sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — Renodlat kommersiella kanaler brukar uppvisa det omvända förhållandet med 75–under- hållningsprogram. De kommersiella kanaler som har en särställning, t.ex. genom att få ensamrätt att sända reklam i marknätet och har regler för programutbudet, brukar befinna sig någonstans mitt emellan public service-företag och övriga kommersiella TV-företag. Så var förhållandet i internationella jämförelser och så är förhållandet i . 96 Svenskt radio- och TV-utbud SOU 2000:55 TV-kanalernas programbredd i informationsinriktat och underhållningsinriktat programutbud (index). SVT:s båda kanaler kan karaktäriseras som breda allmänkanaler som tillsammans uppvisar den största programbredden av alla kanaler, både inom det informationsinriktade och det underhållningsinriktade pro- gramutbudet. TV4 är en lika bred underhållningskanal som SVT1 och SVT2, men uppvisar en mindre bredd inom det fakta- och informa- tionsinriktade programutbudet. TV3 och Kanal kan karaktäriseras som breda underhållningskanaler med ett mycket litet utbud av nyheter och fakta, men bredden i kanalernas utbud är mycket mindre än i både TV4 och SVT:s kanaler. SVT:s utbud på bästa sändningstid (19.00–22.00) uppvisar i huvud- sak samma programbredd som för den totala sändningstiden, med den skillnaden att nyhetsprogram förekommer i ännu större utsträckning på bästa sändningstid. Under dessa kvällstimmar var nästan hälften, eller , antingen nyhetsprogram eller faktaprogram. SVT:s båda kanaler uppvisar dessutom en arbetsfördelning som bl.a. tar sig uttryck i att barn- och ungdomsutbudet förekommer i princip uteslutande i SVT1. Svenskt radio- och TV-utbud 97 SVT2 står för den största delen av SVT:s nyhetsrapportering. För TV4 förstärks kanalens underhållningsprofil under bästa sändningstid, då utbudet till utgörs av underhållning och förströelse. TV-program som särskilt vänder sig till invandrare och etniska grupper förekom enbart i SVT:s kanaler. Minoritetsprogram- mens sammanlagda del av det totala utbudet i SVT uppgick till i genomsnitt och , vilket motsvarar 3 pro- cent av det totala utbudet. Bland dessa sändningar dominerar nyhets- och faktaprogram. Även programutbud särskilt anpassat för funktionshindrade, i första hand döva och hörselskadade, förekom enbart i SVT:s kanaler. Textning och teckentolkning sker i första hand för det nyhets- och faktainriktade utbudet, men också en betydande del av det svensk- språkiga underhållningsutbudet textas. En central frågeställning är i vilken riktning programutbudet i svensk television utvecklas . I studie redovisas en jämförelse mellan undersökningar som gjorts fram till och med år 1999.2 I figur 4.2 redovisas ett sammanfattande index för den utveckling som ägt rum . Indexet visar förhållandet mellan informationsinriktat programutbud (nyheter och faktaprogram) och underhållningsinriktat utbud (underhållning och fiktion). 2 och (1995) Det svenska TV-utbudet 98 Svenskt radio- och TV-utbud Underhållningsinriktat och informationsinriktat program- utbud i svensk TV 1993–1999 (index). Programutbudet i svensk TV uppvisar en förhållande- vis stor stabilitet. De fyra stora programföretagen ligger i förhållande till varandra ungefär på samma avstånd på skalan vid samtliga under- sökningstillfällen. Hos SVT och TV4 finns en svag trend mot en ökad andel av nyhets- och faktaprogram . Hos TV3 och Kanal finns det däremot ingen klart uttalad trend. I studien antyds dock att förändringar i TV-kanalernas utbud varit något större . Mot bakgrund av att förändringar i TV-kanalers programprofiler i allmänhet sker gradvis och över längre tidsperioder framstår de förändringar som ägt rum som förhållandevis stora. Några tendenser värda att notera är att utbudet utmärktes av ett kraftigt ökat flöde av nyheter i form av fler och kortare nyhetssändningar och ett lika kraftigt ökat flöde av olika former av verklighetsunderhållning, exempelvis s.k. dokumentärdrama. I studien konstateras också att 1999 kan vara det