sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Det finns ett detaljerat regelsystem fö r samordning av medlems- lä ndernas regler fö r social trygghet, vilket inkluderar arbetslö shets- fö rsä kringen. Huvudregeln ä r att en person skall vara arbetslö shetsfö rsä krad i det land man arbetar i, ä ven om denne ä r bosatt i ett annat. Om en person dä remot ä r utsä nd fö r arbete i ett annat medlemsland kan denne fortfarande vara fö rsä krad i hemlandets arbetslö shetskassa under utlandsvistelsen. Som arbetstagare har en person också rä tt att tillgodorä kna sig arbets- och fö rsä kringsperioder som ä r utfö rda i andra lä nder. 56 Wadensjö , E. [1991]. 220 Utbildning fö r att mö ta framtida behov Möjlighet att söka arbete inom EU En person som ä r helt arbetslö s kan under vissa villkor sö ka arbete i ett annat medlemsland med bibehå llen svensk arbetslö shets- Fö r att få ersä ttning utbetald i ett annat land krä vs att personen i frå ga har ett sä rskilt intyg frå n sitt hemland. Mö jligheten att sö ka arbete i att annat medlemsland ä r normalt begrä nsad till tre må nader (dä rav kallas personer som erhå llit detta intyg fö r tremå naderssö kande). Efter denna tidsperiod kan vä rdlandet avvisa personen om de anser att denne inte ä r aktivt arbetssö kande eller om mö jligheterna fö r denne att finna en anstä llning tycks vara små . beviljade invandrarverket cirka 2 500 uppehå lls- tillstå nd fö r personer som avså g att arbeta, bedriva egen verksamhet eller tillhandahå lla tjä nster. Samma å r sö kte cirka 1 950 arbetslö sa svenskar intyg fö r att sö ka arbete i annat EU/ EES-land, och cirka 1 500 av dessa beviljades. Hur må nga som verkligen lyckades få ett arbete utomlands ä r ä nnu oklart, men en undersö kning gjord 1997 tyder på att cirka hä lften av dem som beviljats intyg fö r att sö ka arbete utomlands fick en anstä llning. Kä llor: AMS [1999] och enligt telefonuppgift frå n AMS . 7.5.3Ö kat intresse fö r utlandsstudier I takt med en fortsatt internationalisering blir det också allt vanligare att studenter vä ljer att studera i andra lä nder. studerade cirka å tta procent av samtliga hö gskolestuderande i utlandet, och antalet elever med studiemedel som lä ser utomlands har tiodubblats på tio å r. Ä ven antalet utlä ndska studenter i har ö kat kraftigt. Antalet personer som beviljats uppehå llstillstå nd fö r studier i har nä stan fyrdubblats sedan bö rjan av , och å r 1998 beviljades totalt 4 365 personer uppehå llstillstå nd fö r studier i . fö rklaringar till att En av dessa ä r hö gskolor och universitet i olika lä nder. Vidare ä ndrades reglerna fö r studiemedel fö r utlandsstudier å r 1989, och erbjuds studiemedel fö r studier i utlandet ä ven om motsvarande utbildning finns i . En annan mö jlig fö rklaring ä r att språ kundervisningen i den Utbildning fö r att mö ta framtida behov 221 svenska skolan fö rstä rkts kraftigt under de senaste å rtiondena, och dagens studenter behä rskar flera språ k, vilket gö r det mö jligt fö r studenterna att lä sa i ett annat land. Tillgå ngen på humankapital ä r viktig fö r ekonomins tillvä xt- fö rutsä ttningar på lä ngre sikt och kan dä rmed bidra till att hantera en ö kad fö rsö rjningsbö rda till fö ljd av en å ldrande befolkning. Forskningen om sambandet mellan utbildning och tillvä xt ger dock inga entydiga rekommendationer om vilken utbildningspolitik som bö r fö ras ä ven om en vä l fungerande grundlä ggande utbildning ä r av stor vikt. Betydelsen av den utbildning som ges i unga å r kommer sannolikt att ö ka om kompletterande vidareutbildning senare i livet blir viktigare. Tillgä nglig statistik talar fö r att den svenska skolan klarar av att ge de flesta elever en god kunskapsbas fö r arbetslivet och fö r fortsatta studier. Andelen som gå r vidare till gymnasiet ä r mycket hö g. Svenska gymnasieelever klarar sig också bra i internationella jä mfö relser av studieprestationer. I ett lä ngre perspektiv ä r det emellertid oroande att må nga