sou · GOB328d1 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 28 d1 Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utreda ett nationellt kunskapslyft för vuxna. fast- ställdes direktiv för kommittén (dir. 1995:67). Med stöd av bemyndi- gandet tillsattes kommittén (U 1995:09) . Genom beslut och fastställde regeringen tilläggsdirektiv för kommittén (dir. 1996:71 respektive 1997:104). Kommittén har antagit namnet . Kommunalrådet förordnades som ordförande i kommittén. Ledamöter under utarbetandet av slutbetänkandet har varit f.d. riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), rektor (), riksdagsledamoten (m) (fr.o.m. 1999-08-14), riksdagsledamoten (), folk- högskoleläraren (), riksdagsledamoten (), f.d. riksdagsledamoten (), borgarrådet (s) (fr.o.m. 1996-01-29) och f.d. riksdagsledamoten () (fr.o.m. 1995-12-22). ledamöter har varit riksdagsledamoten , (), riksdagsledamoten () och borgarrådet (). Sakkunniga under utarbetandet av slutbetänkandet har varit om- sorgsöverläkaren , ombudsmannen , ombudsmannen (fr.o.m. 1998-10-27), ut- redaren (fr.o.m. 1999-04-05), förbundsordföranden , departementssekreteraren (fr.o.m. 1998-04-22), departementssekreteraren (fr.o.m. 2000- 02-11), förbundssekreteraren , socionomen (fr.o.m. 1997-05-20) och departementssekreteraren (fr.o.m. 2000-03-16). sakkunniga har varit departementssekreteraren (fr.o.m. 1999-04-12 ), departe- mentssekreteraren (), ombudsmannen (), departementssekreteraren (), ombudsmannen (fr.o.m. 1997-07-03 ), departementssekre- teraren (fr.o.m. 1997-09-29 ), departementsrådet (), departe- mentsrådet (fr.o.m. 1996-08-27 ), projektledaren (), utredaren (), landshövdingen (fr.o.m. 1995-12-22 ), utredaren (fr.o.m. 1998- 08-25 ), departementssekreteraren (fr.o.m. 1996-09-16 ), departementsrådet () och departementssekreteraren (fr.o.m. 1997-09-10 ). Kommitténs sekretariat har under utarbetandet av slutbetänkandet bestått av huvudsekreterare , sekreterare , sekreterare (fr.o.m. 1998-04-20), biträdande sekreterare (fr.o.m. 1998-10-19) och biträdande sekreterare (fr.o.m. 2000-01-01). Kommittéassistent har varit . Enligt direktiven och regeringsbeslut (U1999/3858/V) ska kommittén vara verksam till och 1998 och 1999 rapportera till regeringen. Kommittén har i uppdrag att som en grund för sina slutsatser och förslag om framtida vuxenutbildning följa det femåriga och den verksamhet som kommer till stånd som en följd av den satsningen. Kommitténs åliggande enligt det andra steget i de ursprungliga direktiven, att lägga fram förslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen, arbetslivet och individen och till lämplig arbetsfördelning mellan olika anordnare av samhällsstödd vuxenutbildning, har skjutits fram tills erfarenheterna av gett underlag för nya ställningstaganden. Enligt tilläggsdirektiv och regeringsbeslut (U98/4150/V) ska rapportera om funktionshindrades deltagande 1999 och 2000. I kommitténs uppdrag har också ingått att beakta regeringens direk- tiv (dir. 1994:23) till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden. I det framhålls bl.a. att varje kommitté skall visa hur förslag som innebär utgiftsökningar eller inkomstminsk- ningar skall finansieras. Detta skall ske genom att konkreta förslag om effektiviseringar eller omprövningar lämnas. Dessa skall medföra be- sparingar eller omprioriteringar i första hand inom samma politikområde. Utgiftsökningar eller inkomstminskningar skall således kunna genomföras med totalt sett oförändrade eller minskade resurser. har tolkat detta uppdrag i ljuset av tilläggs- direktiven (dir. 1996:71) till kommittén att komma med förslag som ska kunna ligga till grund för överväganden om de förändringar som be- hövs för att den femåriga satsningen skall kunna leda till en reformerad vuxenutbildning. Regering och riksdag har vid ett flertal tillfället uttryckt att beslutet om satsningen på var ett beslut om en varaktig satsning (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96, rskr.307; skr. 1998/99:121). Med