sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en teknisk och administrativ översyn av delar av valsystemet samt lämna förslag om de författningsändringar och andra åtgärder som behövs. förordnades dispaschören till särskild utredare. Till sekreterare anställdes kammarrättsassessorn . Utredningen har inte haft formellt utsedda experter. Uppdraget har genomförts i nära samråd med flera myndigheter och enskilda. Härvid skall särskilt nämnas Valenheten vid . Utredningen har också under hand informerat Riksdagspartierna om sitt arbete och inhämtat partiernas synpunkter på kommande förslag. Utredningen har antagit namnet Valtekniska utredningen . överlämnade utredningen promemorian En ny central valmyndighet – . I promemorian behandlas frågan var funktionen att vara centrala valmyndighet skall vara placerad och hur en lämplig framtida organisation för myndigheten bör se ut. Det fortsatta arbetet har främst rört en teknisk och administrativ översyn av vissa delar av valförfarandet och därmed sammanhängande frågor. Utredningen får härmed överlämna betänkandet (SOU 2000:125) Teknik och administration i valförfarandet. Uppdraget är härmed slutfört. Direktiven för utredningen ....................................................... Huvuddragen i valförfarandet .............................................. Den framtida valadministrationens uppgifter ..................... En ny central valmyndighet ...................................................... En aktivare roll ......................................................................... En sammanhållen regional och lokal organisation ................... Nuvarande tekniska lösning...................................................... Ett nytt valdatasystem under utveckling................................... Röstning via Internet.............................................................. Vilka krav bör ställas på förfarandet? Erfarenheter som gjorts i andra länder ..................................... Ett system för elektroniska val som bör kunna prövas............. Behovet av en försöksverksamhet ............................................ Indelningen i valdistrikt............................................................ Antalet valdistrikt och antalet röstberättigade i distrikten ....... Valdeltagandet i stora valdistrikt.............................................. Utredningens överväganden och förslag ................................ 6.4.2 Ingen absolut övre gräns............................................ 6.4.3Möjligheten att genomföra en effektiv röst- sammanräkningen och rapporteringen skall avgöra 6.4.4Allt samråd i indelningsfrågor skall ske med Utformning och innehåll......................................................... Tillhandahållande av namnvalsedlar ...................................... Utredningens överväganden och förslag ................................ 7.4.3 Tillskrivna kandidatnamn på partimarkerade 7.4.4 Väljarnas tillgång till namnvalsedlar ......................... Framställningen av röstlängder och röstkort .................... Förfarandet i huvuddrag ......................................................... Grundregister för framställningen .......................................... Framställningen steg för steg.................................................. Utredningens överväganden och förslag ................................ 8.4.1 Ändrat ansvar för framställningen av röstlängd 8.4.2 En ny ordning för registrering och redovisning av 8.4.3 Nya rutiner för framställningen av röstlängds- 8.4.4 Röstkort skall kunna skrivas ut på flera olika Framställning av röstlängdsstatistik m.m.......................... Fyra uttag inför varje val ........................................................ Utredningens överväganden och förslag ................................ Behovet av samordning.............................................. 9.2.2 Ändrad tidpunkt för framställning av statistik för 9.2.3 Ändrad tidpunkt för framställning av statistik för 9.2.4 Ändrad tidpunkt för framställnings av statistik för beräkning av antalet fria valsedlar............................ 9.2.5 Tidpunkten för uttag av avskrift av röstlängd till Rättelse i röstlängden ........................................................... Utredningens överväganden och förslag ................................ 10.2.1 prövar frågor om rättelse .................... 10.2.2 Den centrala valmyndigheten får besluta om rättelse i vissa fall................................................................... 10.2.3 Ändrad tidpunkt för sista dag om begäran om rättelse av uppgifter i röstlängd.............................................. 10.2.4 Överklagande av felaktig uppgift i röstlängden......... 10.2.5 För sen anmälan av unionsmedborgare ..................... 