fortfarande inte fullfö ljer gymnasiet med godkä nda betyg. Det behö vs sä rskilda insatser fö r elever som annars riskerar att lä mna skolan i fö rtid. Det ä r viktigt att dessa insatser sä tts in så tidigt som mö jligt i utbildningssystemet. Ö vergå ngen till ett samhä lle som mer och mer prä glas av kunskaps- intensiv produktion och en vä xande tjä nstesektor stä ller sannolikt nya krav på arbetskraftens utbildning bå de i form av fä rdigheter vid sidan av den formella utbildningen och mö jligheter till kompletterande utbildning senare i livet. Fö rutsä ttningarna fö r att en så dan utveckling skall vara fö renlig med en relativt jä mn lö nespridning torde vara bä ttre i ä n i må nga andra lä nder, vilket inte minst visas i de internationella fä rdighetstesterna. Dessutom har mö jligheterna till kompletterande grund- och yrkesutbildning successivt byggts ut . I den utsträ ckning det stä lls ö kade krav på å terkommande utbildning i arbetslivet krä vs emellertid en lö nebildning som fö rmå r att premiera så dan utbildning. I annat fall finns en risk fö r att struktur- omvandling och konkurrenskraft hä mmas. Matematiska fä rdigheter tycks ha betydelse fö r tillvä xten. Sä rskilda insatser fö r att fö rbä ttra spetskunskaper i matematik och naturvetenskap i gymnasieskolan, men ä ven tidigare, kan dä rfö r vara motiverade mot 222 Utbildning fö r att mö ta framtida behov bakgrund av det tydliga sambandet mellan dessa ä mnen och framgå ngar på arbetsmarknaden (indikerade av hö gre lö n). Som konstaterats ovan tycks avkastningen på teknik och naturvetenskap vara hö g i den privata sektorn och det ä r så ledes inte sjä lvklart att utbildningens lö nsamhet utgö r en flaskhals . Ä ven utbudet av platser må ste anpassas så att den ö kade efterfrå gan kan tillfredsstä llas. Tillgå ngen på utbildad arbetskraft på verkas också av genomströ mningen i utbildningssystemet. Utbyggnaden av antalet platser i hö gskolan har inte resulterat i motsvarande ö kning av antalet nybö rjare. Å tgä rder som stimulerar till ö kad effektivitet i utbildningssystemet kan dä rfö r vara motiverade. En ö kad internationell rö rlighet bland studenter och hö gutbildade kan fö rutses. Gynnsamma studievillkor och relativt god utbildningsstandard i den svenska hö gskolan i kombination med internationellt sett lå ga lö ner fö r hö gutbildade och hö ga skatter kan utgö ra ett problem i detta avseende. Det finns så ledes en risk fö r att blir en nettoexportö r av utbildad arbetskraft. kan det svenska samhä llet i allmä nhet och nä ringslivet i synnerhet dra nytta av en ö kad internationell rö rlighet som bidrar till att fö ra in nya idé er och kunskaper. Det ä r så ledes viktigt att arbetsgivarna utnyttjar den kompetens som tillfö rs landet via invandringen. Att personer som invandrat till få r en lä gre avkastning ä n sina svenska kolleger indikerar brister i arbetsmarknadens funktionssä tt som det ä r angelä get att motverka. 8Näringslivets omvandling och förutsättningar Ekonomisk tillväxt är en avgörande faktor för hur välfärdssystemens utmaningar kan hanteras. Ju högre tillväxten är, desto större möjligheter att klara finansieringen, eftersom tillväxt innebär ökade inkomster och därmed högre skatte- och avgiftsintäkter. En god utveckling i näringslivet är därför en grundförutsättning för att klara anpassningen till de förändringar som den demografiska utvecklingen för med sig. Goda förutsättningar för företagen driver fram mer investeringar, högre produktivitetstillväxt, större produktion samt snabbare expansion av svenskt näringsliv och bidrar därigenom till att höja tillväxten. En god konkurrenskraft och ett gott företagsklimat är således avgörande faktorer för finansieringen av välfärdssystemen . I detta kapitel koncentreras den första delen på de förändringar som skett i näringslivet och som med stor sannolikhet kommer att fortsätta att påverka svenskt näringsliv framöver. I kapitlets två avslutande avsnitt diskuteras hur svenskt näringsliv står sig i en konkurrensutsatt värld. Dels behandlas hur pass konkurrenskraftigt och svenskt näringsliv är, dels diskuteras om förutsättningarna för näringslivet kan hävda sig vid en jämförelse med utlandet. 