sou · GOB339 · 2001-01-01 00:00:00 — IEAs läsundersökning visade sålunda på goda resultat för vid en analys av ländermedelvärden (, 1994), men den visade också på en mycket stor variation mellan olika elevers resultat i årskurs 3 (, 1998). TIMSS-resultaten för årskurs 6 och 7 placerade på en medelposition bland de deltagande länderna. Resultaten visade också på en mycket framskjuten position för för ett gymnasieurval, där det dock bör påpekas att antalet deltagande länder var litet, och att vissa metodproblem i samband med urvalsdragningen gör att resultaten bör tolkas med försiktighet. Även om IEA-undersökningarna givit en betydande mängd infor- mation kan de dock inte fullgöra rollen som den enda informationskäl- lan om nivån på kunskaper och färdigheter i den svenska skolan, efter- som de genomförs med oregelbundna mellanrum inom begränsade om- råden och med instrument som är utvecklade med internationella jäm- förelser som syfte, med därav åtföljande begränsningar. Med den mer ambitiösa undersökningsplan, med regelbundet återkommande under- 154 Prestationer och prestationsskillnader skola sökningar, som föreligger för PISA- och PIRLS- projekten kommer värdet av dessa undersökningar att öka, men de är trots detta alltför begränsade för kunna utgöra den primära informationskällan för en nationell uppföljning av kunskaper och färdigheter. Det vore istället naturligt att det nationella systemet för uppföljning och utvärdering av kunskaper och färdigheter utvecklades i anslutning till det nationella provsystemet. Det måste då först av allt konstateras att de nuvarande nationella ämnesproven, vilka ges 9 och år 5, inte är utformade så att de ger information som är användbar för nationella utvärderingsändamål. Proven i skolår 9 används som stöd för lärarnas betygssättning och är utvecklade för att lärarna skall kunna bedöma uppfyllelsen av vissa av de i kursplanerna specificerade målen. Ingen jämförbarhet föreligger dock mellan prov givna olika år, vilket innebär att variationer i resultatutfall lika väl kan återspegla variationer i pro- vens svårighetsgrad som i elevernas prestationer. Ett annat problem är att så snart som målen i läro- och kursplaner revideras, vilket måste ske med jämna mellanrum, bland annat för att uppenbara diskrepanser i grad av måluppfyllelse mellan olika ämnen skall kunna utjämnas, förlo- ras inte endast jämförbarhet på provnivån utan även på målnivån. Ett nationellt utvärderingssystem bör ha en viss stabilitet och kan därför inte baseras på de nuvarande ämnesproven. Ett sätt att kombinera den betygsstödjande funktion som ämnespro- ven har, med ett system som ger en mer fullödig beskrivning av kun- skaper och färdigheter och deras förändring , vore att komplet- tera ämnesproven med ett begränsat antal uppgifter för varje elev, vilka väljs så att olika grupper av elever besvarar delvis olika uppsättningar av uppgifter. Med en sådan matrissamplingsmodell kan en bred täck- ning av varje ämnesområde uppnås, och eftersom resultaten inte i första hand skall rapporteras på individnivå utan på systemnivå, utgör den begränsade mätnoggrannheten för varje elev inte något problem. En sådan mätmodell kan också utformas så att resultaten uppnådda oli- ka år görs jämförbara med varandra. På samma sätt skulle de nationella ämnesproven i skolår 5, vilka är frivilliga och vilka framförallt är utvecklade för att ge lärarna diagnostisk information om eleverna, kunna kompletteras med uppgifter enligt en matrissamplings- design i syfte att ge underlag för en nationell uppföljning och utvärde- ring vid åtminstone ytterligare en tidpunkt utöver skolår 9. Det framstår som utomordentligt angeläget att utvecklingen av ett system för natio- nell utvärdering av kunskaper och färdigheter påbörjas med det sna- raste. Prestationer och prestationsskillnader skola 155 2.4Rekrytering till och avgång från gymnasieskolan Medan kännetecknas av en relativ organisatorisk stabilitet våra data härrör från, har gymnasieskolan genom- gått