sou · GOB334d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Våra beräkningar av de priseffekter, som en omläggning av taxerings- och skattereglerna kan förväntas ge upphov till, samt av de långsiktiga effekterna på nettoskatteuttaget, tar sin utgångspunkt i detta uttryck. Beräkningarna har utförts i reala termer och utifrån ett antagande om en nominell ränta före skatt för eget och lånat kapital på och en inflation på . En mer detaljerad redovisning av hur beräkningarna genomförts redovisas i bilaga 6. 13.4.2Uppskattningar av priseffekterna i olika delar av beståndet Innan vi går in på resultaten av våra beräkningar vill vi poängtera att bedömningar av priseffekter av detta slag alltid måste bygga på antaganden som i vissa fall kan ifrågasättas. Det gäller bl.a. antagandet om att förändringarna i nettoskattebelastningen kapitaliseras till i bostadsrättslägenheternas marknadsvärden. I den mån kostnaderna för det egna kapitalet i praktiken inte beaktas fullt ut torde kapitaliseringsgraden, och därmed även priseffekterna, bli mindre än vad våra beräkningar indikerar. Detsamma gäller om förändringarna i priserna ger upphov till förändringar i utbudet av bostadsrättslägenheter, antingen genom att antalet nyproducerade lägenheter i de aktuella områdena förändras eller genom att benägenheten att omvandla hyresrättsfastigheter till bostadsrättsfastigheter påverkas. I den mån hushållen förväntar sig en viss real värdestegring och tar hänsyn till detta när de tar ställning till bostadens marknadsvärde underskattar däremot våra beräkningar priseffekterna av taxerings- och skatteförändringarna. Detta gäller i synnerhet de initiala priseffekterna i områden som t.ex. där nuvarande prisnivå i viss utsträckning kan förmodas bygga på förväntningar om en fortsatt stark värdeutveckling. För den långsiktiga effekten torde detta dock inte gälla i lika hög grad. Sammanfattningsvis innebär detta att de resultat som redovisas nedan bör tolkas med viss försiktighet. Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler Våra uppskattningar av de långsiktiga effekter på bostadsrätternas marknadsvärden som omläggningen kan förväntas ge upphov till under ovan angivna förutsättningar redovisas i tabell 13.9, uttryckta i kronor I de delar av beståndet där nettoskatteuttaget ökar till följd av omläggningen, kan marknadsvärdena utifrån de förutsätt- ningar som angivits ovan, förväntas falla. Det rör sig huvudsakligen om bostadsrättslägenheter i äldre fastigheter i . Långsiktiga marknadsvärdefall på mellan är där att vänta i stora delar av beståndet. Det motsvarar en kapitalförlust på mellan 1 000 och per kvadratmeter. församlingar som tillhör prisgrupp 1, dvs. ytterområden, skulle marknadsvärdena reduceras med upp till i stora delar av beståndet. Utifrån den värdenivå som ligger till grund för analyserna, dvs. års nivå, motsvarar ett prisfall på en kapitalförlust på för en lägenhet med ett marknadsvärde motsvarande medianen (dvs. ratmeter) i . I den fjärdedel av beståndet i , där de största ökningarna i nettoskatteuttaget inträffar och där vi finner de högsta marknadsvärdena, är dock en långsiktig prisnedgång på att vänta. som påpekats ovan, att i den mån dagens priser bygger på förväntningar om en fortsatt positiv värdeutveckling på marknaden så kan prisfallet på kort sikt bli betydligt större än vad dessa siffror antyder. I procentuella termer kan de mest dramatiska marknadsvärde- förändringarna förväntas uppstå utanför storstäderna. Här rör det sig dock om förändringar i motsatt riktning, dvs. förändringar utgår emellertid från betydligt lägre marknadsvärdenivåer. Därför är effekterna, uttryckta i kronor per kvadratmeter, inte fullt så I de församlingar, som ingår i prisgrupp 3 och 4, kan mark- nadsvärdena förväntas stiga med mellan 500 och per kvadratmeter enligt dessa beräkningar. Det motsvarar mellan 30 och 45 procent av marknadsvärdet i utgångsläget. I dessa områden gäller det såväl de yngre som de äldre delarna av beståndet. som ingår i prisgrupp 1 och 2 är samma storleksordning, i kronor räknat, att vänta i stora delar av dock främst fastigheter med 13 I bilaga 6 i detta betänkande redovisas även effekterna uttryckta i procent av marknadsvärdet före omläggningen. 