8.1Fyra trender påverkar strukturomvandlingen har valt att lyfta fram fyra trender i den förändringsprocess som ständigt pågår i näringslivet. Dessa trender har påverkat hela näringslivet , både i och utomlands, och kommer sannolikt att fortsätta att göra det under överskådlig framtid. Internationaliseringen, ett ökat miljömedvetande , och ett allt mer kunskapsbaserat och tjänsteinriktat näringsliv utgör de fyra trenderna. 224 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Ä ven om den offentliga sektorn ä r stö rre i ä n i nä stan alla andra vä stlä nder, ä r den nä ringslivet vad gä ller produktion och sysselsä ttning. Nä ringslivets fö rä dlingsvä rde utgjorde har så ledes vuxit snabbare ä r dä remot ofö rä ndrad ().1 8.1.1Fortsatt internationalisering av nä ringslivet Handel och annat ekonomiskt utbyte mellan lä nder spelar en avgö rande roll fö r ekonomiska vä lstå nd. Genom handel vidareutvecklas den internationella arbetsdelningen som effektiviteten i anvä ndningen av befintliga resurser ö kar. Vä rldshandeln har vuxit i grova drag dubbelt så snabbt som den samlade produktionen i vä rlden. Utlandsinvesteringarna har i sin tur ö kat snabbare ä n handeln. Fö r har utrikeshandeln haft en extra stor betydelse . Medan den samlade produktionen ö kat , har den svenska exporten nä stan fö rdubblats.2 Ö kat flö de av direktinvesteringar Den ö kande utrikeshandeln hä nger samman med att de globala direkt- investeringarna har ö kat dramatiskt de senaste tio å ren, frå n 60 till 400 miljarder dollar.3 Ä ven flö dena av direktinvesteringar till och frå n har ö kat , vilket framgå r av diagram 8.1. 1Må tten inkluderar ä ven kommunala och statliga fö retag. 2I fasta priser (1991), 1990–1998. SCB [f]. 3United Nations [1998]. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 225 Diagram 8.1 Direktinvesteringsflöden –1998 Svenska direktinvesteringar i utlandet Anm: ingå r kortfristiga lå n i definitionen av direkt- investeringar. 1997 och 1998 å rs siffror ä r rensade fö r kortfristiga lå n, så att nivå erna blir jä mfö rbara med tidigare å r. Kä lla: Riksbank. Sö kandet efter stordriftsfö rdelar och efter en mer rationell fö retagsstruktur medfö r att enskilda fö retagsenheter få r till uppgift att betjä na koncernen globalt, vilket ö kar handeln inom fö retagen. Nä stan av det internationella direktinvesteringsflö det sker i form av uppkö p av existerande fö retag. har volymerna i fusionerna kontinuerligt ö kat och uppgick i den samlade vä rldsekonomin till , dvs drygt tio gå nger BNP (se tabell 8.1). Tabell 8.1 Företagsfusioner i världen, EU och 1990 och 1998 Fö retagskö pens vä rde respektive antal fö retag Anm: Fusionerna avser utlä ndska uppkö p, dvs kö paren ä r av annan nationalitet ä n det uppkö pta fö retaget. Siffran fö r visar utlä ndska uppkö p i . Kä lla: Data [1999]. 226 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Lå ngtidsutredningen ä r en stor mottagare av direktinvesteringarna. Inom EU har endast , och mottagit mer utlä ndska direktinvesteringar (i absoluta tal) ä n . Det ö kade inflö det av utlä ndska direktinvesteringarna har bidragit till att andelen anstä llda i utlä ndska fö retag i har ö kat frå n 1997.4 Utlä ndska fö retag bidrar med ny teknik, nytt ledarskap och nya arbetsformer. Under senare å r har allt fler internationella fö retag inom IT- och telekommunikationssektorerna fö rlagt verksamheter i , bland annat lockade av god tillgå ng på kompetent arbetskraft. Allt stö rre svenska investeringar utomlands De svenska storfö retagen har mycket framgå ngsrikt internationaliserat sin verksamhet (se tabell 8.2). Etablering utomlands har kompenserat fö r en liten hemmamarknad och ö kade fö rsä ljningsintä kter har gjort det mö jligt att finansiera strategiska