sou · GOB3121d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningen vill understryka att många av dagens lång- tidssjukskrivna med riktiga insatser åter kan komma i arbete. Dessa insatser kommer dock inte alltid att vara lönsamma ens i ett mycket vitt perspektiv. Insatserna är lika fullt självfallet motiverade av hänsyn till de människor som berörs. I sista hand är insatser för långtidssjukskrivna en rättvisefråga av stor politisk dignitet. 8.2Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser I följande avsnitt sammanfattas förslag utredningen lägger fram. som ligger till grund för vissa redovisas kapitel 5. kostnadskonsekvenserna av de De fullständiga beräkningarna delar av sammanställningarna Kostnadskonsekvenser av en förlängning av sjuklöneperioden från 14 . Högkostnadsskydd för mindre företag 2 Motsvarar av löneunderlaget för . Kostnadskonsekvenser av en förlängning av sjuklöneperioden från 14 . Högkostnadsskydd för mindre företag Fördelningen av de ökade sjuklönerna mellan sektorerna har gjorts efter de andelar av sjukskrivna som utredningen beräknat utifrån SCB:s arbetskraftsundersökningar. De beräknade andelarna är för staten , för kommuner och landsting och för den privata sektorn . Fördelningen av de sänkta arbetsgivaravgifterna har gjorts efter respektive sektors andel av totalt anställda. Andelen är för staten , för kommuner och landsting och för den privata sektorn . I beräkningen av budgetkonsekvenser har inte konsekvenser för staten som arbetsgivare medtagits. Utredningen har förutsatt att en förlängning av sjuklöne- perioden endast kan genomföras om ett högkostnads- skydd för mindre företag införs. Utredningen redovisar därför de två åtgärderna sammantagna. En förlängning av sjuklöneperioden innebär att arbetsgivarnas kostnader för sjuklön och arbetsgivaravgifter ökar med . Då arbetsgivaravgiften sänks med motsvarande belopp blir nettoeffekten för arbetsgivarkollektivet lika med noll. Mellan de olika sektorena sker däremot en viss omfördelning av kostnaderna. Kommuner och landsting får på grund av sin högre sjukfrånvaro högre kostnader, ca , medan övriga sektorer får lägre kostnader. Högkostnads- skyddet för mindre företag innebär ökade utbetalningar från sjukförsäkringen. Utredningen har förutsatt att skyddet i första hand utnyttjas av företag inom den privata sektorn. 3 Motsvarar av löneunderlaget för . SOU 2000:121 Utredningens konsekvensredovisningar tagna konsekvenserna av den förlängda sjuklöneperioden och högkostnadsskyddet blir därmed att den privata sektorns kostnader för sjukfrånvaro minskar med ca . Kommunernas och landstingens kostnader ökar med ca . Även statens kostnader ökar något. Eftersom den förlängda sjuklöneperioden för arbetsgivarna kompenseras fullt ut med sänkta arbetsgivaravgifter blir nettoeffekten för statens budget ökade utgifter på dvs. de ökade kostnader som högkostnadsskyddet beräknas medföra. Nettoeffekterna av en förlängning av sjuklöneperioden blir att den privata sektorns kostnader minskar med ca . Kostnaderna i kommuner och landsting ökar med och statens kostnader minskar med ca . Omfördelningen av kostnader mellan företag och sektorer med hög respektive låg sjukfrånvaro blir naturligtvis större ju längre sjuklöneperioden är. Budgetkonse- kvenserna i detta alternativ blir en kostnadsökning med ca . Sammantagna kostnadskonsekvenser av föreslagna åtgärder vid 28 dagarssjuklöneperiod Högkostnadsskydd för mindre företag Höjt ersättningstak - sjukpenning Sammantagna kostnadskonsekvenser av föreslagna åtgärder vid 60 dagarssjuklöneperiod Högkostnadsskydd för mindre företag Höjt ersättningstak - sjukpenning Utredningen lägger i ovanstående tabell till konsekvenserna av förslagen om ändrat beräkningssätt för avgiftsunderlaget och införande av ett höjt ersättningstak. Staten behöver då tillskjuta ytterligare ca . Tillskottet förändras endast marginellt vid 28 eller 60 dagars sjuklöneperiod. I alternativet med 60 dagars sjuklön kommer samtliga sektorer att få en minskad total kostnad. Vid 28 dagars sjuklön får den privata sektorn en kostnadsökning. Utredningen föreslår att regelmässigt för sjukfall längre än skall begära och bekosta en samlad utredning där företagshälsovårdens kunskaper om arbetsplatsen skall utnyttjas. Ca 200 000 sjukfall beräknas behöva en sådan bedömning. Kostnaden per fall ligger enligt utredningens uppskattning på ca , vilket medför en totalkostnad på ca . Från detta belopp bör kunna avgå de besparingar som gör genom den förlängda sjuklöneperioden och de insatser som görs . Utredningen bedömer att i ett startskede bör för detta ändamål behöva mellan 300–. Slutligen tillkommer i ökad belastning på statens budget utredningen förslag om särskilda åtgärder för rehabilitering av nu långtidssjukskrivna. Dessa åtgärder beräknas sammantaget kräva att