betydande förändringar första hälft. Den största förändringen är givetvis införandet av det programutformade gymnasiet /95 (prop. 1990/91:85), i vilket samtliga program är treåri- ga och ger grundläggande behörighet för högskolestudier. De nationella programmen infördes successivt , med 1993 som det stora startåret, och det nya programgymnasiet existerade parallellt med det äldre linjegymnasiet. Det innebar en mångfald olika gymnasieutbildningar av olika utformning sida vid sida, inom samma lokala gymnasieorganisation. Denna organisatoriska mångfald reser förstås vissa analytiska pro- blem. Ett exempel är frågan om den sociala snedrekryteringen till stu- dieförberedande gymnasieprogram förändrats (se t.ex. och , 1993). Eftersom samtliga program i det nya gymnasiet kan sägas vara studieförberedande kan man tycka att indelningen i stu- die- och yrkesförberedande utbildningar har förlorat sin aktualitet. Det är emellertid rimligt att anta att de program i det nya gymnasiet som har ett innehåll som i huvudsak överensstämmer med de linjer som i det föregående gymnasiet betecknades som studieförberedande i reali- teten också kommer att vara de program ur vilka studerande på hög- skolan i första hand rekryteras. Gymnasieprogrammen skiljer sig också de facto med avseende på vilka högskoleutbildningar de ger särskild behörighet till, och det är framförallt Naturvetenskapsprogrammet (NV) och Samhällsvetenskapsprogrammet (SP) som ger behörighet för ett brett utbud av högskoleutbildningar. Eftersom dessa två program i huvudsak motsvarar de gamla studieförberedande linjerna kommer vi i våra analyser att räkna dessa två program som studieförberedande. Till denna grupp har vi också fört utbildningen International Bacca- leaureat men inte de specialutformade programmen. De specialutfor- made programmen kan vara såväl studieförberedande som yrkesförbe- redande. För att det ska vara meningsfullt att klassificera dessa krävs mer detaljerad information än den som är tillgänglig för SCB. Vi har genomfört analyser där de specialutformade programmen betraktats som studieförberedande och dessa analyser skilde sig mycket lite från analyserna som redovisas här. 156 Prestationer och prestationsskillnader skola I figur 11 visas andelen av de olika kohorterna som senast övergått till olika former av gymnasieutbildning. Andelen antagna till gymnasieskolan Som framgår av figuren är andelen som påbörjar studieförberedande gymnasieutbildning relativt över kohorterna, med en betydan- de könsskillnad till flickornas fördel. Andelen som rekryteras till de yrkesförberedande utbildningarna minskar, även med hänsyn tagen till att en ökande andel påbörjar det Individuella programmet. Betydligt fler män än kvinnor går till yrkesförberedande programmen. De fortsatta analyserna kommer att fokusera på övergång till studie- förberedande gymnasium. Figur 12 visar på andelen direktövergångar till studieförberedande gymnasium för olika samhällsskikt. SEI I är den grupp där den största andelen går till studieförberedande gymnasium. Andelen är lägst bland okvalificerade arbetare. För kohorterna födda till 1976 sker i samtliga grupper en uppgång. En rimlig förklaring till denna ökning är de minskande kohortstorlekarna i kombination med ett ökat eller oförändrat platsantal, vilket har gett utrymme för en ökan- de andel att få plats på de studieförberedande gymnasielinjerna, där efterfrågan på platser tidigare överstigit tillgången på platser. Ned- gången för kohorterna födda till 1979 kan dock inte förklaras i termer av förändringar i kohortstorlek. En rimligare förklaring till den- na förändring är den ändrade programstrukturen i det nya gymnasiet. Resultaten antyder att klassifikationen av programmen som studieför- beredande eller ej gjorts på ett något snävare sätt för det nya gymnasiet. Prestationer och prestationsskillnader skola 157 Ett annat sätt att uttrycka detta är att andra program än NV och SP at- traherat vissa sökande ur den grupp som i det linjeuppdelade