432 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler Tabell 13.9 Uppskattad förändring i marknadsvärdet per kvadratmeter på lång sikt efter en omläggning av taxerings- och skattereglerna för bostadsrättslägenheter under antagande om full kapitalisering. Uppgifterna i fet stil spridningen runt medianen i form av det nedre respektive övre kvartilvärdet. Sthlms innerstad del 1 -1 4 30 (-2 315 / -210) (-1 395 / +185) (-885 / +2 325) Sthlms innerstad del 2 (2 030 / -630) (-1 395 / +185) (-885 / +2 325) (+755 / +1 365) 350/ (±0 / +5 295) (+775 / +1 185) 350/ (±0 / +5 295) (-1 175/ (-960/ 350/ (±0 / +5 295) (-650/ (+1 740/ (+2 395/ (+1 810/ står för ingen uppgift. Uppgifterna avser den långsiktiga effekt, som omlägg- ningen kan förväntas ge upphov till vid full kapitalisering, allt annat lika. De effekter som kan uppstå på kort sikt, till följd av att hushållens förväntningar om den framtida prisutvecklingen på marknaden påverkas, kan skilja sig från den långsiktiga effekten. Se texten för en närmare diskussion om detta. 1För dessa årgångar har ett samlat värde beräknats för innerstadsförsamlingarna i del 1 och 2 i . För dessa årgångar har ett samlat värde beräknats för innerstadsförsamlingarna i och samt prisgrupp 1. Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler Tabell 13.10 Priseffekternas inverkan på nettoskatteuttaget samt förändringen i nettoskatteuttaget till följd av omläggningen med hänsyn tagen till priseffekterna. Uppgifterna i fet stil visar hur den förändring i nettoskatteuttaget, som omläggningen medför, påverkas då vi tar hänsyn till priseffekterna. Uppgifterna inom parentes ( ) visar hur nettoskatteuttaget förändras i förhållande till nu gällande regler då hänsyn tagits till priseffekterna. Sthlms innerstad del 1 Sthlms innerstad del 2 (-10) (-30) (-75) (-20) (-30) (-30) (-75) (-20) (-30) (-75) (-20) (± 0) (-20) (-30) (-40) (-85) (-150) (-30) (-30) (-35) (-50) (-75) (-145) (-25) (-30) (-35) (-85) (-140) står för ingen uppgift. För dessa årgångar har ett samlat värde beräknats för innerstadsförsamlingarna i del 1 och 2 i . För dessa årgångar har ett samlat värde beräknats för innerstadsförsamlingarna i och samt prisgrupp 1. 434 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler värdeår 1951 och . En genomsnittlig lägenhet i en fastighet med värdeår 1951-64 som ingår i prisgrupp 3 hade, under det värdeår vi utgått från, ett marknadsvärde på . En värdestegring på motsvarar i detta fall en kapitalvinst på . När prisförändringarna slår igenom i underlaget för skatten påverkas givetvis även nettoskatteuttaget. Omläggningens inverkan på nettoskattuttaget blir med andra ord något mindre då de motverkande priseffekterna beaktas. Det framgår av de uppgifter som redovisas i tabell 13.10.14 De långsiktiga förändringarna i nettoskatte- uttaget kan, till följd av prisanpassningen på marknaden, förväntas understiga de kortsiktiga effekterna med per kvadratmeter. 13.5Konsekvenser av omläggningen för boende i bostadsrättssmåhus Neutralitet i bostadsbeskattningen förutsätter även, som påpekats i kapitel 12, vissa förändringar i reglerna för taxering av småhus. För dessa fastigheter är det grundläggande problemet att värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden, enligt nu gällande regler, förutsätts ha samma inverkan på marknadsvärdet oavsett upplåtelseform. Nuvarande korrigering av taxeringsvärdet för bostadsrättssmåhus, som inte kan bilda självständig fastighet, medför i många fall att dessa fastigheter blir betydligt undertaxerade. På samma sätt som för bostadsrätts-lägenheter i flerfamiljshus bör utgångspunkten vara att taxeringsvärdet ska spegla bostadsrättshusets marknadsvärde, definierat på det sätt som angivits tidigare (se kapitel 12 eller avsnitt 13.1). För övrigt bör även dessa fastigheter omfattas av samma förändringar i skatte- och avdrags- reglerna som flerfamiljsfastigheterna i bostadsrättssektorn. Fastighets- skatten bör med andra ord avskaffas. Den löpande beskattningen bör istället ske genom en schablonintäkt som fastställs på samma sätt som för egnahem och beskattas i inkomstslaget kapital. Vidare ska reglerna ändras så att möjligheterna till skattereduktion för utgiftsräntor är lika stor oavsett om lånen tagits av föreningen eller av bostadsrättsinne- havaren och de eviga räntebidragen slopas. 