer den rangordning av olika bostadsområden som hushållen gett uttryck för i enkäten. Även om preferensen för olika områden/lägen är mer differentierad än nuvarande medelhyran. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 41 2.2 De tillfrågade i har fått uttala sig om hur mycket mer eller mindre man är beredd att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i arton olika bostadsområden i undersökningskommunen. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. I nedanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. Boende i bostadsområden fördelade efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyres rätt bostadsrätt 65- år Ej 37 63 39 9 45 6 68 32 2821 52 48 21 14 44 20 75 25 15207 85 15 29 19 42 10 50 50 11810 81 19 23 17 43 17 63 37 21426 Centrum 79 21 10 30 41 19 88 12 46947 75 25 15 14 39 33 82 18 11099 71 29 33 14 45 8 41 59 5151 100 0 36 17 41 6 40 60 4991 100 0 43 16 35 6 32 68 4660 72 28 11 22 44 22 88 12 578 63 37 15 15 40 30 88 12 15374 82 18 17 19 43 20 70 30 19352 70 30 17 23 47 13 88 12 28156 77 23 13 25 42 20 79 21 21666 83 17 17 24 43 16 89 11 26211 42 58 25 15 45 15 74 26 4604 77 23 29 15 42 13 80 20 14369 79 21 12 27 39 22 88 12 24898 Samtliga områden 76 24 18 22 42 18 78 22 279320 I undersökningen ingår huvudsakligen uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framförallt inkomstfördelning och befolkningssammansättning samt nuvarande medelhyror i bostads 42 Bilaga 1 SOU 2000:33 områdena. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår såväl boende i hyresrätt som bostadsrätt. De flesta områdena domineras av hyresrätt, undantaget är här TuveSäve där det bor fler i bostadsrätt än i hyresrätt. I områdena Centrum och bor det en relativt hög andel yngre, medan många äldre bor i och i . av de boende i de undersökta bostadsområdena är födda utanför . De är dock överrepresenterade i vissa områden som t.ex. , , och . 2.2.1 Områdespreferens De boendes värdering av olika bostadsområden i , uttryckt som områdespreferens, visar på stor spridning. I genomsnittsvärdena för varje område döljs stora variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är mindre i de centrala områdena jämfört med övriga bostadsområden. För , , och , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för , och , som representerar den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre. Hur mycket mindre varierar dock. Det finns också områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i områdena Centrum och är är beredda att betala mer jämfört med vad de betalar . För områden som och vill däremot betala en lägre hyra än vad de gör. SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 43 Tabell 2.2.2. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande 81 16 3 625 70 26 4 602 87 12 1 611 84 15 2 601 Centrum 13 36 52 564 64 30 6 606 84 15 2 611 87 11 1 619 86 12 2 618 51 37 12 592 57 36 8 591 74 23 3 593 15 37 48 598 56 33 11 593 35 44 22 581 65 26 8 608 67 25 8 604 25 40 35 598 Även om flertalet boende endast undantagsvis är beredda att betala mer för andra bostadsområden jämfört med det egna, visar resultatet ändå på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 44 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.2.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 617 595 604 594 557 599 604 613 610 587 585 586 591 585 575 601 598 592 Bostadsområde Kronor/kvm och 1200 1000 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor spridning i uppfattningen om olika bostadsområden. finns en tendens till indelning i tre olika grupper av bostadsområden. I den ena gruppen uppger av de boende ett intervall om per kvm för en bostad i områdena ifråga. I den andra gruppen är motsvarande intervall . I den tredje är intervallet . Där återfinns Centrum, , och . Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att betala mindre för en bostad i eller i , medan andra är villiga att betala mer. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar de egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För dem som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 45 En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden ger ett varierat resultat beroende på bostadsområde. Överlag vill de som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidensintervall (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. Det betyder att värderingen av olika bostadsområden (uttryckt som hur mycket mer eller mindre man är villig att betala ) för vissa områden samvarierar med uppfattningen om det egna, medan det i andra saknas detta samband. I värderingen av framför allt men även finns ingen signifikant skillnad mellan nöjda och missnöjda/indifferenta. I värderingen av övriga områden finner vi dock ett sådant samband. En tentativ slutsats av denna analys är att värderingen av å ena sidan som ett av de mer attraktiva områdena i och å andra, som ett mindre attraktivt område, är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med sitt nuvarande område. De boendes områdespreferens analyseras i ett nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter framför allt de boendes ålder och deras familjeinkomster. Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster? forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. Det framgår av figurerna nedan där områdespreferensen för olika bostadsområden relateras till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, mellan eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig hyra i bostadsområdet ifråga. I stort sett alla bostadsområden i som ingår i denna undersökning har en medelhyra som är högre än den medelhyra som framkommer av de boendes områdespreferens. Det förhållandet gäller oavsett de boendes ålder.2 Hur olika åldersgrupper värderar bostadsområdena framgår av figuren nedan. 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 46 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.2.2. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Hj ä llbo Bergsj ö n G å rdsten Biskopsg å rden C. Tuve-S ä ve Fr ö lunda H ö gsbo H ä rlanda Ö rgryte é staden /kvm och å r 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 550 500 450 400 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Men nivån varierar mellan framför allt de yngre och de äldre. Så värderar de yngre de mest centrala bostadsområdena högre jämfört med de medelålders och de äldre. Vissa skillnader finns också i värderingen av och som de yngre värderar något högre jämfört med de övriga åldersgrupperna. I värderingen av övriga områden är skillnaden mellan olika åldersgrupper marginell. SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 47 Figur 2.2.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Hj ä llbo Bergsj ö n G å rdsten Biskopsg å rden C. Tuve-S ä ve Fr ö lunda H ö gsbo H ä rlanda Ö rgryte é staden /kvm och å r 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 Överlag värderar de boende med låga inkomster de olika bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga inkomster. Men skillnaderna är små frånsett bostadsområdena Centrum, och samt . En förklaring till dessa skillnader är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. 2.2.2 Nuvarande medelhyra Det finns en hyressättning i som väl följer den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck för i områdespreferensen. 3 Inkomstgrupperna låg -101 500, mellan 101 500-154 000, hög 154 000-. 48 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.2.4. Medelhyra fördelat efter bostadsområde. Bostadsområde Bergsj ö n G å rdsten C. Hj ä llbo Tuve-S ä ve H ä rlanda Fr ö lunda H ö gsbo Ö rgryte Biskopsg å rden Centrum é staden /kvm och å r 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Variationen i de boendes områdespreferens följer väl variationen i rådande hyror. Områdespreferensen ligger dock på en lägre nivå. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,90. Det område som avviker mest från regressionslinjen är . SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 49 Figur 2.2.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Medel Medelhyr a i hela området Områdespreferens 500 550 600 650 700 750 800 850 900 900 850 800 750 700 650 600 i hela området 2.2.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön och bedöma hur viktiga dessa är för att ett bostadsområde skall betecknas som bra. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att säkerhet och trygghet i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är bra kommunikationer, närhet till affärer i bemärkelsen dagligvaruhandel, att det är nära till parker och att miljön i bostadsområdet är trevlig och vacker. Av mindre betydelse är såväl närhet till skola som närhet till motionsanläggningar och lekplatser . Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma (för männen är dock närhet till affärer viktigt 50 Bilaga 1 SOU 2000:33 medan för kvinnor att det är fritt från buller). Inte heller kan vi se några större skillnader mellan boende med respektive utan barn, frånsett att boende med barn tycker att närhet till skola är viktigt. Emellertid finns det skillnader mellan de boende när vi undersöker olika åldersgrupper. Så tycker de äldre att områdets rykte nästan är lika viktigt som att där är tryggt och säkert. Yngre och medelålders tillmäter ryktet en mindre betydelse. De yngre anser också att bra kommunikationer är viktigare för ett bra område än att det är säkert och tryggt i området. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är att det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det kan därför vara intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. 400 500 600 700 800 900 0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 A vstånd Områdespreferens Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum följer en avtagandefunktion. Värdet minskar snabbt nära centrum för att avta allt mindre ju längre från centrum man kommer. En enklare analys av sambanden mellan avstånd och nuvarande medelhyra respektive områdespreferens resulterar i regressionskoefficienter (lutningsvinkeln) för nuvarande medelhyra som uppgår till –0,024 respektive –0,022 för områdespreferensen. Av koefficientens negativa tecken framgår att medelhyra och områdespreferens avtar med ökat avstånd från centrum. SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 51 Koefficienterna är i det närmaste identiska, vilket innebär att nuvarande medelhyra avtar med ökat avstånd från centrum i samma omfattning som områdespreferensen gör. Det finns dock en spridning i områdespreferensen på ungefär samma avstånd från centrum. Detta tyder på att även andra faktorer är viktiga beståndsdelar för att förklara preferensen, såsom t.ex. säkerhet och trygghet i bostadsområdet och bra kommunikationer. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Innebär det att den genomsnittliga inkomsten i sådana bostadsområden också är högre än i mindre attraktiva lägen? Kan även, med det nuvarande hyressättningssystemet, hushåll med låg eller måttlig inkomst bo i de mest centrala delarna? Finns det lika hög andel låginkomsttagare i hyresrätten i de bästa lägena som i de sämsta? Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på . Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. Det är slående hur väl områdespreferensen för bostadsområden följer den nuvarande hyressättningen. 52 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.2.7. Disponibel familjeinkomst (i tusental kronor) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdespreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 100 150 200 Centrum Li n nés taden Örgr yt e M aj or na by H ögs bo T uv e Bac k a Kor t edala Anger eds rum B i s k opsgår den G år dst en H j ällbo Hammarkull en Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Inom bostadsrätt är däremot inkomstgrupperna mer jämnt fördelade.