gymnasiet valde någon av de studieförberedande linjerna. De resultat som redovi- sas av och (denna volym) antyder att i synnerhet det Estetiska programmet och Mediaprogrammet hade en sådan attrak- tionskraft vid införandet av det nya gymnasiet. Direktövergång till studieförberedande gymnasium för olika Av figur 12 framgår att skillnaden i andelen mellan SEI I och SEI VII som påbörjat studieförberedande gymnasieutbildning är något mindre för de senare födda kohorterna än för de tidigare födda kohorterna, vil- ket sålunda pekar på att den sociala snedrekryteringen minskat. Delas materialet upp på pojkar och flickor (figur 13) är trenden tydligare, och i synnerhet för flickorna. 158 Prestationer och prestationsskillnader skola Direktövergång till studieförberedande gymnasium för olika samhällsklasser med uppdelning på kön. Av figuren framgår att inom samtliga socialgrupper, men mest marke- rat inom de lägre grupperna, är andelen som påbörjar studieförbere- dande gymnasieutbildning högre () bland flickor än bland pojkar. Denna tydliga könsskillnad till förmån för flickor vid val av studieförberedande gymnasieutbildning är ett relativt nytt fenomen. Härnqvist och (1980) studerade val av 3- och 4-årig gymnasieutbildning bland elever födda , 1953 och 1958 och fann inom samtliga socialgrupper, utom bland jordbrukare, att andelen pojkar var större än andelen flickor. och (1993, s 155) utnyttjade ULF-materialet för att studera hur stora andelar av kohorter- na födda till 1962 som genomgått högre sekundär utbildning (dvs. studieförberedande gymnasieutbildning). För män visade resultaten inom samtliga socialgrupper på en högsta andel genomgången utbild- ning för personer födda runt mitten/slutet av , och därefter en svagt minskande trend. För kvinnor däremot förelåg en ökande trend över samtliga kohorter. För kohorterna födda innebar detta att andelen kvinnor med genomgången gymnasieutbild- ning inom de flesta socialgrupper var högre än andelen män. Resultaten i figur 13 visar sålunda att skillnaden till kvinnornas fördel ytterligare förstärkts för kohortyerna födda . Det kan noteras att flickorna inom de flesta socialgrupperna uppvi- sar en kraftigare minskning för övergången till studieförberedande pro- gram vid jämförelse mellan kohorten född och kohorten född Prestationer och prestationsskillnader skola 159 1978 än vad som är fallet för pojkarna. Detta resultat anknyter till ett intressant resultat som redovisas av Härnqvist och (1980), nämligen att flickor med goda betyg i högre grad än pojkar attraherades av alternativ till de traditionella studieförberedande gymnasieutbild- ningar (framförallt 2-årig vårdlinje, se också , 1998b). Betydelsen av olika bakgrundsvariabler för val av studieförberedande utbildning För att fastställa om det skett någon förändring i inverkan av olika bak- grundsfaktorer på övergången till studieförberedande gymnasium har en serie logistiska regressioner utförts. I dessa har först separata analy- ser utförts med SEI-variablen, grundskolebetyg, kön respektive invand- rarstatus som oberoende variabel för att fastställa de totala effekterna av respektive variabel. Analyserna har utförts dels på det totala materi- alet, dels med materialet uppdelat efter kön. I figur 14 presenteras oddskvoterna för övergång till studieförbere- dande gymnasieutbildning för SEI I med SEI VII som referensgrupp. Som framgår av figuren sjunker oddskvoterna över kohorterna från cir- ka 8,4 för personer födda till cirka 5,8 för elever födda . Dessa oddskvoter uttrycker den totala effekten av att tillhöra SEI I (högre tjänstemän) jämfört med SEI VII (okvalificerade arbetare). Oddskvoterna är högre för pojkar än för flickor, men könsskillnaden minskar över kohorterna. De högre oddskvoterna för pojkar innebär en högre grad av social snedrekrytering för pojkar än för flickor. Ett annat sätt att uttrycka samma fenomen är att säga att flickor gör sina val av gymnasieutbildning på ett friare sätt i förhållande till sin sociala bak- grund