sou · GOB337d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Strukturen på många åtgärder är dock mycket lika. Till exempel finns datorutbildning både som särskild åtgärd och som arbetsmarknadsutbildning. Vidare finns det flera åtgär- der som erbjuder någon form av subventionerad sysselsättning eller 48 Om en person deltar i en planlagd sekvens av åtgärder, enligt en handlings- plan, behöver inte rundgång vara något negativt. 108 Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? praktik i privat eller offentlig sektor. Åtgärderna kan i princip delas in i tre grupper, yrkesutbildning, subventionerad sysselsättning och praktik. De två sistnämnda åtgärderna kan slås ihop till en åtgärd och tillsam- mans med yrkesutbildning och jobbsökaraktiviter bilda stommen i po- litiken. En sådan gruppering kan underlätta implementeringen av poli- tiken. Arbetsvillkoret och ersättningsnivåerna i den passiva arbetsmark- nadspolitiken har ändrats . Ersätt- ningsbeloppet har t.o.m justerats mer än en gång under ett och . har flera utredningar föreslagit fundamentala förändringar av systemet men få av förslagen har fått politiskt genomslag. Även forskare har kritiserat systemet och föreslagit förändringar i riktning mot en förstärkning av arbetslinjen och minskat inflytande från fackfö- reningarna. Tanken är att på individnivå stärka incitamenten att aktivt söka arbete och på aggregerad nivå påverka lönebildningen. För att få tillstånd en väl fungerande arbetsmarknad är det ytterst angeläget att konstruera ett ersättningssystem som tar hänsyn till de effekter arbets- löshetsersättningen kan ha på såväl mikro- som makronivå. Parallellt med de kvantitativa förändringarna har det skett en suc- cessiv decentralisering av politiken. Kommunerna har fått större ansvar och fler möjligheter att utforma politiken efter lokalt behov. Men det finns en risk att en sådan profilering försämrar flexibiliteten på arbets- marknaden. Kommunerna vill inte förlora befolkning genom utflyttning eftersom det leder till förlorade skatteintäkter. ger minskad rörlighet upphov till regionala flaskhalsar, vilket kan påverka prisbildningen på arbetsmarknaden. Det finns också en risk att arbets- marknadspolitiken används för att avlasta kommunernas budget för socialbidrag, vilket kan medföra kvalitetsförsämringar. Vidare ger en långtgående decentralisering av politiken upphov till stora individuella skillnader i tillgången till åtgärder. Sammantaget kan de samhällseko- nomiska kostnaderna för en decentraliserad arbetsmarknadspolitik bli mycket höga. Dessutom kan strategin direkt motverka syftet att få till stånd en mer flexibel arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken hade drygt 45 olika mål . Somliga mål står i direkt konflikt med varandra medan andra tycks sakna rele- vans för den faktiska implementeringen av politiken. Tillväxt och för- delning är exempel på mål som står i konflikt med varandra, vilket har blivit tydligt under sista delen av . För att bli antagen till ar- betsmarknadsutbildningen måste individen numera i många fall ha sär- skilda förkunskapskrav i nivå med vad som krävs för att komma in på högskolan och dessutom passera vissa kunskapstest. Detta sorterar bort dem som mest behöver åtgärden. I en ekonomi med begränsade resur- Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? ser borde utsatta grupper prioriteras. Det fördelningspolitiska målet bör vara ett centralt mål för arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken har länge varit ett medel för statsmakten att upprätthålla en flexibel arbetsmarknad, eliminera flaskhalsar och hålla nere inflationstrycket i ekonomin. Politiken har således varit en viktig komponent för att uppfylla mål om tillväxt, stabilisering och för- delning. Många prognosmakare förutspår att den svenska ekonomin kommer att växa kraftigt . För att detta skall slå in krävs en flexibel arbetsmarknad och en arbetsmarknadspolitik som kan förbättra möjligheterna för de arbetslösa att komma in på arbetsmark- naden. Det finns många studier som visar att arbetsmarknadspolitiken inte har fungerat tillfredsställande . Därför är det vik- tigt att se över organisation samt åtgärdernas struktur och innehåll för att finna en ny modell för politiken. Det är inte den modell som har vuxit fram som ska ligga till grund för den som skall användas . 