år då TV4 påbörjade sin väg från att vara en TV-kanal med ett förhållandevis brett utbud mot en mer renodlad kommersiell profil. Svenskt radio- och TV-utbud 99 om förändringen är liten och skall tolkas med försiktighet konstateras ändå att TV4:s utbud tycks gå i riktning mot den typ av programbredd som de renodlat kommersiella kanalerna TV3 och Kanal uppvisar. Den stabilitet som präglat programutbudet i den svenska televisionen gäller också SVT:s kanaler. I SVT:s utbud kan dock skönjas en svag tendens mot ett mer nyhets- och faktainriktat programutbud . Etermediemonopolets avskaffande och den nya konkurrenssituationen för SVT kan därför knappast sägas ha inneburit en förändring av SVT:s programprofil i en mer kommersiell riktning . är jag medveten om att undersökningen endast speglar genrevariation, dvs. den säger inget om huruvida pro- grammens närmare utformning, dramaturgi, språk och tilltal m.m. har förändrats. I tabell 4.2 framgår det svenska TV-utbudets ursprung för några av de största kanalerna. dominerar mycket kraftigt i det utländska programutbudet, särskilt i TV3 och Kanal . USA-dominansen gäller inom samtliga programområden med undantag för sportprogram. För SVT är dock andelen svenskproducerade program hög. TV-utbudets produktionsursprung (procent). Anm: Uppgifterna summerar inte till på grund av avrundning. Vid en jämförelse framgår att andelen inhemskt producerade program i SVT:s kanaler har ökat från . I absoluta tal betyder det ca . För huvuddelen av denna ökning står det ökade nyhetsutbudet. För övriga kanaler är förändringarna relativt små, men generellt gäller att den amerikanska dominansen ökat än mer . 100 Svenskt radio- och TV-utbud har de nordiska programinslagen fortsatt att minska och utbudet med produktionsursprung i övriga , utöver , är mycket litet. Andelen program från annat håll än , eller är anmärkningsvärt låg i alla kanalers utbud. studie av innehållet i svenska TV-nyheter bygger på analyser av ett urval (63 stycken) av nyhetssändningar , jämt fördelade mellan SVT:s Aktuellt och Rapport samt . Bland resultaten i studien kan nämnas att kvinnor förekom i betydligt mindre omfattning () än män i de intervjuer som gjordes i programmen. Medan männen var klart dominerande inom områden som allmänpolitik, arbetsmarknad och näringsliv var kvinnor överrepresenterade när det gällde sociala frågor och när perspektivet utgick från personliga och privata erfarenheter. Privatpersoner, politiker och representanter från myndigheter och offentlig verksamhet hörde till dem som oftast kom till tals i nyheternas inrikesrapportering, medan barn och unga, liksom personer förekom mycket sällan i TV- nyheterna. Även personer med utländsk bakgrund förekom i mindre utsträckning än i samhället i stort och i mindre utsträckning än genomsnittet i egenskap av politiker, privata företagare eller represen- tanter för myndigheter och övrig offentlig verksamhet. De tre undersökta nyhetsprogrammen Rapport, Aktuellt och Nyhet- erna visade sig vara innehållsmässigt påfallande lika. Bland de skillnader som fanns kan nämnas att Aktuellt ägnade mer tid åt analys än de andra nyhetsprogrammen och att Rapport hade den största aktörsbredden, medan Nyheterna hade störst andel representanter från allmänheten i programmet. Studien visar också att av TV-nyheterna kom från och . Övriga världen skildrades utifrån olika utgångspunkter och vissa områden i världen som exempelvis , och stora delar av fick mycket litet utrymme . I studien kon- stateras att övriga delar av världen ofta skildrades som kaotisk med rapporter om väpnade konflikter, katastrofer och brottslighet. Ett undantag var rapporteringen från som oftare skildrades utifrån ämnen som näringsliv, arbetsmarknad och politik. 