än vad pojkar gör. Oddskvoter för övergång till studieförberedande gymnasium för SEI I med SEI VII som referensgrupp 160 Prestationer och prestationsskillnader skola Det är intressant att notera att och (1993, s 260-262) för inskrivning till 3- till 4-årigt gymnasium –1979 fann en svag tendens till minskande social snedrekrytering för i syn- nerhet flickor. Resultaten som presenteras i figur 14 innebär att denna trend fortsatt in , men också att minskningen nu även visar sig för pojkar och att den är kraftigare för denna grupp. I figur 15 visas oddskvoterna för grundskolebetyg som oberoende variabel vid val av studieförberedande gymnasielinje. Oddskvoter för övergång till studieförberedande gymnasium för grundskolebetyg Vi finner här en mycket kraftig minskning från en oddskvot om 60 för elever födda ner till cirka tio för elever födda . Prestationer- na i har sålunda minskat kraftigt i betydelse för val av stu- dieförberedande gymnasieutbildning. Minskningen har ägt rum men är särskilt markerad för de kohorter som normalt påbörjade gymnasiestudier . Något direkt sam- band med införandet av det nya gymnasiet föreligger därför inte, efter- som en stor del av minskningen skett före det nya gymnasiets införan- de. Sambandet mellan grundskolebetyg och val av studieförberedande gymnasium är högre för pojkar än för flickor, även om sambandet minskar så kraftigt för båda grupperna att skillnaden är i stort sett obe- fintlig för de senast födda kohorterna. Det högre sambandet mellan prestationer och val av teoretisk utbildning för pojkar än för flickor har identifierats även i tidigare forskning (se t.ex. , 1998b, Härnqvist, 1998) och kan tolkas som ett uttryck för att de utbildnings- och yrkesalternativ som typiskt väljs av pojkar i större utsträckning är hierarkiskt organiserade efter en akademisk dimension än de som väljs av flickor (se , 1998b). Prestationer och prestationsskillnader skola 161 Sambanden mellan kön och invandrarstatus och val av studieförbe- redande utbildning har också fastställts. För kön är oddskvoten mindre än 1 (0,74-0,85), vilket betyder att kvinnor i större utsträckning än män tenderar att gå till studieförberedande gymnasieutbildning, vilket också framgår av figur 11. Oddskvoterna för elever med utländsk bakgrund visar att dessa påbörjar studieförberedande gymnasieutbildning i något mindre utsträckning än elever med svensk bakgrund. Betydelsen av bakgrundsvariabler för val av studieförberedande utbildning vid samtidigt hänsynstagande till flera variabler Vi har ovan visat att alla de studerade variablerna (social bakgrund, grundskolebetyg, kön och invandrarstatus) har samband med val av studieförberedande gymnasieutbildning. Vi har också visat att samban- det med social bakgrund respektive grundskolebetyg minskar över de studerade kohorterna. Det föreligger dock vissa problem att tolka dessa resultat eftersom det också finns ett samband mellan social bakgrund och grundskolebetyg. Det är därför tänkbart att sambandet mellan soci- al bakgrund och val av studieförberedande gymnasieutbildning kan förklaras av sambandet mellan social bakgrund och grundskolebetyg. För att kunna undersöka om så är fallet måste vi genomföra en analys som tar hänsyn till social bakgrund och grundskolebetyg. Det kan finnas anledning att först ge en något mer utförlig introduktion till den tankemodell som sådana multipla analyser baseras på. Sambandet mellan en enskild oberoende variabel (t.ex. social bak- grund) och en beroendevariabel (t.ex. val av studieförberedande gym- nasieutbildning) uttrycker vad som ibland brukar kallas brutto- effekten eller den totala effekten av den oberoende variabeln på be- roendevariabeln. Efter att den totala effekten fastställts infinner sig dock frågan hur sambandet kan förklaras. På grundval av ett stort antal undersökningar kan det fastslås att sambandet mellan social bakgrund och val av skolutbildning förklaras av flera olika processer och mekanismer. En förklaring av detta sam- band kräver