detta betraktelsesätt kan de förslag som kommittén för fram genomföras med i stort sett oförändrade resurser. Om man däremot jämför med situationen före blir läget det mot- satta. Då finns ingen finansiering av förslagen och de kan inte genom- föras med oförändrade resurser. anser att det senare betraktelsesättet är felaktigt. Det skulle dessutom ha gjort till- läggsuppdraget till kommittén att föreslå en ny vuxenutbildningsreform helt meningslöst. Viktiga underlag för kommitténs arbete har varit föredragningar in- för kommittén, seminarier som kommittén organiserat samt kommun- och folkhögskolebesök. Myndigheter, organisationer, kommuner och andra anordnare av vuxenutbildning har beredvilligt försett kommittén med arbetsmaterial. Ett särskilt tack vill kommittén rikta till de kom- muner och folkhögskolor som tagit emot kommittén, dess sekretariat och utvärderare och under intensiva dagar låtit alla dessa besökare dis- kutera och studera i praktiken. Kommittén får härmed överlämna slutbetänkandet SOU 2000:28 Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. 1 Sammanfattning av slutbetänkande ...17 1.1Kunskapslyftet, och Kunskaps- 1.2Översikt av förslag – åtta Individen – rättigheter och möjligheter............................ 1.4Studerande i behov av särskilt stöd – studerande med Tillgång till utbildning – utbildning vuxna och folkhögskola – Kunskapsbygget..................... 1.6Studiestöd och andra former av finansiering av uppe- hälle under studier......................................................... Infrastruktur en lokal tillgång ......................................... Angränsande områden – mål och styrning ...................... Målstyrning – mål för utbildningen för vuxna .................. Styrmedel – statliga organ och myndigheter.................... 1.9Forskning, utveckling och kompetensutveckling för 1.10Omvärld – utbildningspolitiska utmaningar – utbild- Utbildningsbehov – kompetenskrav................................ Vad kostar förslag?................ slutbetänkande – inriktning och I Utvecklingstendenser – utmaningarna och visionerna – ett Scenarier, globala framtidsbilder och svenska prognoser...... Globalisering och kunskapssamhälle ............................... Internationella prognoser och utbildningspolitik ................ Svenska prognoser och utbildningspolitik......................... 3.4Sammanfattning – framtida utmaningar för den svenska Utvecklingstendenser – internationella jämförelser och Utvecklingstendenser och internationella jämförelser....... Strukturutveckling och kompetensbehov i ......... Resultat på samhällsnivå ............................................. Resultat på individnivå................................................. Infrastruktur och pedagogisk-organisatoriska frågor ...... 4.4Sammanfattning och förslag till vuxenutbildnings- 4.4.2Svenska utbildningspolitiska utmaningar – Kunskaps- 5 Visionen – det goda kunskapssamhället – och verkligheten153 5.1Kommitténs vision av en förändrad ungdomsutbildning och ett livslångt lärande ............................................... Ett lärande arbetsliv .................................................... Verklighet och vision................................................... Mål för samhällsstödd utbildning för vuxna................... Ansvarsfördelning och statliga styrmedel...................... Ansvarsfördelning – stat, individ och arbetsliv............... Sammanfattning och förslag........................................ Hur tar vi oss till målet? Den kvantitativa utvecklingen av utbildning av vuxna i 6.1Kvantitativ utveckling av utbildning av vuxna under utbildning av vuxna .................................... Övrig utbildning av vuxna ............................................ Sammanfattning av kvantitativ översikt ........................ Arbetsmarknadsutbildning för arbetshandikappade ........ Vad händer efter arbetsmarknadsutbildningen? Prognoser för framtidens vuxenutbildningsvolym........... Utvecklingen av utbildningsnivån utan vuxenutbildning... 