3 rapportserie nr. Svenska TV-nyheter – En spegling av och vår omvärld? Svenskt radio- och TV-utbud 101 skillnader i rapportering från olika delar av världen mellan nyhets- programmen kunde inte noteras . Studiens författare konstaterar att resultaten i stor utsträckning sannolikt är en spegel av den verklighet som skildras, men påpekar också att det lika väl kan förhålla sig så att nyhetsvärdering och urval tenderar att verka konserverande på bilden av ett samhälle och en värld som trots allt kan beskrivas och debatteras på en rad annorlunda sätt än . Detta gäller givetvis såväl public service-företagen som andra. En genomgång av befintlig dokumentation på medieområdet visar att det finns relativt få studier av utbudet i radio. Informationen om SR:s programutbud är omfattande och väl dokumenterad, men informationen om den lokala kommersiella radion och närradion, liksom jämförande undersökningar av utbudet i olika typer av radio är ovanliga. Mot denna bakgrund genomförde och TV 1998 en studie av det lokala radioutbudet i , och Luleå4. Bland resultaten i undersökningen kan nämnas att programprofilerna i den kommersiella lokalradion i huvudsak rymdes inom kategorin populärkultur, där presentation och spelning av lätt musik, företrädesvis pop- och rockmusik, var ett dominerande inslag. I jämförelse framstår utbudet i SR:s lokala P4-kanaler som betydligt mer mångfacetterat med ett stort inslag av olika programkategorier. Vidare framkom att de lyssnare som vill ta del av någon redaktionell bevakning av lokala företeelser och händelser i stort sett är hänvisade till P4 och närradion. I de kommersiella lokalradiostationerna var lokalt inriktade inslag betydligt mer sällsynta. De lokala inslag som förekom bestod till helt övervägande del av reklam och sponsringsmeddelanden. 4 och TV (1999) Hur lokal är den lokala radion? 102 Svenskt radio- och TV-utbud Fördelning mellan olika sändningsformer i olika former av lokal radio, (procent). Källa: , 1999. hade de privata lokalradiostationerna hunnit etablera sig på den svenska radiomarknaden. En stor del av stationernas sändningar bestod och består fortfarande av musik och musikutbudet i radio ökade kraftigt vid den här tidpunkten. Av tabell 4.3 framgår att hela tre fjärdedelar av den privata lokalradions utbud bestod av musik. Det tycks dock inte ha påverkat SR:s utbud i någon större omfattning. Så gott som inga förändringar vad gäller programkategorier har ägt rum i SR:s utbud . När det gäller programmens närmare innehåll, t.ex. vad gäller vilken musik som spelas m.m. har dock förändringar skett , vilket framgår av kapitel 6. Fördelningen på olika innehållskategorier i SR:s totala utbud framgår av tabell 4.4. SR:s programprofil 1993–1999. Procent av total sändningstid Källa: SR:s public service-redovisningar 1997-99 och MedieSverige 1999/2000. Svenskt radio- och TV-utbud 103 En minskning kan noteras av program som klassificerats som under- hållning, medan aktualiteter och samhällsprogram har ökat något. Även sändningstidens totala omfattning har varit relativt under 1990- talet. SR sände totalt , varav var lokala sändningar i landets 24 lokala . SR sänder i europeisk jämförelse mycket. Genom SR:s 26 lokala kanaler överträffas i SR:s totala volym endast av , , och . SR:s totala programutbud kännetecknas av stor bredd. Flertalet av de radioprogram som SR sänder har inte sin motsvarighet i någon annan radiokanal. Även vad gäller musikutbudet finns stora skillnader mellan SR och övrig radio, men även i SR:s utbud dominerar musiken. Näst efter musiken ägnas en stor del av sändningsutrymmet i SR åt aktualiteter och samhälle () samt nyheter (). Andelen spelad musik har inte förändrats . Inte ens hos de lokala – de som blev mest utsatta för konkurrensen från de privata stationerna – kan vi spåra någon större förändring när det gäller programtyper. Både musikutbudets omfattning och karaktär varierar mellan SR:s kanaler. P2 bidrar självfallet till att höja genomsnittssiffrorna, eftersom nästan hela utbudet () består av musik, s.k. seriös musik. Hela två tredjedelar av P3:s sändningar består av musik och där ligger kanalen inte långt efter de kommersiella stationerna, även om det i SR:s musikutbud förekommer klart fler musikkategorier än i den lokala radion. P4-sändningarna