10.2.6 Möjlighet att stryka en person från röstlängden ........ Röstning inom landet............................................................ Ansvaret för att det finns platser där väljarna kan rösta ......... 11.1.1 När kan man rösta i röstningslokalerna? 11.1.2 Vem ansvarar för att det finns vallokaler?................. 11.1.3 Vem ansvarar för att det finns postkontor att rösta 11.1.4 Vem ansvarar för att särskilda röstmottagnings- 11.2Poströstningen och institutionsröstningen och Posten Aktiebolags nya servicenät..................................................... Postens nya servicenät ............................................... 11.3 Utredningens överväganden och förslag ................................ 11.3.1 Ansvaret för all röstning inom landet bör överföras Den framtida förtidsröstningen och alternativ till 11.3.3Förtidsröstning i regi införs för att kompensera de förutsedda begränsningarna i 11.3.4 Flera röstningslokaler på valdagen i geografiskt sett 11.3.5 Den ambulerande röstmottagning på valdagen bör 11.3.7 Häktades och anhållnas möjligheter att rösta ............ Personer med funktionshinder och röstning i Former för röstningen............................................................. 12.1.1 När kan man rösta? Vem ansvarar för att röstning kan ske hos 12.1.3 Vem ansvarar för att brevröstning kan genomföras?.174 Utredningens överväganden och förslag ................................ 10-årsgränsen för rösträtt........................................... Sammanräkning av valresultatet ........................................ 13.1.1 Preliminär rösträkning i vallokal ............................... 13.1.3 Slutlig sammanräkning och mandatfördelning.......... Utredningens överväganden och förslag ................................ 13.2.1 Ett komplicerat valsystem ställer krav på samman- 13.2.2 Vilka möjligheter står till buds för att påskynda 13.2.3 Slutlig sammanräkning i vallokalen........................... 13.2.4 Slutlig sammanräkning hos valnämnden ................... Ökade resurser och ändrade arbetsrutiner hos 13.2.6 Utredningens värdering av alternativen..................... Valbarhetskrav för val till ................ Oförenliga uppgifter m.m. enligt valrättsakten....................... Vem är valbar enligt vallagen?............................................... Utredningens överväganden och förslag ................................ Vallagen anpassas till valrättsaktens bestämmelser .. Konsekvenser av förslagen .................................................. Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157) ............... Förslaget till ändring i lagen (1987:813) om homosexuella... En ny central valmyndighet – .................... En internationell jämförelse i några frågor............................. GIS-teknik i tillämpning......................................................... Utredningen har i ett första delbetänkande (Promemoria , bilaga 2) En ny central valmyndighet – föreslagit att funktionen att vara central valmyndighet flyttas från till en för funktionen nybildad myndighet. Regeringen bereder förslaget (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 1, s. 18). I föreliggande betänkande, som är utredningens slutbetänkande, gör utredningen en teknisk och administrativ översyn av vissa frågor rörande delar av valsystemet. Översynen avser främst bestämmelserna om indelningen i valdistrikt, möjligheterna att förtidsrösta och att rösta i vallokal, formerna för utlandssvenskarnas röstning och om röst- sammanräkningen och mandatfördelningen kan utföras snabbare. I uppdraget ingår också att se över bestämmelserna om framställning av röstlängder och röstkort samt om rättelse i röstlängden. Andra frågor som behandlas är om valsedlarnas storlek och utformning bör ändras, en anpassning av vallagens bestämmelser om valbarhetskrav till EU:s valrättsakt, häktade och anhållna personers möjligheter att utöva sin rösträtt, funktionshindrade personers möjligheter att rösta i vallokal, tillskrivna namn på partimarkerade valsedlar och vem som skall ansvara för att väljarna har tillgång till namnvalsedlar vid val till . En aktivare central valmyndighet När det gäller frågan i vilken utsträckning den centrala valmyndig- hetens uppdrag bör innefatta aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta har utredningen redan i sitt delbetänkande uttalat att det förefaller rimligt att den centrala valmyndigheten ges en mer aktiv roll i förhållande till väljarna men att det skulle vara olämpligt om funktionen inordnades som en av flera andra verksamheter i en redan befintlig myndighet. Mot bakgrund av att ifrågavarande slag av uppgifter på inte sätt är fria från politiska värderingar har utredningen föreslagit att den centrala valmyndigheten skall organiseras som en