6.3.2Befolkningens utbildningsnivå med hänsyn tagen till Efterfrågan på vuxenutbildning ............enligt enkätsvar Sammanfattning ................och slutsats av prognoserna 7.1Kvalitativ utveckling, pedagogiskt-organisatoriskt Privat- och samhällsekonomiska utvärderingar.............. 7.3.1Vuxenutbildningsverksamhet i ett jämförande kommun- De internationella utvärderarna .................................... 8.2Kommunal vuxenutbildning – kostnader och statsbidrag Hur tar vi oss till målet? Det livslånga lärandet – ansvarsfördelning, finansierings- modeller och kostnader........................................................ Ansvarsfördelning – utgångspunkter ............................ Ett Kunskapsbygge i utbildning för vuxna ..... Garanti för vuxna till ett Kunskapsbygge ...................... Kunskapslyft till gymnasienivå – en definition ............... 9.2.4Rättighet i kombination med statliga medel till det generella statsbidrags- och utjämningssystemet............. 9.2.5Garanterad mångfald avseende utbud och pedagogik i kombination med statliga medel till det generella stats- bidrags- och utjämningssystemet.................................. Kunskapsbygge i folkhögskolan................................... Genomförande av reformen ........................................ Bedömningar, volym och kostnader.............................. 9.4.2Kostnader för reformen i kommunerna och i folkhög- Eftergymnasial utbildning annan än högskoleutbildning... Kulturliv, informativa verksamheter och infrastruktur .... Sammanfattning av förslag och kostnader .................... Sammanfattning av förslagen ...................................... Sammanfattning av kostnader...................................... 10 Finansiering av uppehälle under studier – statligt 10.1Beskrivning av gällande och föreslagna studiestöds- studiestödsproposition i korthet....................... 10.2Undersökningar och beskrivande statistik med fokus 10.2.1 Vuxenutbildning på högskolenivå ................................. 10.2.2Studiestödets effekter för deltagare inom Med fokus på det särskilda utbildningsbidraget, UBS..... En CSN-undersökning av studiestödets användare........ 10.2.5Beskrivande statistik avseende deltagare med statligt studiestöd i gymnasial vuxenutbildning.......... 10.2.6Deltagare i med anställning – en AMS- Diskussion med fokus på studiestödssystemen.............. 10.3.2Sammanfattande diskussion utifrån redovisade statistik- Förslag och kostnader................................................. Förslag på förändringar av studiestödssystemet............ Kostnadsberäkningar för studiestöd ............. 11 Alternativa sätt att finansiera livsuppehälle under studier..396 11.1Övergripande diskussion om social- och arbetslöshets- 11.2.3EU:s Mål 3, individuell kompetensutveckling i arbets- livet och kompetenskonton........................................... Utvecklingsgaranti för ungdomar i åldern 20–....... Socialförsäkringar vid sjukdom och funktionshinder....... Förtidspension och sjukbidrag...................................... Reflektioner och förslag.............................................. Reformering av arbetslöshetsförsäkringen.................... 11.6.3Flexiblare studier med EU:s Mål 3 och individuell kompetensutveckling i arbetslivet................................. 11.6.4 Studier med socialbidrag.............................................. 11.6.5Utökade möjligheter att studera med introduktions- Sammanfattning av förslag.......................................... 12 Särskilda målgruppsfrågor: invandrare och jämställdhet ....456 Invandrare, flyktingar och sfi....................................... Finansiering av utbildning............................................. Satsningar på ökat deltagande ..................................... Kvinnor och män i vuxenutbildningen ........................... 12.2.2Regeringens prioriteringar och exempel på några 13 Studerande med funktionshinder.......................................... 