sou · GOB340 · 2001-01-01 00:00:00 — Diskussionen visar på likheter, men variation och splittring mellan olika kommuner. Återigen är dock detta diskussioner som skulle kräva mer ingående empirisk forskning. Frågor om hur kommuner har hanterat sin interna organisation och vilken betydelse detta har för myndighetens bemötande av bidragstagarna är fortfarande obesvarade. Det tenderar att följa ett visst mönster. Jag har tidigare beskrivit detta mönster som ett särskiljande av ungdomar från övriga arbetslösa och bidragstagare, ökade och skärpta skyldigheter för dessa ungdomar samt en kommunalisering av de arbetsmarknads- politiks åtgärderna riktade mot denna grupp. Mönstret har tagit olika uttryck i nationell rättsutveckling och lagstiftning. Parallellt förekommer variation och splittring i praktik och politik. Trots det har det grundläggande budskapet varit detsamma. Gemensamt är kraven på att arbeta, söka arbete eller delta i olika sysselsättnings- projekt. Kraven har framträtt i lagstiftning och blivit centrala metoder i arbete. har kommunens interventions- möjligheter gentemot den unge klarlagts. Om den enskilde inte deltar i verksamheten kan socialbidraget reduceras eller dras in. Om förändringarna i socialtjänstlagen sammankopplas med instiftandet av utvecklingsgarantin får de en fördjupad innebörd. Genom utvecklings- garantin har kommunerna fått nya och utökade möjligheter att starta olika projektverksamheter, bygga upp förvaltningsenheter, öka sitt arbetsmarknadspolitiska engagemang och stärka den lokala kopplingen 226 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet mellan arbete och bidrag. Än en gång har den unge arbetslöses rättigheter och framför allt skyldigheter klarlagts och fastställts. Detsamma gäller kommunens möjliga sanktionsmedel gentemot den enskilde. Detta är i korta drag det mönster som har framträtt . I detta mönster finns det vissa principiella frågor som är viktiga att belysa för att visa på relationen till den svenska välfärdsstaten i stort. Vad som är mest uppenbart är arbetslinjens förändrade karaktär och den påtagliga sammanblandningen mellan socialpolitik och arbetsmarknadspolitik. har arbetsmarknadspolitiken varit statens domän och socialbidraget kommunens ansvar. Det utveckling har dock medfört en sammanblandning av dessa två domäner. Decent- raliseringen av arbetsmarknadspolitiken, den ändrade socialtjänstlagen och instiftandet av utvecklingsgarantin har tillsammans med kommu- nernas utökade projektverksamheter förändrat gränsdragningen mellan de båda domänerna. Resultatet har blivit tydligare och mer direkta kopplingar mellan socialförvaltningens bidragshandläggning och lokala arbetsmarknadsrelaterade projekt, dvs. kopplingen mellan rätten till socialbidrag och skyldigheten att arbeta. I , och kommuner uttrycktes denna sammanblandning exempel- vis genom en samlokalisering och ett samarbete mellan socialförvalt- ning och arbetsförmedling i nya kommunala förvaltningsenheter. Sammanblandningen kan även uttryckas genom utvecklingsgarantin i sig. Som arbetsmarknadspolitisk åtgärd var den uttryckligen ett försök att föra samman kommunernas försörjningsstöd med arbetsför- medlingens verksamhet (1999b). Uppenbarligen har den svenska välfärdsstaten avlägsnat sig ifrån en av dess grundläggande principer. En nationellt reglerad arbets- marknadspolitik var tidigare en del av välfärdsstatens reformpolitik. Åtgärder och insatser skulle ha en tydlig koppling till den reguljära arbetsmarknaden, till lönearbetet och till socialförsäkringssystemet i övrigt. Insatserna skulle även sträva efter en lika behandling och lika möjligheter över hela landet. Den statliga arbetsmarknadspolitiken hade en central och offensiv funktion i skapandet av den svenska välfärdsstaten. Men genom utvecklingsgarantin har denna politik förändrats. De 289 kommunerna har det