nämndmyndighet, med en bred politisk och medborgerlig samman- sättning (se avsnitt 1 och bilaga 2). När det gäller frågan om röstning via Internet skall införas lämnar utredningen inget förslag utan lämnar en inventering av de möjligheter och problem som kan finnas med en sådan röstning. Utredningen menar också att en omfattande försöksverksamhet måste genomföras innan man tar slutlig ställning till om förfarandet kan tillämpas i ett verkligt val (se vidare avsnitt 5). I avsnitt 6 behandlar utredningen frågan om betydelsen av valdistrik- tens storlek för valdeltagandet. Enligt utredningen bör det inte införas någon absolut övre gräns för hur många röstberättigade det får vara i ett valdistrikt En rimlig utgångspunkt är att väljaran skall kunna lämna sin röst på ett så enkelt och smidigt sätt som möjligt. Härvid är givetvis avståndet till vallokalen av stor betydelse. Emellertid avgörs inte avståndet till vallokalen ensamt av antalet röstberättigade i ett valdistrikt. Valdistrik- tens storlek har endast indirekt betydelse och andra möjligheter att lämna röster kommer här in i bilden. Enligt utredningen skall indelningen i valdistrikt i första hand bestämmas av kraven att klara röstsammanräkningen och rapportering på valnatten samt skyddet för valhemligheten. För att få ett lämpligt antal röster att räkna bör antalet röstberättigade i varje valdistriktet vara omkring 2 000 personer. ligger flertalet av valdistrikten på mellan 1 200 och 1 800 personer. En höjning av de riktlinjer som anges i lagen (1 200–1 500) bör därför ske. Såvitt undersökningar visar har en sådan storlek på valdistrikten inte påverkat valdeltagandet negativt. Närheten till vallokalen för väljarna skall således inte ensamt vara styrande. Möjligheterna att rösta i närheten bostaden på valdagen skall i stället säkerställas genom andra mer flexibla åtgärder, som t.ex. röstmottagning på flera platser i distriktet och ambulerande röstmottag- ning. angivna åtgärder innebär att man skall kunna ge fler väljare möjlighet att rösta på valdagen utan att kostnaderna för att genomföra röstningen behöver öka. Den största kostnadsposten för kommunerna är ersättningen till valförrättarna. Numerärt sett stora distrikt innebär färre vallokaler och därmed också färre valförrättare. De resurser som därmed frigörs skall användas för att förbättra servicen till väljarna. För att få överskrida 2 000 röstberättigade i ett valdistrikt föreslås att det skall krävas särskilda skäl. Den nedre gränsen på minst 300 röstberättigade i ett valdistrikt med möjlighet till dispens om det finns särskilda skäl, bör enligt utredningen behållas med hänsyn till skyddet för valhemligheten. Alla beslut om indelning av kommunen i valdistrikt skall normalt sett föregås av ett ställningstagande av fullmäktige i kommunen. Den nuvarande ordningen med att det är valnämnden och inte fullmäktige i kommunen som prövar frågor om indelningen i stora distrikt upphör därmed. I avsnitt 7 behandlar utredningen ett antal frågor som rör valsedlar. En av frågorna är om valsedlarna har blivit för små med personröst- ningen. Partierna har visat intresse för att kunna ha fler än 60 kandidatnamn på varje valsedel. En annan fråga är om personröstning skall kunna ske genom att väljarna på en partimarkerad valsedel för ett parti som skyddat sin partibeteckning skriver till en kandidat som har anmälts av partiet. En ytterligare fråga är om den centrala valmyndigheten vid val till skall ansvara för att väljarna har tillgång till namnvalsedlar för de större partierna. Utredningen bedömning är att valsedlarna inte bör göras större. Större valsedlar skulle visserligen ge utrymme för att kunna ha fler kandidatnamn på varje sedel och därmed också kunna göra det möjligt att gå fram med en enda valsedel i kommuner som är valkretsindelade. Större valsedlar medför emellertid inte bara avsevärt högre kostnader utan också att sammanräkningen och rapporteringen av valresultatet riskerar att fördröjas betydligt. Nuvarande vallag innebär att ett tillskrivet namn på en valsedel anses som obefintligt om valsedeln gäller för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Att ändra denna ordning, som infördes till valet , skulle få mycket begränsad betydelse för personröstningen. Den skulle dock kräva betydande resursökningar i fråga om sammanräkning av valet. Utredningens bedömning är att det inte framstår som motiverat att återinföra en regel som innebär att räkning av tillskrivna namn skall ske i sådana fall. I frågan om väljarnas tillgång till namnvalsedlar föreslår utredning- en att den centrala valmyndigheten vid val till skall ansvara för att väljarna har tillgång till sådana valsedlar för de partier som vid något av de två senaste valen fått mer än en procent av rösterna i landet dels i varje röstningslokal, dels