satsningar inom marknadsfö ring och FoU. Sysselsä ttningen i svenska koncerners anlä ggningar utomlands har stigit , medan den har fallit i koncernernas svenska anlä ggningar.5 Tabell 8.2 Utlandsandel hos de svenska internationella industrikoncernerna Fö rä dlingsvä rde Kä lla: SCB [1999b]. Expansionen i utlandet har till stor del skett i tjä nstefö retag och andelen utlandsanstä llda i dessa fö retag ö kade frå n . Motsvarande sysselsä ttningsutveckling fö r industrin ä r en ö kning frå n . Den tilltagande internationaliseringen av tjä nste- sektorn medfö rde att sektorn gjorde stö rre direktinvesteringar i utlandet ä n industrin i bö rjan av (se ä ven avsnitt 8.1.4). 4 Att ö kningen av antalet anstä llda i utlä ndska fö retag oftast kommer av att svenska fö retag fö rvä rvats indikeras av att 490 svenska fö retag blivit uppkö pta , enligt pressmeddelande frå n Industrifö rbundet [1999]. 5 SCB [1999e]. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 227 har utlä ndska direktinvesteringar i tjä nstesektorn frä mst gjorts inom bank-, finans- och fö rsä kringssektorn.6 Direktinvesteringarna och fö retagsfusionerna ä r en del av en struktur- omvandling, som innebä r stora omstä llningar i bå de de fö rvä rvande och i de fö rvä rvade fö retagen. En aspekt på denna omstä llning som flitigt diskuterats i svenska medier under senare å r ä r placeringen av fö retagens huvudkontor vid sammanslagningar samt utflyttning av svenska fö retags huvudkontor. I samband med flyttningen av huvudkontoren flyttas ofta också hö gkvalificerade tjä nster inom juridik, bank, finans och marknads- fö ring som fö retagens centrala staber anvä nder sig av. gå r trenden mot svagare geografisk koppling mellan koncernledning och ö vrig verksamhet. Produktionen har sedan lä nge skilts frå n huvud- kontoren och samma sak gä ller i allt hö gre grad ä ven FoU. Anledningen ä r att lokaliseringen av FoU blivit allt mer beroende av utbudet av forskarkompetens och fö rdelen av att verka i en miljö dä r fler fö retag och forskare i samma bransch finns samlade. Faktorer som har betydelse fö r huvudkontorens lokalisering ä r nä rheten till finansiella marknader, goda kommunikationer och internationella kontakter samt tillgå ng till kvalificerade konsulttjä nster och kvalificerad arbetskraft. Fö ljaktligen ligger huvudkontoren allmä nt sett i stö rre internationella stä der. Nä rheten till ä garna har också i må nga fall vä gt tyngre ä n nä rheten till marknaden. Placeringen av huvud- kontoren kan också på verkas av fö retagsledningens inkomster och tillgå ng till bra fö rbindelser fö r resor.7 Debatten kring huvudkontorens placering har i i hö g grad kretsat kring skattefrå gor. Det ä r dock sannolikt att den senaste tidens utflyttning frä mst hä nger samman med fö retagens globaliserings- strategi. kommer alltid att ha svå rt att konkurrera med stä der som , , , , Zü rich och , som ligger mer centralt och vars finansmarknader ä r stö rre. Eftersom det mesta tyder på att fö retagssammanslagningar och uppkö p kommer att fortsä tta, innebä r det att allt fler svenska fö retag kommer att fusioneras eller bli uppkö pta och att allt fler utlä ndska bolag få r svenska ä gare. Mot bakgrund av perifera lä ge i norra ä r det dä rfö r sannolikt att allt fler huvudkontor kommer att lä mna landet. 6Utlandsinvesteringarna 1998 på verkades framfö rallt av sammanslagningen av finska Meritabanken och svenska Nordbanken (vä rt ). 7Invest in () [1999]. 