fulla ansvaret för samhällets arbetsmarknadspolitiska insatser riktade mot arbetslösa ungdomar. Den unge deltagaren räknas inte längre som en arbetstagare och verksamheten kvalificerar därför inte för några socialförsäkrings- förmåner. Ersättningarna inom utvecklingsgarantin ligger även långt ifrån normala löner. Utvecklingsgarantins karaktär och funktion faller istället tillbaka på helt andra frågor om ett fungerande samarbete SOU 2000:40 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet 227 mellan kommun och arbetsförmedling, förekomsten av olika förvalt- ningstraditioner i kommunerna och utgången av trepartssamtalet mellan kommun, arbetsförmedling och den enskilde. Välfärdsstatens reform- politik har härigenom i hög grad blivit beroende av den lokala arenans funktion och logik. I våra nordiska grannländer har forskare försökt tolka den nya politiken som ett avsteg från välfärdsstatens traditionella arbetslinje. Benämningar som aktiveringslinje och aktivitetspolitik är vanliga (Lödemel , Abrahamson 1998, 1998). Alla är eniga om att arbetskrav ständigt har varit en del av välfärdsstatens grund- läggande principer. Men med dessa nya benämningar har forskarna poängterat att har den traditionella arbetslinjen antagit delvis nya former. De instiftade åtgärderna har på många sätt förlorat sin traditionella koppling till lönearbetet och till den reguljära arbets- marknaden. Fokus har istället fallit på de arbetslösa och deras aktivitet. I de nya systemlösningarna skall bidragstagaren vara aktiv för att vara berättigad till ersättning och passivitet ses som ett misslyckande. Av den anledningen har uttolkarna valt att tala om en aktivitets- eller en aktiveringslinje istället för en arbetslinje. I har denna diskussion och forskning ännu inte fått genomslag. Detta är förvånande, eftersom den enskildes aktivitet allt tydligare har uttryckts i lag och praktik och uttryckligen har kopplats till samhällets sista skyddsnät, dvs. Kanske beror avsaknaden av en svensk diskussion på en osäkerhet huruvida de senaste årens utveckling utgör ett grundläggande skifte för svensk välfärdspolitik eller om förändringarna endast är ett uttryck för 1990- talets krispolitik. I några av våra nordiska grannländer råder inte samma osäkerhet eftersom aktiveringspolitiken har förstärkts och utvidgats. 228 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet Abrahamson, P. Efter velferdsstaten: Ret og pligt til aktivering, Nordisk Sosialt Arbeid, 18:3, s. 133-143. Ett garantisystem för arbetslösa 20- 24-åringar. Den danska arbetsmarknads- politiken – inte bara rättigheter utan också skyldigheter, Ura- Rapport 1998:10. – arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadsverket och verk- samheten . : Arbetsmarknads- styrelsen. & D. , 1994. From Rhetoric to Reform. Metoder i socialt arbete. Socialvetenskaplig tidskrift, 5:4, s. 291-314. Socialbidragen Denna publikation. Evaluation of Labour Market Policy in , i Evaluating Labour Market and Social Programmes: of a Complex Art. : . Bramstång, G. Den nya sociallagstiftningen – normgivnings- teknik, begreppsbildning och tolkning, , 69:861-874. Bramstång, G. Sociallagstiftningen – en kommentar. Arbetsmetoder och socialbidrag – en studie av olika faktorers betydelse för kommunernas socialbidragskostnader. SOU 2000:40 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet 229 Översyn av socialtjänstlagen. Kommunernas ansvar för ungdomar . Samverkan för färre bidrag och fler i jobb. Arbete, i Denvall, V. & T. (red. ), Var- dagsbegrepp i socialt arbete – ideologi, teori och praktik. Arbetslöshet, Sysselsättning, Försörjning – en studie av kommunernas insatser mot arbetslösheten i Öster- götland. CKS, Rapport 1997:1. Linking Welfare and Work. : European Foun- dation for the Improvement of Living and Working Conditions. www.helsing- (). Rättighetslag i teori och praxis. : Iustus Förlag. , S. 1990. Sociala rättigheter – mål och medel, Förvalt- ningsrättslig , 53:190-203. , L-C., P. Kyhle . Att besluta om socialbidrag – en studie i elva kommuner. CUS-Rapport 1995: 1. Velferd og arbeidsplikt – om arbeidslinjens begrunnelse, for velferdsforskning, 1:1. s. 18-34. King, D. Actively Seeking Work? & A. Tidqvist, 1999. Vesstid – en bra åtgärd för ungdomar?, Arbetsrapport , : . 