hos utlandsmyndigheterna och dels i materialet för brevröstning. Framställning av röstlängder och röstkort Utredningen konstaterar att det i praktiken är den centrala valmyndig- heten som upprättar röstlängder och röstkort. Skattemyndig- heterna har inte längre någon del i detta arbetet. Detta bör framgå av vallagen. Utredningen föreslår därför att ansvaret för att upprätta röstlängder och röstkort också formellt flyttas från skattemyndigheterna till den centrala valmyndigheten. Utredningen föreslår vidare att en ny ordning för registrering och redovisning av valdistrikt införs som ett stöd för framställningen av röstlängden. Enligt förslaget skall länsstyrelserna, som beslutar om indelningen i valdistrikt, också föra register över indelningen. Registret skall föras med stöd av fastighetsregister. Genom att lägga ansvaret för att föra register över valdistrikten på samma myndighet som beslutar om indelningen i valdistrikt räknar utredningen med att man skall kunna komma till rätta med de nuvarande registerbristerna. Detta är särskilt angeläget med hänsyn till den begränsade tid som föreskrivs i vallagen för framställningen av röstlängd och röstkort. Utredningen föreslår slutligen att röstkort skall så långt det är möjligt kunna skrivas ut direkt vid röstningen på de ställen där särskild röstmottagning anordnas såväl inom som utom landet – av kommunerna och av utlandsmyndigheterna som svarar för denna röstmottagning (se vidare avsnitt 8). Framställning av statistik m.m. På skilda ställen i vallagen finns bestämmelser om uttag av statistik. Valkretsindelningen i en kommun skall grundas på antalet röstberät- tigade i aviseringsregistret det år beslut om valkretsindelning fattas. Fördelningen av de fasta valkretsmandaten i olika val skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret året före valåret. Beräkningen av antalet fria valsedlar skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret året före valåret. I praktiken innebär nu redovisade uttag av statistik att en röstlängd måste framställas. Därtill kommer att en röstlängd framställas omkring före valet för att förse partierna med de avskrifter av röstlängderna och väljaradresser som de har rätt till. Det innebär i praktiken att fyra uttag måste göras från aviseringsregistret. Enligt utredningen är det en fördel om uttagen av statistik kan samordnas. Utredningen föreslår att en särskild statistiklängd motsvarande en röstlängd bör upprättas året före valåret och för detta ändamål användas fram till valåret. Utredningen föreslår vidare att tidpunkten för beräkningen av antalet röstberättigade i en kommun för indelningen i valkretsar tidigareläggs till året före valåret, att tidpunkten för beräkningen av antalet personer som har rösträtt i hela landet, i och i kommunen senareläggs till det år då val hålls, samt att tidpunkten för beräkningen av antalet fria valsedlar senareläggs till valåret. Förslagen påverkar inte partiernas rätt till gratis utdrag ur röstlängden med väljarnas adressuppgifter. Utredningens ambition är få till stånd en valadministration inom den nuvarande uppdelningen på central, regional och lokal nivå med endast en ansvarig myndighet på respektive nivå. Utredningen föreslår att länsstyrelserna i stället för skattemyndigheterna skall pröva frågor om rättelse av uppgifter i röstlängd. Detta är huvudregeln vid rättelser. Men i ett särskilt fall skall även den centrala valmyndigheten besluta om rättelser. Det gäller den särskilda frågan om utlandssvenskarnas röstning. Enligt utredningens förslag skall en röst som kommer in i rätt tid – dagen före valdagen – från en utlandssvensk som inte är upptagen i röstlängden kunna leda till att vederbörande tas upp i röstlängden för det aktuella valet. Såväl länsstyrelserna som den centrala valmyndigheten skall kunna förordna någon hos valnämnden att verkställa beslut om rättelser respektive beslut om att någon utlandssvensk skall tas upp i röst- längden. När det sedan gäller frågan om när en begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden senast måste göras föreslår utredningen att denna tidigareläggs före valdagen för att röstlängden skall hinna tryckas i sådan tid att valnämnderna skall kunna få den före valdagen. Vidare föreslår utredningen att beslut om avslag på en begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden skall kunna överklagas och prövas av innan valet hålls och inte som efter det att valet hållits. Med den nuvarande ordningen där röstlängd gäller för ett bestämt val blir prövningsförfarandet meningslöst. Utredningen föreslår vidare av samma skäl att ett överklagande av beslut att inte pröva en för sent gjord anmälan om rättelse av uppgifter i röstlängden, skall kunna prövas av utan att det skall behöva ske i samband med överklagande av hela