14 I de beräkningar som ligger bakom uppgifterna i tabell 13.10 har vi inte beaktat de effekter på de enskilda bostadsrättsinnehavarnas avdrag för ränteutgifter som förändringen i bostadsrättspriserna kan förväntas medföra. I våra kalkyler av priseffekterna har vi emellertid även beaktat den skattelättnad som bostadsrättsinnehavarens ränteutgifter medför. SOU 2000:34 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler 435 För att kunna bedöma konsekvenserna av en sådan omläggning av taxerings- och skattereglerna för olika typer av bostadsrättssmåhus har vi använt oss av uppgifter ur Fastighetstaxeringsregister (FTR)15 i kombination med vissa uppgifter från vårt datamaterial avseende bostadsrättslägenheter i flerfamiljsfastigheter.16 Ur FTR har vi erhållit uppgifter avseende det totala taxeringsvärdet samt den totala bostadsytan för småhus tillhöriga bostadsrättsföreningar. Dessa uppgifter har fördelats på de värdeårsklasser som använts i analysen avseende flerfamiljsfastigheterna. Inom varje värdeårsklass har vi även fördelat materialet mellan värderingsenheter som utgör eller kan bilda självständig fastighet och icke avstyckningsbara värderingsenheter. De tidigare redovisade analyserna avseende flerfamiljsfastigheterna utgår dock från värdeförhållandena (dvs. taxeringsvärde- nivå). För att räkna upp uppgifterna från FTR 1997 till nivå har vi använt oss av uppgifter avseende den genomsnittliga prisutvecklingen på småhusfastigheter i olika värdeårsklasser i SCBs fastighetsprisstatistik. Med ledning av dessa uppgifter har vi kunnat beräkna det genom- snittliga skatteuttaget per kvadratmeter med nu gällande taxerings- och skatteregler. För att uppskatta effekterna av ändrade taxeringsregler och total skattesats har vi antagit att marknadsvärdet, definierat som ovan, för ett småhus som upplåts med bostadsrätt motsvarar av marknadsvärdet för ett identiskt hus som upplåts med äganderätt. Därmed kan vi, med hjälp av uppgifterna ur FTR, uppskatta effekten av ändrade taxeringsregler för bostadsrättssmåhusen. För värderings- enheter, som varken utgör eller kan bilda självständig fastighet, skulle taxeringsvärdet öka med 80 procent.17 För övriga bostadsrättshus skulle taxeringsvärdet däremot sänkas med 10 procent.18 skulle den totala skattesatsen sänkas från nuvarande till , i enlighet med vad som anförts ovan. 15För att hänsyn till de förändringar i värdenivån som ägt rum , dvs. det värdeår som uppgifterna i FTR 1997 speglar, har taxeringvärdena räknats upp med ledning av köpeskillingsstatistiken för småhus i olika värdeårsklasser. 16Det datamaterial som SCB tagit fram för kommitténs räkning avseende överlåtelsepriser m.m. på bostadsrättsmarknaden omfattar endast lägenheter i flerfamiljsfastigheter, inte småhus. 17Med nu gällande regler korrigeras taxeringsvärdet för dessa enheter med faktorn 0,5. Vårt antagande om att marknadsvärdet för ett bostadsrättshus motsvarar av värdet för ett identiskt äganderättshus innebär att taxeringsvärdena i dessa fall skulle öka med faktorn (0,9-0,5)/0,5 = 0,8. 18Vi har här bortsett från den korrigering som görs för fastigheter som inte utgör men kan bilda självständig fastighet (klass 2) och som, i enlighet med RSVs rekommendationer, uppgår till . 