ligger kring genomsnittet för hela SR och musikutbudet är tänkt att nå en bred allmänhet i medelåldern eller strax däröver. Den enda kanal i SR:s utbud, där musiken spelar en obetydlig roll för totalsiffrorna, är P1. Om kanalen inte skulle räknas in i det totala utbudet skulle musikandelen öka från till . Nyheter är generellt viktiga inslag i medierna, särskilt radio, som uppfattas som ett mycket snabbt nyhetsmedium. av SR:s sändningstid upptas av nyheter. Det är framför allt de lokala P4-sänd- ningarna som svarar för att statistiken ligger på den nivån. En femtedel av dessa sändningar utgörs nämligen av nyheter. Det är uppenbart att de lokala och regionala nyhetssändningarna upplevs som viktiga både bland radioproducenter och radiolyssnare. De kommersiella stationerna producerar få egna nyhetsinslag. De nyheter som har sänts har huvudsakligen varit nationella och inte kunnat locka den lokala publiken på samma sätt som nyheter med anknytning till den egna orten. kan detta delvis ändras. Några dagstidningar med ägarintressen i lokala privata radiostationer har startat egna nyhetssändningar just för radion. Först ut med den här typen av samarbete var , som 104 Svenskt radio- och TV-utbud levererar dagliga nyheter till de bägge privata lokalradiostationerna i , Radio Match och Gold 105. Tidningen producerar sju nyhetssändningar på vardagar och tre . är delägare till hälften i det bolag som innehar sändningstillståndet för de två stationerna (, 1999). Ytterligare exempel på privat lokalradio med nyhetssändningar är Radio i , som får sina nyheter från , som är hälftendelägare i stationen och Mix Megapol-kanalerna i , och , som har egna lokala nyhetssändningar . Således kan konstateras att den privata lokalradion i större utsträckning än tidigare fått lokala nyhetssändningar. Omfattningen är dock än så länge begränsad. De nyhetssändningar som sker är i stor utsträckning resultatet av att tidningsföretag, som utan undantag har ägarintressen i radiobolagen, förser radiostationerna med nyheter. Vad vi kunnat se är det i mycket liten utsträckning, om ens någon, som dessa nyheter skiljer sig från tidningens egna. Tidningens redan framtagna nyheter återanvänds i radion ungefär på det sätt som de återanvänds på Internet. Någon ökad mångfald i det lokala medie- samhället är det knappast fråga om, möjligtvis en ökad mångfald inom den lokala radion. Närradion är den kanal som uppvisar den största andelen talade inslag i tabell 4.3 En majoritet av sändningarna är av det slaget, vilket visar närradions utpräglade funktion som instrument för det lokala föreningslivet. De sändningar som bidrar till en hög andel musik i när- radion är förmodligen studentradiokanalerna och andra liknande kanaler. Deras andel av sändningstiden har dock minskat . 5Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst I detta kapitel redovisas en undersökning av den svenska allmänhetens syn på och förtroende för svensk public service radio- och TV. Redovisningen bygger på urvalsundersökningar genomförda vid vid universitet.1 Utredningen har beställt ett material som författats av doktoranden , vid masskommunikation, under ledning av professor . Public service-verksamhetens förankring och legitimitet En grundläggande förutsättning för public service-företagens legitimitet är deras förankring hos publiken. Med förankring avses här användningen av public service-företagens utbud och allmänhetens inställning till dem. Inställningen studeras utifrån två perspektiv: för det första synen på kanalerna generellt sett samt deras programverksamhet och för det andra förtroendet för kanalerna. Redovisningen avser både radio och TV (dock inte UR), men vad gäller publikens värdering har frågor i SOM-undersökningen endast ställts om televisionen (vissa frågor är SVT:s egna). 1 Studien bygger på data från Riks-SOM-undersökningarna 1994- 1998 (Sam- hälle, Opinion och Massmedia) som baseras på ett obundet slumpmässigt urval av 2 800 personer i (15- ). Svarsfrekvensen ligger mellan 65- , vilket får anses vara mycket bra. I viss mån används också Väst-SOM-undersökningarna (boende i ), Nordicoms Medie- barometer, MMS, RUAB, och Medieakademins förtroendeundersökning. 