valet. Det skall bli möjligt att stryka en person från den svenska röstlängden vid val till om han eller hon har tagits upp i röstlängden i ett annat land, under förutsättning att han eller hon inte har fått röstkort för det svenska valet (se vidare avsnitt 10). Huvudfrågan i avsnitt 11 är vem som skall ha det övergripande ansvaret för att det finns platser där väljarna kan lämna sina röster. Två andra frågor som också behandlas i avsnittet är anhållna och häktades möjligheter att rösta och funktionshindrades möjligheter att rösta i vallokal. är ansvaret för att väljarna har en plats att rösta på delat mellan den centrala valmyndigheten och kommunen. Utredningen föreslår att det övergripande ansvaret för att det finns platser i kommunen där väljarna kan lämna sina röster före och på valdagen samlas hos kommunen (valnämnden). Det är hos kommunen som lokalkännedomen finns. Posten Aktiebolags nya servicenät – hur det än utformas – kommer att ställa krav på andra lösningar inte bara för förtidsröstningen utan också för röstningen på valdagen. Det är därför lämpligast att kommunen ges möjlighet att finna flexibla lösningar där röstning på posten kan ses som ett komplement till annan röstning Utredningen föreslår att särskild röstmottagning skall kunna anordnas på centrala kommunala förvaltningar som t.ex. kommun- kontor, stadsdelskontor och på bibliotek, medborgarkontor m.fl. ställen som kan anses lämpliga för uppgiften. Röstning på postkontor är en möjlighet bland andra. För att säkerställa att det finns minst en plats att rösta på på valdagen förutom i vallokalen skall röstmottagning alltid anordnas på valdagen i åtminstone ett kommunkontor eller någon annan central i varje kommun. Öppethållandet bör motsvara vad som gäller för poströstning på valdagen. Utredningen bedömer att den nuvarande möjligheten i vallagen att anordna särskild röstmottagning på valdagen bör användas för att inrätta flera röstningslokaler i ett valdistrikt. Den särskilda röstmottagningen som på uppdrag av den centrala valmyndigheten har ombesörjt vid sjukhus, ålderdoms- hem, kriminalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar eller vårdanstalter (den s.k. institutionsröstningen) kommer på grund av personalminskning inom att upphöra. Det innebär kommunerna i fortsättningen måste klara denna uppgift helt på egen hand. När det gäller häktade eller anhållna föreslår utredningen att dessa skall kunna budrösta Den som på grund av fysiskt funktionshinder inte kan avge sin röst i vallokalen föreslås kunna få avge sin röst utanför vallokalen. gäller att endast utlandssvenskar som befinner sig i eller har möjlighet att brevrösta. Mot bakgrund av att ett stort antal utlandssvenskar i andra länder än de nu nämnda inte har möjlighet att delta i valen på grund av att de befinner sig på orter där det inte anordnas någon röstmottagning, föreslår utredningen att brevröstningen utvidgas till att bli generell för utlandsröstningen. Utredningens bedömning är att den s.k. 10-årsgränsen för utlands- svenskarnas kvarstående i röstlängden skall behållas. Det innebär emellertid att man får räkna med att omkring 3 500 utlandssvenskar kommer att förlora sin rösträtt på grund av att de inte anmäler att de önskar bli upptagna i röstlängden. Med de nuvarande reglerna anses en röst från en utlandssvensk som inte har tagits upp i längden som adressanmälan och den centrala valmyndigheten anmäler efter valet till skattemyndigheten att personen i fråga skall få ett nytt rösträttsdatum som gör att vederbörande tas upp i röstlängden inför samtliga val inom en ny tioårsperiod. Han eller hon får dock inte rösträtt i det aktuella valet Utredningen föreslår att en avgiven röst som kommer in i rätt tid från någon som inte är upptagen i röstlängden skall leda till att vederbörande tas upp i röstlängden för det aktuella valet (se vidare avsnitt 12). Utgången av det senaste riksdagsvalet kunde fastställas fredagen efter valdagen, dvs. efter valdagen, för landstingsfullmäktigevalen i intervallet 8–efter valdagen och för kommunfullmäktige- valen i intervallet 4–efter valdagen. Med införandet av personvalet har det blivit svårare för partierna att förutse personfördelningen. Detta har uppfattats som en nackdel i planeringsarbetet efter valet. Detta aktualiseras när samma person kandiderat i flera val, både i riksdagsvalet och kommunfullmäktige- valet. Utredningen har mot bakgrund härav sett över vilka möjligheter som finns för snabba upp sammanräkningen och mandatfördelningen utan att ställda krav på säkerhet åsidosätts. Utredningen bedömning är att röstsammanräkningen kan utföras snabbare. Inom ramen för den nuvarande ordningen kan detta uppnås genom regelförenkling och tekniska hjälpmedel, men också genom personalförstärkning av länsstyrelsernas räkneorganisation.