därför en modell med flera ingående komponenter. En så- dan modell har formulerats av Härnqvist (t.ex. 1994, 1998) och kan i schematisk form illustreras på följande sätt: 162 Prestationer och prestationsskillnader skola Schematisk modell över faktorer som påverkar utbildningsval Val av högre utbildning Enligt denna modell påverkar den sociala bakgrunden val av studieför- beredande gymnasieutbildning dels direkt (eller netto) genom att personer med ursprung i högre sociala klasser i större utsträckning går till sådan utbildning än personer med ursprung i lägre sociala klasser, trots att de har samma förutsättningar för studier och samma studie- prestationer, dvs. att alla andra variabler hålls . Det senare villkoret innebär att analysen på statistisk väg kontrollerar för de skill- nader i förutsättningar och prestationer som finns mellan olika sociala grupper. Man kan lite förenklat säga att analysen bestämmer vilket ut- fallet skulle bli om studieprestationerna vore desamma i samtliga soci- alklasser. Att elever med olika social bakgrund har olika förutsättningar för studier och även presterar olika bra visas i figuren av att det finns pilar från Social bakgrund till de två variablerna Studieförutsättningar och Betyg. Vidare finns det ett samband mellan Betyg och val av studieförberedande utbildning. Detta innebär att en del av den sociala bakgrundens betydelse för val av studieförberedande utbildning förkla- ras av indirekta effekter: den sociala bakgrunden påverkar både förut- sättningar för skolarbete och skolprestationerna. Den totala effekten (bruttoeffekten) av social bakgrund på val av högre utbildning kan sålunda delas upp i en direkt effekt (nettoeffekt) och en eller flera indirekta effekter som involverar en eller flera medierande variabler (här Studieförutsättningar och Betyg). och (1993) drog på grundval av en lång serie ana- lyser slutsatsen att ungefär hälften av den sociala snedrekryteringen till högre studier bör förstås som direkta effekter av den sociala bakgrun- den på de olika val som görs under utbildningskarriären, och att den andra hälften beror på skillnader i skolprestationer (se också Härnqvist, 1994; Härnqvist och , 1980). Det direkta sambandet mellan social bakgrund och valet till gymnasiet efter kontroll för tidigare upp- nådda skolresultat är sålunda avsevärt mindre än bruttosambandet och man kan därför lätt förledas att dra slutsatsen att sambandet är betydel- selöst. Det är dock viktigt att inse att det inte endast är den direkta ef- Prestationer och prestationsskillnader skola 163 fekten som är intressant; den totala effekten av social bakgrund är alltid densamma och det är den som skall förklaras (Härnqvist och 1980, s 57). Den direkta effekten är intressant då den representerar så- dana aspekter av den sociala bakgrunden som tillkommer i själva val- situationen. Det finns flera olika tekniker att hålla isär de direkta och indirekta effekterna av en variabel. Vi har här valt den enkla metoden att göra jämförelser mellan logistiska regressionsmodeller med olika varia- beluppsättningar. I en modell som endast inkluderar en oberoende vari- abel (t.ex. social bakgrund) ger den skattade koefficienten den totala effekten av denna variabel. Då ytterligare en variabel (t.ex. betyg) fo- gas till modellen uttrycker regressionskoefficienten den direkta effek- ten av t.ex. social bakgrund med hänsyn tagen till inverkan av betyg. Det måste betonas att stor försiktighet bör iakttas vid tolkningen av analyser som involverar flera variabler. En anledning är att många vari- abler är svårmätta eller har olika innebörd i olika sammanhang. Ett ex- empel utgör mätning av skolprestation för elever med utländsk bak- grund, där det är väl känt att tiden i landet är av stor betydelse för re- sultatet. Detta medför att mätningar av studieförutsättningar via tidiga- re skolprestationer kan leda till underskattningar av studieförutsätt- ningarna för de elever som invandrat. Om dessa mätvärden se- dan används som kontrollvariabler i en statistisk modell kommer detta att leda till att skattningarna av de direkta och indirekta effekterna av andra variabler kommer att bli felaktiga. Vi återkommer till diskussio- ner om vilka variabler som bör ingå i analysen i anslutning till presen- tationen av resultaten. Låt oss nu återgå till redovisningen av våra resultat. Figur 17 visar oddskvoterna för den direkta effekten av SEI I (med SEI VII som refe- rensgrupp) med kontroll för allmänna studieförutsättningar, så som de tagit sig uttryck i grundskolebetyg. 