436 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler För alla bostadsrättshus som utgör eller kan bilda självständig fastighet medför båda dessa två komponenter i omläggningen ett minskat skatteuttag. Den sammantagna effekten uppgår till per kvadratmeter beroende på värdeårsklass (se tabell 13.11). Denna kategori småhus utgör dock en mindre del av alla småhus upplåtna med bostadsrätt. Merparten av bostadsrättssmåhusen är i taxeringen klassade som värderingsenheter som inte kan bilda självständig fastighet. Med undantag för de småhus som omfattas av skatterabatten för ny- och ombyggda fastigheter uppvägs effekten av skattesatssänkningen här av förändringen i taxeringsreglerna, som resulterar i högre taxeringsvärde. Den sammantagna effekten för dessa hus består därför i ett ökat skatteuttag på i genomsnitt per kvadratmeter. För småhus skulle dock skatteuttaget minska också i det fall då det rör sig om ej avstyckningsbara enheter. Skälet är att skatterabatten för dessa enheter medför att effekten av ändrade taxeringsregler uppvägs av skattesatssänkningen. 11 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler för småhus upplåtna med bostadsrätt. Förändring, kronor per kvadratmeter Värderingsenheter som utgör eller kan bilda självständig fastighet Värderingsenheter som inte kan bilda självständig fastighet Källa: SCB och egna beräkningar. 1Nettoränteutgiften motsvaras av föreningens ränteutgifter exklusive skattelättnaden till följd av ränteavdragen och räntebidragen. Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler 2 Förändringen i nettoskatteuttaget utgörs av förändringen i skatteuttaget plus förändringen i nettoränteutgiften. Till detta kommer emellertid effekterna av ändrade regler för ränteavdrag och räntebidrag för föreningen. Konsekvenserna av dessa förändringar har uppskattats med hjälp av uppgifter ur vårt datamaterial avseende bostadsrättslägenheter i flerfamiljsfastighet. Uppskattningen bygger på antagandet att den genomsnittliga nivån på föreningens ränteutgifter per kvadratmeter inom en viss värdeårsklass är densamma för föreningar med småhus som för föreningar med flerfamiljsfastig- heter. Vidare har vi, liksom i analyserna av flerfamiljsfastigheterna, antagit att räntebidraget enligt regler, uppgår till av ränteutgifterna för alla fastigheter med värdeår 1993 eller . Denna del av omläggningen skulle framförallt gynna fastigheter med värdeår . För dessa skulle skattelättnaden genomsnittligt sett öka med per kvadratmeter. För den yngsta delen av beståndet däremot överträffas effekten av mer gynnsamma avdragsregler av avskaffandet av räntebidragen. För fastigheter med värdeår 1993 eller senare skulle dessa båda delar av reformen resultera i ökade nettoränteutgifter på per kvadratmeter i genomsnitt. För att underlätta anpassningen bör man, som påpekats tidigare, överväga någon form av successiv utfasning av räntebidragen istället för ett avskaffande (se vidare avsnitt 13.6). Sammanfattningsvis skulle omläggningen enligt dessa beräkningar resultera i ett minskat nettoskatteuttag för i stort sett alla bostadsrätts- småhus som utgör eller kan bilda självständiga fastigheter. Skatte- lättnaden är särskilt betydande för de yngre fastigheterna, dvs. fastig- heter med värdeår 1975 eller senare, undantaget de fastigheter som erhåller räntebidrag enligt regler. För de som inte omfattas av dessa bidrag uppgår skattelättnaden till per kvadratmeter. Det motsvarar för ett hus . För den övervägande delen av alla småhus upplåtna med bostadsrätt, dvs. de enheter som inte kan bilda självständig fastighet, motverkas dock de ökade möjligheter till skatte- lättnad för utgiftsräntor som reformen medför av förändringen i taxeringsreglerna. För småhus med värdeår överväger ändå effekten av de ökade möjligheterna till skattelättnad för utgiftsräntor. Nettoskatteuttaget minskar därför även för många av dessa småhus med betydande belopp. För småhus med värdeår reduceras nettoskatteuttaget genomsnittligt sett med per kvadratmeter enligt dessa beräkningar. Det motsvarar för ett hus . För den äldsta delen av beståndet däremot, dvs. 438 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler småhus med värdeår 1950 eller tidigare, skulle