13.1.1Frågor rörande studerande med funktionshinder i detta Mål för den svenska handikappolitiken......................... Utgångspunkter för kommitténs arbete......................... Genomförande av handikappuppdraget......................... Definitioner och avgränsningar .................................... Gemensamma iakttagelser inom vuxenutbildningen........ 13.2.1Vad säger statistiken om vuxenutbildning och funk- 13.2.2Kunskaper inom vuxenutbildningen vad avser funktions- hinder, rättigheter, undervisningsmetoder och stöd- 13.2.3Iakttagelser rörande särskilt stöd och särskilda Iakttagelser från olika vuxenutbildningsformer .............. 13.3.2Invandrare med funktionshinder i utbildning Boende- och omsorgskostnader inom folkhögskolan...... Reflexioner och förslag............................................... Utgångspunkter för kommitténs förslag........................ 13.4.2Reflexioner och förslag rörande särskilt stöd och sär- 13.4.3 Ökad kunskap om funktionshinder................................ 13.4.6Utgångspunkter för ett nytt system för finansiering av 13.4.9Invandrare med funktionshinder inom den kommunala utbildningen för vuxna ................................................. Boende- och omsorgskostnader inom folkhögskolan...... förslag i kapitel 13 ...................................................... 13.5Sammanfattning av uppdraget att utreda situationen för studerande med funktionshinder................................... 14 Vuxenpedagogik och flexibelt lärande .................................. Kunskap, bildning och vuxenlärande ............................. Perspektiv på vuxenpedagogik ..................................... 14.1.4Arbetsplatsförlagd utbildning och lärande på arbets- 14.1.5Flexibelt lärande – en organisatorisk och vuxen- 14.1.6 Flexibelt lärande med datorstöd ................................... 14.1.7Distansutbildning med IT i ett vuxenpedagogiskt Vuxenpedagogik och modern teknik ............................. Distansutbildning med IT – några utvecklingsexempel... Distansutbildning och funktionshinder. Information – kunskapsspridning.................................. Utbildning och kompetensutveckling............................. Sammanfattning – förslag och kostnader...................... Förslagen i sammanfattning......................................... Kostnaderna i sammanfattning..................................... 15.1Statliga myndigheter och relationen stat-kommun- Stat – kommun ........................................................... 15.1.3 Regionalt och interkommunalt samarbete...................... 15.2Styrdokument och särskilda mål för samhällsstödd utbildning för vuxna .................................................... 15.2.1 Övergripande mål för samhällsstödd vuxenutbildning..... 15.2.2Styrdokument för utbildning för vuxna och för statens skolor för vuxna......................................... 15.2.3 Styrdokument och särskilda mål för folkbildningen ........ 15.2.4Styrdokument och särskilda mål för övrig samhällsstödd 15.3Övriga organisationsfrågor – sfi, särvux och fristående Sammanfattning av förslag och kostnader .................... 16 Infrastruktur i övrigt.............................................................. 16.1Uppsökande verksamhet, rekrytering, vägledning och 16.1.1 Uppsökande verksamhet – rekrytering......................... 16.1.2Studie- och yrkesvägledning – Individuella studieplaner . Att organisera utbildning.............................................. Ansvar – organisation ................................................. Utbudet och dess organiserande .................................. Att genomföra utbildning............................................. Flexibelt lärande – individuella studiegångar.................. Utvärdering i klassrummet ....................................... 