164 Prestationer och prestationsskillnader skola Oddskvoter för SEI I (SEI VII referensgrupp) med kontroll för grundskolebetyg. I jämförelse med resultaten i figur 14 är oddskvoterna lägre, även om tendensen till minskning över kohorterna kan noteras även här. Den direkta effekten för kohorten född uppgår sålunda till 4,0 medan den för kohorten född uppgår till 2,2. För att förklara hela minsk- ningen av den totala effekten (se figur 14) krävs emellertid också att den indirekta effekten över grundskolebetyg minskat. Mot bakgrund av att vi har observerat en kraftig minskning av grundskolebety- gets betydelse för val av studieförberedande gymnasium följer också att vi kan förvänta oss en minskning av den del av den indirekta effekten av social bakgrund som medieras av grundskolebetygen. Minskningen av den sociala bakgrundens betydelse över kohorterna förklaras sålun- da både av en minskad direkt effekt och en minskad indirekt effekt av tidigare skolprestationer. Vi har tidigare sett att andelen kvinnor som väljer studieförberedan- de gymnasieutbildning är högre än andelen män som väljer sådan ut- bildning. När grundskolebetyg också inkluderas som variabel i den lo- gistiska regressionsanalysen stiger oddskvoterna för män till cirka 1,5 för samtliga kohorter, vilket betyder att männen i förhållande till sina betyg från tenderar att vara överrepresenterade på de stu- dieförberedande utbildningarna. Detta resultat kan också tolkas så att kvinnornas bättre representation i den studieförberedande gymnasieut- bildningen är en funktion av deras bättre studieresultat i , och att den direkta effekten av kön vid övergång från grundskola till gymnasium reducerar betydelsen av kvinnornas betygsmässiga försteg. Analysen av invandrarstatus som enda oberoende variabel visade på en total effekt på så sätt att elever med utländsk bakgrund påbörjar stu- dieförberedande gymnasieutbildning i mindre utsträckning än övriga elever. När SEI-variabeln också inkluderas i analysen erhålls emellertid en ungefär lika stor skillnad i motsatt riktning, vilket innebär att den lägre tendensen till studieförberedande gymnasieutbildning kan förkla- ras av att eleverna med utländsk bakgrund också tenderar att komma Prestationer och prestationsskillnader skola 165 från hem med lägre socioekonomisk ställning. Det finns emellertid an- ledning att mana till försiktighet i tolkningen av dessa resultat eftersom skattningen av hemmets socioekonomiska ställning är baserad på för- äldrarnas yrkestillhörighet. Då personer med utländsk bakgrund tende- rar att vara i lägre yrkesposition än vad som kan förväntas från deras utbildningsnivå kan detta leda till underskattning av faktorer i hemmet av betydelse för utbildningsval och studieprestationer. Av samma skäl avstår vi från att i analysen också inkludera grundskolebetyg, eftersom vi kan förvänta att även dessa underskattar invandrarelevernas allmän- na studieförutsättningar. Data i UGU-R gör det endast i mycket begränsad utsträckning möjligt att studera elevernas väg genom gymnasiet, och det är inte heller möj- ligt att med något absolut mått studera förändringar i prestationsnivåer. Det faktum att eleverna i de flesta kohorterna erhållit relativa gym- nasiebetyg, där referensgrupperna är olika för olika linjer, gör det inte heller möjligt att studera relativa prestationsförändringar . För elever födda kan vi emellertid studera avgång från gymnasiet, och faktorer som påverkar avgången.