ytterligare 4,3–6,3 miljarder av statens medel omdisponeras till Dessa insatser bör kunna fördelas . Utredningens förslag innebär att om de genomförs i sin helhet att sammanlagt behöver sjukförsäkringssystemet ett tillskott på ca 3 600–. Beloppen är visserligen stora men i relation till möjliga och nöd- vändiga besparingar i ett system som kostar mer än synes de både nödvändiga och försvarliga. Innevarande år (2 000) beräknas underskottet i sjukförsäkrings- systemet uppgå till ca . Sjukförsäkringsavgiften skulle för att täcka denna utgiftsnivå behöva höjas från nuvarande till . De nya insatser som utredningen föreslår motsvarar ungefär en ytterligare ökning av premienivån med . Utredningen lägger inte något förslag till en sådan premiehöjning. De insatser som måste göras bör ses som en investering som skall ge tillräckliga resultat i minskad sjukskrivning. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) § 15 skall utredningen analysera och ange vilka konsekvenser förslagen får för olika verksamheter i samhället. Vilka konsekvenser får förslagen för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen? Utredningen bedömer att förslagen inte har någon påverkan på den kommunala självstyrelsen. Ekonomiska effekter för kom- munerna redovisas i kapitel 8. Beträffande brottsligheten anser utredningen att förslagen inte har någon negativ påverkan vare sig för brottsligheten eller för brottsförebyggande arbete. Snarare torde den uppstramning av regelverken och en snabbare hantering i verksamheten leda till att riskerna för felaktig hantering minskar. Utredningens förslag kommer att innebära förbättrade möjligheter för sysselsättning framförallt för den äldre arbets- Offentlig service i olika delar av landet påverkas inte av förslagen. Små företag får förbättrade villkor med sänkt sjuk- försäkringsavgift och ett generellt högriskskydd. Utredningens förslag om slopad sjukförsäkringsavgift påverkar i hög grad kvinnors möjligheter att få arbete . Den höga sjukfrånvaron inte minst inom sektor beror i stor utsträckning på ökad sjukfrånvaro bland äldre kvinnor. Utredningens förslag bör underlätta kommunernas möjligheter att öka resurserna inom inte minst kvinnodominerande yrken. Förslaget om slopad sjukförsäkringsavgift tillsammans med att utredningen påpekar vikten av att genus- perspektivet betonas i framtida forskning på sjukförsäkringens område ökar jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningens bedömning är att möjligheter att nå de integrations- politiska målen inte påverkas av utredningens förslag. Förslagen om registrering av uppgift om diagnos och intygsskrivande läkare skulle kunna uppfattas som ett hot mot den personliga integriteten. Motsvarande uppgifter finns registrerade i förtidspensions/sjukbidragsregistret. Utredningen har inte kunna finna att dessa uppgifter missbrukats. Utredningen förutsätter också, att dagens tekniska förutsättningar, möjliggör att dessa uppgifter kan föras utan att den personliga integriteten kan ifrågasättas. Utredningen har som har stått till förfogande gjort en mycket omfattande analys och har därmed starkt bidragit till att fördjupa kunskapen kring de senaste årens utveckling av sjuk- frånvaron. Utredningen presenterar i betänkandet ett antal över- väganden och förslag som syftar till att minska sjukfrånvaro och sjukskrivningar. Jag har valt att kommentera några av förslagen. Utredningen föreslår att sjukförsäkringen ges en försäkrings- mässig utformning och att den organiseras fristående vid sidan av statsbudgeten. Motiven för förslaget är enligt utredningen att nuvarande system inte medger att resurser används för före- byggande och/eller rehabiliterande åtgärder efter behov samt att det inom ramen för systemet är svårt att hantera stora och snabba förändringar. Jag delar utredningens uppfattning om att det nuvarande systemet brister när det gäller incitament för att få till stånd förebyggande och rehabiliterande verksamheter. Enligt min uppfattning har utredningen dock inte på ett övertygande sätt visat att det inte finns några möjligheter att förbättra förutsättningarna för nämnda verksamheter inom ramen för nuvarande system. Utredningen anser att det faktum att sjukförsäkringen finansieras över statsbudgeten, tillsammans med systemet med ett utgiftstak för staten, innebär att stora och snabba förändringar inte på samma sätt som i traditionella försäkringssystem kan kompenseras och balanseras genom premieändringar och fonderingar. Nuvarande sjukförsäkringssystem finansieras och hanteras på samma sätt som andra utgifter, dvs. via skatter och avgifter av skattekaraktär. Det förhållande att socialförsäkrings- förmånerna har finansierats via statsbudgeten och ingår i beräkningen av utgiftstaket har dock inte primärt inneburit ett problem för socialförsäkringen. erfarenheter