230 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet Kommunernas ansvar för ungdomar t.o.m juni det år de fyller – Vad har hänt som åtgärden varit i kraft? : Arbets- marknadsstyrelsen. Lödemel, I. Pisken i arbeidslinja. Om iverksetjinga av arbeid for sosialhjelp. Lödemel, I. Hidden objectives in the Implementation of work- fare in . Nordisk Sosialt Arbeid, 18:3. s. 144-155. Lödemel, I. & H. Trickey (red.) An offer you can´t refuse – workfare in an international perspective. : The Policy Press. & R. , 1998. Uppsalamodellen och socialbidrags- tagarna. Turning Promises into Performance – Workfare. , S. 1999. En bro mellan utveckling och arbete. En studie av Arbete istället för socialbidrag utifrån ett deltagarperspektiv och graden av måluppfyllelse. Proposition, 1979/80:1. Proposition, 1994/95:218. En effektivare arbetsmarknadspolitik. Proposition, 1995/96:25. En politik för arbete, trygghet och utveckling. Proposition, 1995/96:148. Lokal samverkan mot arbetslösheten. Proposition, 1996/97:124. Ändring i Socialtjänstlagen. SOU 2000:40 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet 231 Proposition, 1997/98:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv. Proposition, 1998/99:115. På ungdomars villkor – ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro. Regeringsbeslut, S 1997/651/IFO. Uppdrag att utarbeta förslag i syfte att aktivera och kompetensutveckla arbetslösa ungdomar vilka är berättigade till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Regeringsbeslut, S 1999/3330/ST. Åtgärdssystem för personer som är socialbidragsberoende på grund av svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. (RÅ). 1995. ref 97. (RÅ). 1996. ref 70. (RÅ). 1997. ref 79. (RÅ). 1998. ref 24. politiken – slutrapport. försörjningssvårigheter I denna publikation. & H. , 1999a. The Development Guarantee Programme – a case study of youth unemployment policies in , i Social Inclusion Problems and Policies: Case studies of policy and practice across 12 EU member states. TSER THEMATIC NETWORK. & H. , 1999b. Youth and Workfare – a case study of youth unemployment policies in . Paper presenterat vid 4th . 232 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet Från AK till ALU eller det svenska systemets renässans, i J. Reiersen (red. ), En ny aktiveringsdimensjon – nye aktiveringsformer i . Tema Nord 1996:3. SFS, 1980:620. SFS, 1997:1268. Lag om kommuners ansvar för ungdomar mellan . Allmänna råd från . På väg till jobbet – ett garantisystem för ung- domar . Rätten till bistånd inom . Statskontoret, 1999. Utvecklingsgarantin för ungdomar – . Ström, S. 1997. – ett samverkansprojekt mellan kommun och Arbetsförmedlingen. Utvecklingsgarantin för långstidsarbetslösa ungdomar i 10 kommuner. Jobb istället för bidrag – syssel- sättningsalternativ inom . Arbetslöshet och arbetsmarknads- åtgärder i kommuner – en sammanställning med nyckeltal. Kommunernas ekonomiska läge, Mars 1998. SOU 2000:40 Ungdomar med socialbidrag-ett politiskt problem för 1990-talet 233 Kommunerna i arbetsmarknads- politiken – en enkätundersökning . Utvecklingsgarantin – som kommunerna ser det. Ungdomsresursen – samordnad verksamhet för 18- 24-åringar med behov av försörjningsstöd och/eller kommunala arbetsmarknadsåtgärder. Thinking about workfare. Evidence from the . Den svenska socialrätten. Socialtjänstlagen i politik och förvaltning – en studie av parallella normbildningsprocesser.