106 Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst Radio och TV är de mest använda medierna i ; 1999 lyssnade av befolkningen på radio och tittade på TV en genomsnittlig dag. Även den tid vi ägnar åt dessa medier är tämligen omfattande - genomsnittssvensken lyssnar på radio i drygt två och och sitter framför TV:n. Generellt sett gäller att äldre, yngre och lågutbildade är de som tittar mest på TV, medan radiolyssnandet är jämnt fördelat i befolkningen. Undantaget är dock de yngre (9- ) som lyssnar på radio i relativt liten utsträckning. Public service-företagens ställning har förändrats i och med den ökade konkurrensen och såväl SR som SVT har under 1990- talet tappat publikandelar. framstår de dock som två av de starkaste aktörerna på respektive marknad. SR:s kanaler nådde mer än hälften av den svenska befolkningen . Detta mycket tack vare den regionala kanalen P4, som med en räckvidd på är både SR:s och ojämförligt största kanal. Den näst största public service- kanalen P3 har en daglig räckvidd på , P1 ligger på , medan P2 endast når ett par procent av den svenska be- folkningen (RUAB, 1999). lyssnar således närmare sex miljoner svenskar på radio; av dessa väljer knappt fyra miljoner, att ta del av någon av public service- kanalerna. Privata lokalradiostationer lockar ungefär var tredje svensk. Ingen av de kommersiella lokalradiokanalerna når dock samma räckvidd som SR:s tre främsta kanaler P4, P3 och P1. I , som är den mest fragmenterade radiomarknaden i , är P1 näst största kanal, efter SR:s . Public service-radion har tappat publikandelar , P3 har minskat sin räckvidd mest. är dock P3 större än någon enskild privat lokalradiokanal.2 Det största tappet för skedde fram , därefter har SR:s position stabiliserats och till och med stärkts något. 2 Frågan om radiolyssnande är en frequency-fråga, vilket innebär att frågan gäller vad man brukar göra och inte vad man gjorde (detta tillsammans med urvalsgruppens åldersstruktur (15- ) gör att SOM-undersökningens data skiljer sig något från de data som kommer från RUAB). Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst 107 Andel som åren 1994- 1999 tagit del av följande radio- kanaler . * Z-radio blev P6 och gick samman med SRU/till . En av de avgörande förklaringsfaktorerna till skilda lyssnarvanor är ålder (se t.ex. Strid, 1999). För den svenska public service-radion gäller generellt att den har sitt starkaste fäste hos den äldre delen av befolkningen, något som gäller i de flesta europeiska länder. P4, som är den radiokanal flest svenskar lyssnar på har störst publik i gruppen , vilket skiljer den från den näst största kanalen, P3, som främst tilltalar gruppen . P3 är också den kanal som trots stora satsningar tappat mest i konkurrensen med den privata lokalradion; mycket givetvis beroende på att P3 är den av public service-kanalerna som riktat in sig mot samma målgrupp – ungdomarna – som de kommersiella kanalerna. Det är också föga förvånande ungdomarna som är den grupp som mest förändrat sina vanor i och med avregleringen. Bland medelålders och äldre har lyssnandet varit tämligen stabilt . 108 Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst Andelen dagliga lyssnare på olika radiokanaler efter ålder, 1998. 