nettoskatteuttaget öka något enligt dessa beräkningar. Av framställningen ovan har framgått att en så omfattande omläggning av reglerna för taxering och beskattning av bostadsrättsfastigheter som den här diskuterade kan förväntas medföra vissa övergångsproblem. Det gäller även avskaffandet av räntebidragen för dessa fastigheter. För att underlätta anpassningen till dramatiska skattehöjningar och förmögenhetsfall som kan uppstå i enskilda fall är det nödvändigt att i samband med omläggningen tillämpa vissa infasningsregler som medför att effekterna slås ut över . Som kommer framgå av beräkningarna i avsnitt 13.7 finns det även statsfinansiella skäl som talar för att förändringarna införs över en längre tidsperiod. Detta kan exempelvis ske genom någon form av begränsning på den maximala höjning av skatteunderlaget från till ett annat som taxerings- värdehöjningarna ska tillåtas ge upphov till. När det gäller räntebidragen kan man tänka sig en modell där ränte- bidrag medges efter färdigställandet, enligt samma regler som . Avdrag i kapitalinkomstbeskattningen medges dock endast för den del av ränteutgifterna som inte täcks av räntebidragen. Räntebidragen trappas sedan ned successivt i någon lämplig takt. På så sätt bibehålls nuvarande effekt av ränteavdrag och räntebidrag inled- ningsvis men trappas ned successivt. De statsfinansiella konsekvenserna av en omläggning av det slag som skisserats här kan förväntas bli betydande. Som analyserna ovan indikerar skulle ju nettoskatteuttaget minska i den övervägande delen av beståndet. I det följande behandlas såväl de omedelbara budgetmässiga effekterna av en omläggning som de mer långsiktiga statsfinansiella konsekvenserna. Vi vill påminna om att beräkningarna här, liksom analyserna ovan, endast inkluderar bostadsrättsfastigheter som ägs av bostadsrättsföreningar som är klassade som äkta privatbostadsföretag. Våra beräkningar avseende de statsfinansiella konsekvenserna av de förändringar som behandlas i andra delar av detta betänkande har genomgående utförts volymer och priser. Underlag avseende värdeförhållandena på bostadsrättsmarknaden , dvs. det värde- år som taxeringsvärden ska spegla, saknas dock. Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler analyser av den omläggning av taxerings- och skattereglerna som skisserats här har vi därför, som framhållits i avsnitt 13.1, utgått från förhållandena . Följaktligen har vi även i våra beräkningar av de statsfinansiella konskvenserna av omläggningen utgått från förhållanden . De direkta statsfinansiella konsekvenserna av en övergång till neutrala taxerings- och beskattningsregler för bostadsrättsfastigheter består av flera delar. För det första skulle skatteuttaget från bostadsrätts- föreningar med flerfamiljsfastigheter minska med . Minskningen beror helt och hållet på förändringen i den totala skattesatsen. Den samlade effekten av förändringarna i skatteunder- laget skulle, med oförändrad skattesats, resultera i en viss ökning av skatteuttaget. Den totala effekten av denna del av omläggningen uppgår dock endast till . Förändringarna i underlaget innebär med andra ord framförallt en omfördelning av skatteuttaget inom bostadsrättssektorn. Den sänkning av den totala skattesatsen som följer av att dubbelbeskattningen slopas och ersätts av en schablonintäkt i inkomstslaget kapital på samma sätt som för egna hem medför däremot ett totalt skattebortfall på . För de delar av fastigheterna som föreningen upplåter med hyresrätt skulle dock skatteuttaget öka med till följd av den högre schablonintäkten som, enligt vad som anförts i avsnitt 12.2, bör gälla hela fastigheten. Även för bostadsrättsföreningar med småhus skulle förändringarna i skatteunderlaget, med oförändrade skatteregler, resultera i ökade skatteintäkter. Ökningen kan här uppskattas till . Detta uppvägs dock helt av skattesatssänkningen som, beräknat på det nya underlaget, resulterar i ett skattebortfall på . Totalt sett medför alltså förändringarna i taxeringsreglerna och skattesatsen