17 förslag, kostnadskonsekvenser samt reformens genomförande .......................................... Reservationer och särskilda yttranden......................................... Bilaga: Kommittédirektiv .............................................................. 1.1Kunskapslyftet, och Kunskapsbygget startade sin verksamhet 1995. Kommitténs huvuduppgift har varit att ta fram underlag för en nationell svensk vux- enutbildningspolitik. Vad ska staten göra för att åstadkomma ett fortsatt – som det står i kommitténs direktiv – kunskapslyft för vuxna som en del i en strategi för ett livslångt lärande? Vid sidan om huvuduppdraget, att föreslå en reformering av vuxenutbildningen, har haft två specialuppdrag – att utvärdera Kunskaps- lyftsprojektet och att utreda situationen för studerande med funktions- hinder. Kommittén har tidigare publicerat åtta delbetänkanden. SOU 1996:27 En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. SOU 1996:164 Livslångt lärande i arbetslivet – steg på vägen mot ett kunskaps- samhälle. SOU 1996:188 Vuxenutbildare ser på sig själva. SOU 1997:120 Vuxenpedagogik i – Forskning, utbildning, utveckling – En kartläggning. SOU 1997:158 Vuxenpedagogik i teori och praktik – i fokus. SOU 1998:51 Vuxenutbildning och livslångt lärande – Situationen inför och med . SOU 1999:39 Vuxenutbildning för alla? – Andra året med . SOU 1999:141 Från till en Strategi för Livslångt Lärande. Ett per- spektiv på svensk vuxenutbildningspolitik. började och är en femårig statlig satsning. Det vänder sig främst till arbetslösa vuxna som saknar treårig gymnasial utbildning, men även anställda och andra vuxna kan delta i mån av plats. Över 100 000 heltidsplatser har funnits tillgängliga och ett särskilt utbildningsbidrag, UBS, har varit kopplat till projektet. Kunskapsbygget är det sammanfattande namn Kunskapslyftskom- mittén gett sina förslag till vuxenutbildningsreform som presenteras i denna rapport. Det är kommitténs förhoppning att förslagen och under- laget i kommitténs slutbetänkande ska öppna för en bred diskussion om vuxenutbildningen och att vi därmed kan ta några steg på vägen mot ett effektivt och rättvist kunskapssamhälle i , ett kunskapssamhälle tillgängligt för alla. har valt att anlägga ett helhetsperspektiv. Dels i så måtto att kommittén inte bara ser på utan på som en del i världen. Dels i så måtto att kommittén inte bara diskuterar vuxenutbildningspolitik utan vuxenutbildningspolitik som en del i ut- bildningspolitiken och den allmänna ekonomiska politiken – även om kommittén självfallet ägnar speciell uppmärksamhet åt sina kärnfrågor, det vill säga fortsättningen på och det särskilda utbildningsbidraget, UBS, efter . Med det synsätt som har – att vi befinner oss i början på utvecklingen av det livslånga lärandet – är det naturligt att de förslag som kommittén för fram å ena sidan har karaktären av stegvis reformering. Å andra sidan är siktet inställt på djupgående för- ändringar av utbildningssystemet och vuxenlärandet i syfte att dels på- verka samhällsutvecklingen dels anpassa dem till omvärlden. Vad menar med vuxenutbildning? Utbildning för vuxna är all den utbildning en människa genomgår efter den utbildning upp till och med gymnasial nivå som barn/ungdomar genomgår i en följd. Vuxenutbildning kan kompensera tidigare avbruten eller ej fullföljd ungdoms- utbildning, komplettera och bygga på tidigare utbildning eller utgöras av utbildning inom ett helt nytt område. Här ingår utbildningsformerna vuxenutbildning, inklusive särvux (vuxenutbildning för utvecklingsstörda) och sfi (svenskundervisning för invandrare), SSV (statens skolor för vuxna), folkbildning, arbetsmarknadsutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande skolor och högskola. 