228 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 8.1.2Miljö kraven ö kar i betydelse Nä ringslivet på verkas av miljö krav och av det ö kade miljö medvetandet i samhä llet. Miljö krav har tidigare enbart setts som en restriktion fö r det enskilda fö retaget, men fö rä ndrade krav frå n kunder kan ä ven stimulera till nya produkter och produktionsprocesser, vilket i sin tur kan ge tillträ de till nya marknader. Miljö politiken har också ä ndrat karaktä r . Frå n att uteslutande ha utgjorts av direkta regleringar, så som faststä llda grä nser fö r utslä pp, anvä nds i allt hö gre grad ekonomiska styrmedel så som miljö skatter och miljö avgifter. Det ger fö retagen ett stö rre handlings- utrymme genom att miljö fö rbä ttrande å tgä rder kan vidtas dä r dessa kostar minst. Miljö politiken har ä ven i allt hö gre grad kommit att fö ras på ett internationellt plan, eftersom regionala och globala miljö problem krä ver internationell samverkan. Inom EU finns i må nga fall en strä van att harmonisera miljö regler som ä ven rö r lokala miljö problem. Detta motiveras snarare av konkurrensskä l ä n av miljö skä l, då vissa miljö krav kan uppfattas som diskriminerande på den inre marknaden. Frå gan om miljö kravens fö renlighet med en handelsliberalisering ä r också fö remå l fö r diskussioner inom vä rldshandelsorganisationen . Ö kande miljö krav frå n marknaden Fö rutom staten stä ller också marknaden krav på fö retagens miljö hä nsyn. Kraven stä lls bland annat av konsumenter, men också av andra fö retag som vill profilera sig på miljö områ det och som dä rmed krä ver av sina underleverantö rer att dessa tar miljö hä nsyn. aktiefonder med miljö profil har skapats, vilka styr investeringar till mer miljö medvetna fö retag. Marknadens betydelse som på drivare i fö retagens miljö arbete har ö kat . I två enkä tundersö kningar genomfö rda 1991 och 1995 av Ingenjö rsvetenskapsakademien (IVA) stä lldes till fö retag frå gan vem som skapar miljö kraven i fö retagen.8 Enkä tsvaren visade att miljö krav frå n stat, kommun eller myndighet minskat i betydelse (frå n ) och att kundkravens betydelse ö kat (frå n ) . Utö ver detta hade konkurrenter, opinion, anstä llda och ä gare en viss roll nä r det gä ller att formulera miljö krav. Intresset frå n marknadens sida har lett till ett ö kat informationsflö de om produkters miljö på verkan och fö retagets eget miljö arbete. Bland annat ger ett antal fö retag ut miljö redovisningar på frivillig basis. Olika system fö r att sä kerstä lla kvaliteten på denna information har 8 IVA [1996]. Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 229 också vuxit fram, så som enhetlig miljö mä rkning och miljö lednings- och certifieringssystem som EMAS och ISO 14001.9 Syftet med de senare systemen ä r att etablera arbetsformer och rutiner fö r miljö arbetet. Intresset fö r denna typ av system kan också ses som ett uttryck fö r miljö frå gans betydelse fö r KRAV-mä rkta, dvs framstä llda ekologiskt odlad areal. av den totala skogsarealen ä r certifierad enligt FSC (), som stä ller så vä l ekologiska som sociala och ekonomiska krav på skogsbruket. Frå n 1995 till skedde en ö kning av antalet miljö certifierade fö retag frå n en handfull till nä rmare 950 stycken. Det faktum att det i hö g grad ä r kunder och andra fö retag som driver på fö retagens miljö arbete tyder på att miljö profilering kan utgö ra ett viktigt konkurrensmedel ä ven . Hur stor ä r miljö industrin? I vissa sammanhang framhå lls miljö industrin som en snabbt vä xande bransch. har det varit svå rt att belä gga så dana på stå enden med siffror, eftersom sektorn inte tidigare varit klart definierad. Statistiska centralbyrå n har presenterat ett fö rsta fö rsö k att bygga upp en databas ö ver svenska fö retag och arbetsstä llen som bedö ms uppfylla den definition av miljö industrin som har fö reslagits av och (se faktaruta 8.1).10 och definition av miljöindustrin Industrin fö r miljö varor och tjä nster bestå r av aktiviteter som producerar varor och tjä nster som mä ter, fö rebygger, minimerar eller å terstä ller fö rstö rd miljö i vatten, luft och jord samt ä ven de problem som ä r relaterade till avfall, buller och ekosystem. Detta innefattar ä ven renare teknologier samt varor och tjä nster som minskar miljö risker eller minimerar utslä pp och resurs- anvä ndning. Kä lla: SCB [1999d]. 9Internationella standardiseringsorganisationen, ISO, har utvecklat systemet ISO 14001 och EU har utvecklat miljö styrningssystemet EMAS (Scheme). 