av fonder utanför statsbudgeten är dåliga. Stora underskott uppkom i t.ex. sjukförsäkrings- fonden och arbetsskadefonden, vilka fick finansieras genom årliga tillskott från statsbudgeten. Finansiell autonomi inom sjuk- försäkringen förutsätter att det finns någon form av automatisk anpassning när avgiftsintäkter och utgifter kommer i obalans över . I annat fall medför autonomin enbart att försäkringen undandras normal budgetprövning av regering och riksdag och att nödvändiga åtgärder skjuts upp. Inom t.ex. sjukförsäkringen, där variationerna i sjuktal över tiden är stora, är sannolikt en automatisk anpassning av förmånsnivåerna svår att etablera då det ju skulle medföra stora förändringar i kom- pensationsgraden. En automatisk anpassning av avgiftsuttaget skulle å andra sidan medföra att sjukförsäkringen vid varaktiga underskott tränger undan andra offentliga åtaganden utan att detta blir föremål för explicit prövning av regering och riksdag. Utredningen för inte fram ett slutgiltigt förslag kring vem som skall fatta beslut om t.ex. avgiftsnivån. Det förs dock diskussioner i betänkandet kring att en allmän sjukförsäkring är en mycket viktig del av samhällets välfärdssystem och att frågor om avgiftsnivån som bör beslutas av . I sammanhanget noteras av utredningen att i så fall ökar behovet av en statlig garanti för den händelse försäkringens kostnader kommer att överstiga de intäkter som följer av fastställd avgiftsnivå. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att så länge sjukförsäkringen inte fungerar som ett fullständigt autonomt system finns således behovet kvar av en redovisning på statsbudgeten. Utredningen redovisar överväganden om att ett autonomt sjukförsäkringssystem sannolikt inte kan inrymmas under utgifts- taket. Framförallt anförs att det nuvarande systemet är ett hinder för en effektiv försäkring genom att utgifter avsedda för sjuk- penning inte är utbytbara mot åtgärder som skulle minska sjukfrånvaron. Utgiftstaket för staten omfattar dels utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor, dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt en budgeteringsmarginal. Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge riksdag och regering förbättrad kontroll och styrning över anvisade medel och över utgiftsutvecklingen inom den offentliga sektorn. Utgiftstaket bör därför omfatta de samlade offentliga utgifterna för att ge budgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förut- sägbarhet. Även ett sjukförsäkringssystem som redovisas vid sidan av statsbudgeten bör därför redovisas inom utgiftstaket. En samlad prövning och prioritering av åtaganden försvåras om vissa utgifter särbehandlas genom att hållas utanför utgiftstaket. Ett obliga- toriskt avgiftsbestämt system har naturligtvis även stor betydelse för hur mycket skatter som kan tas ut för att finansiera andra offentliga åtaganden och påverkar därigenom skattekvoten. Vidare finns det redan i dagens system med utgiftstak instrument för att hantera osäkerhet, nämligen anslagskredit, budgeteringsmarginal och, inte minst, bättre prognoser. Jag vill även kommentera utredningens förslag om att beräk- ningsunderlaget för sjukförsäkringsavgiften skall begränsas till att avse lönesumman för anställda . Utredningen för fram åtgärden som ett sätt att minska risken för selektering, oavsett sjuklöneperiodens längd, och för att stimulera arbetsgivares insatser för att anpassa arbetsförhållandena även till den äldre arbetskraften. Övergångsvis kommer förslaget att medföra att personer kommer att finansiera sjukförsäkringen för dem . innebär befolkningens åldersstruktur, med en minskande andel av arbetskraften i åldrarna , att det av demografiska skäl kan komma att fordras relativt kraftiga höjningar av avgiften för att kompensera för sänkningen för de äldre. Förslaget är vidare snarare att betrakta som ett slags anställningsstöd än en åtgärd som minskar sjukfrånvaron. Argumenten om en minskad selektering bör därför vägas mot risken att t.ex. personer som tar föräldraledigt skulle komma att bli relativt sett dyrare än . Det skulle sannolikt främst drabba yngre kvinnor. baseras uppbörden av social- avgifter på arbetsgivarens bruttolönesumma. Det av utredningen föreslagna systemet torde kräva att uppbörden i denna del istället individualiserades genom att uppbörden knyts till respektive anställds personnummer. Förutom de administrativa och upp- bördsmässiga konsekvenser det kan få tillkommer även ökade kontrollkostnader. Avslutningsvis är det positivt att utredningen har gjort en indelning av förslagen utifrån om de är finansierade eller inte. Faktum kvarstår dock, att utredningen inte följer givna riktlinjer för statliga utredningar utan lägger fram ett antal förslag som fordrar tillskott av medel, men där finansiering av förslagen saknas.