1.2Översikt av förslag – åtta teman sammanfattar nedan sina förslag i åtta teman, vilket illustreras i figuren på nästa sida. Motsvarande diskussioner finns i själva betänkandet men då uppla gt på ett annat sätt. reformering av utbildningen för vuxna tar sin utgångspunkt i individen. Individen ska få större rättigheter och möjligheter att studera. Tema 1 handlar om vuxnas rättigheter till en god grundutbildning upp till och med gymnasienivå – rätt till studier i utbildning, rätt till hela det gymnasiala utbudet, att få börja , att få stöd och vägledning. Tema 2 handlar om studerande i behov av särskilt stöd och stude- rande med funktionshinder. Kommittén föreslår bl.a. att den studerande ges rätt till en fördjupad individuell studieplan och utökad stödunder- visning; att vuxenutbildningen får tillgång till specialpedagogiskt stöd och att staten finansierar kostnaderna för utbildningstolk till döva och hörselskadade. Kommittén bedömer i Tema 3 att en nödvändig, långsiktig nivå på den framtida vuxenutbildningen upp till och med gymnasienivå ligger på 137 000 helårsplatser i utbildning för vuxna och på folkhögskolor. Förslaget förutsätter kraftfulla rekryteringsinsat- ser och ett förstärkt studiestöd om de aktuella målgrupperna ska kunna nås i den tänkta omfattningen. Om inte finansieringen är ordnad är det många – inte minst vuxen- studerande – som tvekar att ta steget in i studier. Kommittén lägger i Tema 4 förslag på hur det nya studiestödssystemet kan förbättras ytter- ligare. Till individernas stöd ska det, som närmare beskrivs i Tema 5, ute i kommunerna finnas tillgång till en bra infrastruktur för livslångt lärande: uppsökande verksamhet – rekrytering; studie - och yrkesvägledning – individuella och fördjupade studieplaner; validering; samarbete mellan utbildningsanordnare och kommunala förvaltningar, med näringsliv och arbetsförmedling; flexibelt lärande – individuella studiegångar, IT- baserat lärande; utvärdering och kvalitetssäkring på lokal nivå. I Tema 6 betonar kommittén vikten av samordning med ungdoms- utbildning, arbetsmarknadsutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, högskola, arbetsliv, kulturliv och ekonomisk politik. Målstyrningen och dialogen med kommunerna måste också utvecklas liksom den statliga myndighetsstrukturen så att den avspeglar det livslånga lärandet. Kommittén hyser stora förhoppningar om att de förslag till satsningar på forskning, utveckling och kompetensutveckling som beskrivs i Tema 7 ska leda till att individerna successivt får allt större möjligheter till ett flexibelt, livslångt lärande. Tema 8 diskuterar omvärlden. Globalisering, kunskapssamhälle och informationssamhälle – hur ser de utbildningspolitiska utmaningarna ut? De framtida utbildningsbehoven? Individen - rättigheter och möjligheter grundläggande utbildning, gymnasial utbildning, mångfald, vägledning, validering 2.Studerande i behov av särskilt stöd- studerande med funktionshinder individuella studieplaner, utökad stödundervisning, specialpedagogiskt stöd, tolkning 3.Tillgång till utbildning - vuxenutbildning och folkhögskola - Kunskapsbygget utbildningsplatser, utbildning för vuxna, folkbildning, Kunskapsbygget 4.Studiestöd och andra former för finansiering av uppehälle under studier studiestöd, särskilt utbildningsbidrag, UBS, åldersgränser, timersättning, internatbidrag, utbildningsbidrag, förtidspension 5.Infrastruktur - en lokal tillgång information, vägledning, individuella studieplaner, validering, kvalitetssäkring av utbildningsanordnare, kompetensutveckling för vuxenutbildare, flexibelt lärande, samarbete mellan utbildningsanordnare, bibliotek, kommun arbetsförmedling och näringsliv, infrastruktur för IT-baserat lärande Avgränsande områden - mål och styrning ungdomsutbildning, arbetsmarknadsutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, högskola, arbetsliv, kulturliv, informativa verksamheter, ekonomisk politik, målstyrning, dialog, utvärdering, statliga organ och myndigheter Forskning, utveckling och kompetensutveckling för vuxenutbildare forskning om livslångt lärande, utveckling av webbaserat lärande, kompetensutveckling för vuxenutbildare globalisering, kunskapssamhälle, informatinssamhälle, utbildningspolitiska utmaningar, 1.3Individen – rättigheter och möjligheter Varje kommuninvånare har enligt skollagen rätt att delta i grundläg- gande vuxenutbildning.