10De uppgifter som presenteras har tagits fram vid Miljö rä kenskaperna, SCB. 230 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Nå gra preliminä ra resultat ä r att miljö industrins drygt 7 000 fö retag hade cirka 95 000 anstä llda 1998. Den totala omsä ttningen fö r miljö industrins 4 500 fö retag som omfattas av momsregistret, var 1998 nä rmare (exklusive moms). Exporten uppgick till (exklusive moms). De s k kä rnbranscherna inom miljö industrin sysselsatta 13 000 personer, omsatte och exporterade fö r 1998.11 Eftersom statistik saknas i frå ga om utvecklingen ö ver tiden ä r det inte mö jligt att dra nå gra slutsatser huruvida miljö industrin ä r en snabbt vä xande bransch eller inte. Den bedö mning som kan gö ras utifrå n tillgä nglig statistik tyder emellertid på att miljö industrin har en begrä nsad roll i svenskt nä ringsliv. Miljö krav på verkar vissa Ä ven om marknaden i dag har få tt en ö kad roll som på drivare i fö retagens miljö arbete, spelar regelverken alltjä mt en stor roll fö r fö retagens agerande. Miljö krav kan leda till mer eller mindre omfattande strukturfö rä ndringar i ekonomin. I kapitel 5 diskuterades behovet av å tgä rder fö r att uppnå det å tagande om minskade utslä pp av vä xthusgaser som gjort och hur svensk ekonomi på verkas av olika ekonomiska styrmedel fö r att minska utslä ppen. Ett sä tt att uppnå må let ä r att den nuvarande koldioxidskatten hö js. Det sker då en strukturomvandling frå n mer till mindre energiintensiva sektorer, och fossila brä nslen ersä tts med biobrä nslen. I diagram 8.2 visas hur olika branscher kommer att på verkas av en hö jning av koldioxidskatten frå n dagens nivå på 37 ö re till 91 ö re per kg koldioxidutslä pp. Detta motsvarar den hö jning som krä vs fö r att uppfylla å tagande vad gä ller utslä pp av vä xthusgaser. Resultaten tyder på att petroleumraffinaderier, gruvor och mineralbrott på verkas mest. Tillverkningsindustrin på verkas mindre ä n ö vriga sektorer tack vare att denna har lä ttnader i form av nedsä ttningar av koldioxidskatten. Verkstadsindustrin berä knas att, till skillnad frå n ö vriga sektorer (bostä der och fastigheter undantaget), kunna expandera under fö rutsä ttning att reallö nerna ä r flexibla och anpassas nedå t vid på verkas dä rfö r positivt av att reallö nerna sä nks. dä remot stela, kommer negativt liksom ö vriga sektorer. 11 Kä rnbranscherna utgö rs av fö retag med verksamhet inom regummering, å tervinning, partihandel med avfallsprodukter och skrot, avloppsrening, avfallshantering och renhå llning. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 231 Diagram 8.2 Procentuell förändring av förädlingsvärdet jämfört med basscenariot Handel och övriga tjänster Ö vrig tillverknings- industri Jord- och skogsbruk, fiske El, gas, värme, vatten och avlopp Järn-, stål- och metallverk Anm: Avser en hö jning av koldioxidskatten inom ramen fö r nuvarande skattesystem frå n dagens nivå på 37 ö re till 91 ö re per kg koldioxidutslä pp, vilket motsvarar den hö jning som enligt krä vs fö r att uppfylla å tagande rö rande koldioxidbegä nsningen. Kä lla: Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen –[1999b]. Det bö r på pekas att modellen inte ger nå gon information om hur sjä lva anpassningen till detta nya jä mviktslä ge ser ut eller om vilka kostnader omstä llningen ä r fö rknippad med. En eventuell fö rä ndring av vä rlds- marknadspriserna, till fö ljd av att också andra lä nder har å taganden i form av utslä ppsbegrä nsningar att uppfylla, har inte heller beaktats. Det kan också tillä ggas att de internationella fö rhandlingarna på områ det ä r instä llda på ytterligare begrä nsningar efter å r 2012. 232 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Sysselsatta inom kunskapsintensiv produktion har per definition en hö gre utbildningsnivå och genererar normalt ett hö gre fö rä dlingsvä rde per sysselsatt ä n exempelvis arbetsintensiv produktion (se faktaruta 8.2 fö r definitioner).