25- 29 30- 39 60- 75 76- 80 Källa: Strid, 1999 (s194). Ett potentiellt problem för är att de i mindre utsträckning förmår locka de yngre lyssnarna. Det finns inga klara forskningsresultat som visar huruvida detta är en generationseffekt eller en fråga om ålder och var i livscykeln man befinner sig. Om det är en generationsfråga kommer de yngre att ta med sig sina vanor upp i åldrarna, om det tvärtom är en fråga om ålder kommer de yngre sannolikt att gå ifrån det omfattande musiklyssnande (kommersiell radio) som präglar deras lyssnande mot att föredra radio med ett mer mångsidigt innehåll när de blir äldre. Lyssnandet på SR:s kanaler skiljer sig mycket litet åt mellan män och kvinnor. Utbildningsnivå har större betydelse, framför allt gäller detta P1 och P4, som har en motsatt publikbild i fråga om utbildning. Högutbildade lyssnar i större utsträckning än låg- och medelutbildade på P1, medan de lågutbildade har störst andel som tar del av P4. När hänsyn tas till medborgarskap visar det sig att de som inte är svenska medborgare i större utsträckning tar del av utbudet i P2; i hela befolkningen uppger sig mellan lyssna på P2 , motsvarande siffra för de icke svenska medborgarna är . Utländska medborgare använder sig dessutom mer av privat lokalradio och närradio. Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst 109 Resultaten i undersökningar av TV-tittande skiljer sig åt beroende på om basen är hela befolkningen eller endast de som faktiskt har tillgång till respektive kanal. Satellit- och kabelkanalerna uppnår naturligt nog markant högre räckvidd och tittartidsandel när hänsyn tas till tillgång. Då denna studie främst gäller SVT-kanalerna som i princip når alla, ligger fokus på hela TV-publiken oavsett tillgång. Den svenska TV-marknaden dominerades av markbundna SVT och TV4. var TV4 den största enskilda svenska TV-kanalen sett till såväl räckvidds- som tittartidsandel. Skillnaderna mellan TV4 och SVT är dock relativt små; TV4 hade en tittartidsandel på medan SVT1 och SVT2 låg på . Under bästa sändningstid (19.00-22.00) ökar SVT-kanalerna sin tittartidsandel medan TV4 tappar något. SVT2 är den kanal som är starkast under bästa sändningstid (MMS). Generellt kan konstateras att svenska kanaler är mer populära än utländska. Räckvidden för de fem största TV-kanalerna var 1999 för SVT1, för SVT2, för TV4, för för Kanal . Tittartidens fördelning har legat på en jämn nivå (Westrell: MMS, 2000). Andel som åren 1994- 1999 tagit del av följande TV-kanaler . Canal+/Filmnet* * Fram gäller frågan endast Filmnet. 110 Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst SVT1 och SVT2 når ungefär hälften av den svenska befolkningen , medan brukar ta del av utbudet i åtminstone någon av dessa kanaler minst . Mindre än en procent av den svenska befolkningen har helt valt bort public service-kanalerna. SVT har tappat ett par procent i dagligt tittande , men situationen tycks ha stabiliserats andra hälft. Den stora nedgången kom . vände dock trenden åter uppåt för SVT. Både SVT1 och SVT2 har ökat tittarandelen relativt kraftigt . Liksom när det gäller radiolyssnande visar sig skillnader i TV- tittande främst vara beroende av ålder, men även utbildningsnivå har viss betydelse. För SVT gäller att de främst lockar de äldre tittar- grupperna. I gruppen och uppåt lockar respektive kanal minst hälften av svenskarna , medan samma siffra för gruppen ligger . Jämfört med främste konkurrenten TV4 har SVT ett försprång i åldersgrupperna , medan TV4 lockar fler tittare i de yngre åldrarna. Andelen dagliga tittare på olika TV-kanaler efter ålder, (Procent) 30- 39 40- 49 När det gäller män och kvinnor finns en något större skillnad i TV- tittande än radiolyssnande. Männen tar i något större utsträckning del av utbudet i public service-kanalerna och kvinnorna väljer oftare TV4. SVT lockar också en större andel av de högutbildade, mindre andel av de medelutbildade och ungefär lika stor andel lågutbildade som TV4. Svenska folket om radio och TV i allmänhetens tjänst 111 Nyhetsprogram i TV är en av de programkategorier som upptar såväl en stor del av sändningstiden som av tittartiden. När det gäller radionyheterna var det de lokala nyheterna i P4 som drog mest publik - tog del av dessa nyheter minst . Ungefär lika stor andel lyssnar på Ekonyheterna, medan endast 13 pro- cent väljer nyheterna i den privata lokalradion. har P4:s lokalnyheter tappat i publik som Riksradions nyheter ökat något. Det är framför allt det dagliga lyssnandet som har minskat; andelen som tar del av P4:s lokalnyheter fem till är ungefär densamma som .