för småhus upplåtna med bostadsrätt ett skattebortfall på . För det andra medför införandet av en garanterad skattelättnad på av föreningens totala ränteutgifter betydande skattebortfall. För bostadsrättsföreningar med flerfamiljsfastigheter uppgår det, enligt våra beräkningar, till ca . För småhus upplåtna med bostadsrätt resulterar denna del av omläggningen i ett skattebortfall på . Andra delar av omläggningen skulle dock resultera i bugdet- förstärkningar. Det gäller för det första slopandet av de s.k. eviga ränte- bidragen, dvs. räntebidrag enligt regler till bostadsrätts- föreningar. Den direkta budgeteffekten av denna del av omläggningen 440 Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler SOU 2000:34 har uppskattats enligt följande. Det totala bidragsunderlaget för ny- och ombyggda flerfamiljsfastigheter som innehas av bostadsrättsföreningar uppgick till 12 miljarder kronor.19 Motsvarande belopp avseende småhus upplåtna med bostadsrätt uppgick till . förväntas antalet bidragsberättigade bostadsrättslägenheter öka med 2 700 i flerfamiljshus samt 1 100 i småhus.20 Vidare förväntas bidrag för ombyggnader medges för ytterligare 13 000 flerfamiljslägenheter i bostadsrättsfastigheter.21 Vid utgången av torde bidragsunderlaget därför uppgå till 15 miljarder kronor.22 Med en subventionsränta på och en bidragsandel på skulle statens utgifter för räntebidrag till bostadsrättsfastigheter därmed uppgå till , enligt nu gällande regler. Detta belopp motsvarar alltså den direkta budgetförstärkning som denna del av omläggningen skulle medföra. Det bör dock påpekas att vi i beräkningarna inte har tagit hänsyn till att en successiv avveckling av räntebidragen kan bli aktuell. Vidare skulle intäkterna av förmögenhetsskatten sannolikt öka. Det förhållandet att denna skatt endast utgår på den del av förmögenheten som överstiger per hushåll medför dock särskilda svårigheter när det gäller att uppskatta effekterna på skatteintäkterna. Skälet är att vi i vårt material saknar uppgifter om hushållens tillgångar i övrigt. Vi har dock utifrån två olika antaganden försökt fastställa ett intervall inom vilket den faktiska effekten sannolikt bör ligga. I båda fallen utgår vi från att omläggningen endast kommer påverka uttaget av förmögenhetsskatt för hushåll som innehar bostadsrättslägenheter för vilka taxeringsvärdet skulle öka till följd av regeländringen. Detta antagande medför sannolikt en viss överskattning av förändringen i skatteintäkterna. Låt oss sedan anta att, av de fastigheter för vilka taxeringsvärdet kommer öka till följd av omläggningen, kommer förmögenhetsskatteuttaget endast öka i de fall då det i vårt material finns lägenheter som efter omläggningen skulle få ett förmögenhets- värde . För dessa fastigheter skulle ökningen i 19Uppgiften härstammar från . 20Uppskattningen bygger på uppgifter avseende antalet påbörjade lägenheter 1999 samt prognos över antalet påbörjanden . 21Uppskattningen bygger på uppgifter från avseende antalet bostadsrätts-lägenheter som beviljades nya räntebidrag för ombyggnad samt uppgifter från SCB avseende förändringen i antalet påbörjade ombyggnader . 22Enligt uppgift från uppgår det genomsnittliga bidragsunderlaget per nybyggd lägenhet färdigställd till för flerfamiljshus och för småhus. För ombyggda flerfamiljslägenheter uppgick det genomsnittliga bidragsunderlaget till . Konsekvenser av ändrade taxerings- och skatteregler bostadsrättsföreningarnas förmögenhetsvärde23 träffas av förmögen- hetsskatten på . Utifrån detta antagande, som sannolikt innebär en viss underskattning av det faktiska utfallet, kan ökningen i intäkterna av förmögenhetsskatten uppskattas till . Alternativt kan vi utgå från att ökningen av föreningarnas förmögen- hetsvärde skulle träffas av förmögenhetsskatt i alla de fastigheter där taxeringsvärdet skulle öka till följd av omläggningen. Ökningen av intäkterna från förmögenhetsskatten kan då uppskattas till , vilket sannolikt utgör en överskattning av det faktiska utfallet.