110 Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Ackum, S. 1991 Youth unemployment, labor market programs and subsequent earnings, , 93:531-543. Ackum-Agell, S. 1996. Expertbilaga till SOU 1996:34. : Allmänna förlaget. Ackum-Agell, S., A. . Harkman 1995, Unemployment insurance, labor market programs and repeated unemployment in , , 2:103-128. Ackum-Agell, S. 1999. Vad vet vi om arbetsmarknadspolitikens ef- fekter? Stencilserie 1999:4, , . & L. Behrenz 1995. En effektivitetsanalys av arbetsförmed- lingskontoren i . Rapport till EFA, Arbetsmarknadsdepar- tementet. & L. Behrenz 1997. En produktivitetsanalys av arbetsför- medlingskontoren i . Rapport till EFA, Arbetsmarknadsde- partementet. Arbetsmarknad och arbetsmark- nadspolitik 1988. Ökade krav på omställning?. : All- männa förlaget. Arbetsmarknad och arbetsmark- nadspolitik 1990. Mer lönsamt med en aktiv politik. : Allmänna förlaget. Arbetsmarknad och arbetsmark- nadspolitik 1993. : Allmänna förlaget. se 1990/91. Utbildningsenheten, Rapport 5/91, . Arbetsmarknadsutbildning årsberät- telse 1994/95. Utbildningsenheten, Rapport 1995:3, . Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Den yrkesinriktade arbetsmarknads- utbildningens effekt på inkomst och sysselsättning. Utbildningsen- heten, Rapport 1995:1, . AMS arbetsmarknadsprogram, Rapport Åtgär- dernas effekter på deltagarnas sysselsättning och löner. AMS ut- redningsenhet, Rapport 1999:1, . Svensk arbetsmarknadsutbildning en kvantitativ analys av dess effekter. : univer- sitet. Bergskog, A. Den svenska arbetsmarknadspolitiken 1998, Stencil 1998:2, , . Evaluation of labor market training programs. The Swedish experience, Mimeo, IUI, . , A., P-A. , B. . & H. 1996. Experimental evaluation of Europe- an labor market policy, i ., ., & K. Schömann (red. ), International handbook of labor market policy evaluation. : , Aldershot. En tidsbegränsad arbetslöshetsersättning, i Jo- hannesson, J. & E. Wadensjö (red. ), 28 recept mot arbetslösheten. , A., P-G. Edebalk, R. . 1998. Väl- färdspolitik i kristid. , K., B. . Vejsiu 1999. Do benefits cuts boost job findings? Swedish evidence from the 1990s, Working paper 1999:8, , . 112 Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Calmfors, L. labor market policy and unemployment. A framework for the analysis of crucial design features, Economic Studies, 22:7-47. Calmfors, L. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken och sysselsätt- ningen. En teoretisk referensram. Expertbilaga till SOU 1996:34. : Allmänna förlaget. & A. 1999. Direct displacement effects of la- bour market programmes: the case of , Working paper 1999:7, , . Doolittle, F & L. Traeger 1990. Implementing the national JTPA study, (), , U.S. Individual consequences of plant closure. Doktorsav- handling, . & B. 1991. Unemployment, vacancies and labor market programs: Swedish evidence, i F.P. Schioppa (red. ), Mis- match and labor mobility. & A. Krueger 1995. An evaluation of the Swedish labor market policy. New and received wisdom, Occasional Pa- pers No 65, SNS, . Direkta undanträngningseffekter av arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. Rapport till Revisorer. Om incitamenten i arbetslöshets- försäkringen, Stencilserie 1999:5. politisk utvärdering, . Heckman, J. & J. 1995. Assessing the case for social experi- ments, , 9:85-110. Heckman, J. & J. 1989. Choosing among alternative nonexperi- mental methods for estimating the impact of social programs. The case of training, , 84:862-874. Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Arbetslöshetsförsäkringens effekter, Stencilserie 1999:3. Layard, R., S. Nickell & R. Jackman 1991. Unemployment, macroeco- nomic performance and the labour market. : Uni- versity Press. Jackman, R. What can labour market policy do? Swe- dish , 1: 221-257. On the composition and outcome of Swedish la- bour market policy. Rapport till EFA, Arbetsmarknadsdeparte- mentet, . Korpi, T. Avhandlingsserie nr 24, In- stitutet för social forskning, . Lalonde, R. The promise of public sector-sponsored training programs, , 9:149-168. Langager, K. Ledige på kursus. Effekter av specialarbejderkur- ser vurderet ved et eksperiment, Socialforskningsinstituttet 96:9, , . Arbetsförmedlingsnämnderna – en implemente- ringsstudie, Stencilserie 1999:6. litisk utvärdering, . Lessons from the U.S. unemployment insurance ex- periments, , 33:91-131. & P. Skedinger 1998. Arbetsförmedlingarna – mål och drivkrafter. Rapport till , . Rapport till EFA, , . & H. 1999. Friare användning av arbetsmarknads- politiska medel, Stencilserie 1999:1. nadspolitisk utvärdering, . Full sysselsättning utan inflation. Skrifter i urval. 114 Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Training at the job and training for a new job – two Swedish studies. & E. Wadensjö . Arbetsmarknadens funktionssätt i . En beskrivning baserad på ny intervjudata. Ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Rapport till EFA, Arbetsmarknadsdeparte- mentet, . Skogman-Thoursie, P. Disability and work in . Avhand- lingsserie 39, , universi- tet. Torp, H., O. Raaum, E. Hernæs & H. 1993. The first Nor- wegian experiment, i K. . Kongshøj (red. Measuring labor market measures. , Den- mark. Ersättning vid arbetslöshet. Betänkande från utredning- en om en ny arbetslöshetsförsäkring. : Allmänna förla- get. En allmän och sammanhållande arbetslöshetsförsäk- ring. Thoursie, A. & E. Wadensjö . Labor market studies in . Employment and Social Affaire, European Commisson, . Wadensjö, E. Labour market policy and employment growth in , Labour, 1:3-23. Effekter av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ex- pertbilaga till SOU 1996:34. : Allmänna förlaget. Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? En översikt av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finns eller har funnits Praktik i offentlig eller privat sektor för personer i åldrarna som har tagit minst 120 poäng på universitet eller högskola. Ersättning i form av dagpenning. Bidrag till arbetsgivare för arbetsbiträde åt Bidrag till arbetsgivare för anpassning av Arbetslösa arbetar i folkrörelser, föreningsliv De arbetslösa får arbets- Yrkesförberedande och yrkesinriktad utbild- ning för arbetslösa. Arbetsmarknadsutbildning i andra Nordiska Praktik för arbetslösa inom privat och offentlig Även ideella organisationer. i form av utbildningsbidrag. Arbete i offentlig sektor. Bidrag till utbildning i Bidrag till arbetsgivare för utbildning av personal vid nyrekrytering samt istället för permittering eller uppsägning. Utbildning av arbetslösa i IT och olika dator- Verksamhet som inte täcks av traditionella Projekt finansierade av EU inom ramen för Resebidrag, starthjälp, medflyttandebidrag och bidrag för att täcka pendlingskostnader. Yngre långtidsarbetslösa ersätter äldre personer som frivilligt lämnar sitt jobb. Subventionerad sysselsättning av långtidsar- Ersatte beredskapsarbete, rekryte- ringsstöd och vikariatstöd . Inlösen av egnahem och Staten köper fastighet av arbetslösa som måste flytta till arbete på annan ort. Invandrarpraktik.Interpraktik IT-utbildning (SWIT)Kommuners ansvar för ungdomarLönebidragNäringshjälpOffentliga tillfälliga arbeten Otraditionella medelProjektarbeteRekryteringsstöd ResursarbeteSamhallSkyddat arbete hos offent- lig arbetsgivareStarta eget bidrag UtbildningsvikariatUtvecklingsgaranti för ungdomar Yrkesinriktad rehabilite- ring, 116 Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Praktik i offentlig eller privat sektor för invandrare som har bott i i högst . Ersättning i form av utbildningsbidrag. Stipendier till långtidsarbetslösa i åldrarna 20- 30 som vill praktisera i annat land. Arbetsmarknadsutbildning som ger yrkeskom- petens i bristyrken inom IT-branschen. Utbildning och praktik för personer som är . Bidrag till funktionshindrad som vill starta verksamhet som egen företagare. Äldre långtidsarbetslösa utför arbetsuppgifter i den offentliga sektorn. Verksamhet som inte täcks av traditionella åtgärder. Arbetslösa personer får arbetslöshetsersättning som de deltar i projekt på hel- eller deltid. Subventionerad sysselsättning i offentlig sektor. Skyddat arbete i offentligt företag. Subventionerad sysselsättning i offentlig sektor. Bidrag för att starta verksamhet som egen företagare Ekonomiskt stöd till kostnader för anställning av en arbetslös som vikarie för en anställd som skickas på utbildning. Utbildning och praktik för personer i åldrarna . Bidrag till arbetslösa som deltar i utredande, väg-ledande, rehabiliterande och förberedande verksamhet vid . KÄLLOR: , Bergskog (1998) och (1996). Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Ungefärliga utgifter för arbetsmarknadspolitiken NOT: Beloppen är hämtade från årsredovisningar och utgör nettoutgifter för politiken. Utgifter för särskilda handikappåtgärder ingår inte. 4Utan jobb – inga barn? Inget annat land i har haft så stora svängningar i fruktsamheten som . låg den summerade fruktsamheten på 1,6 barn per kvinna, vilket då var den lägsta nivån som någonsin observerats i vårt land. (var nivån nere på 1,7 barn per kvinna.) Kort därefter steg fruktsamheten och nådde 2,1 barn . Då hade en av högsta fruktsamhetsnivåer, vilket väckte intresse både inom och utom landet. nämns ofta som ett mycket långt kommet land vad gäller mo- derna samlevnadsformer och kvinnors förvärvsverksamhet, faktorer som ofta antas reducera fruktsamheten. Hur kunde det då komma sig att vi i födde så många barn, när andra länder hade problem med sin låga fruktsamhet? Kanske var det med en viss lättnad som man i andra länder såg att det höga barnafödandet i inte varade så . Vi fick en ned- gång igen, och har vi ånyo en mycket låg fruktsamhet. Den är nere på 1,5 barn per kvinna och det är den lägsta nivå som någonsin regist- rerats i vårt land. är det t.o.m. fler som avlider än som föds. Senast vi hade den situationen var . 120 Utan jobb – inga barn? Det finns de som drar slutsatsen att nu har också vi kommit ner till det låga europeiska fruktsamhetsmönstret. Det kan vara svårt att argumen- tera för att situationen i skulle vara en annan än den som gäller i stora delar av övriga Europa1. Ändå är den senaste fruktsamhetsned- gången i inte nödvändigtvis inledningen på en period med kvarstående låg fruktsamhet. I har familje- och arbetsmark- nadspolitiken inriktats på att underlätta kombinationen förvärvsaktivi- tet och barnafödande – förvärvsabetande ska ha möjlighet att ha familj. Fruktsamhetsuppgången inträffade då förvärvsdeltagandet ökade och arbetslösheten i det närmaste var obefintlig. , då sysselsättningen sjunkit kraftigt och då arbetslösheten nått rekordhöga nivåer, har fruktsamheten minskat till den lägsta nivån . Detta visar att vi nog inte har en konflikt mellan förvärvsarbete och barnafödande i den meningen som man traditionellt menar, dvs. att förvärvsarbetande kvinnor har lägre fruktsamhet än hemarbetande kvinnor. Något tillspet- sat kan man kanske i stället säga att vi snarare har den motsatta situa- tionen: utan jobb – inga barn. I det här kapitlet ska vi visa viktiga drag i fruktsamhetsutvecklingen . Vi ska diskutera möjliga orsaker till utvecklingen, främst hur senareläggningen i barnafödandet har på- verkats av den ekonomiska utvecklingen. Vi kommer också att se på utvecklingen i benägenheten att få första barnet i olika utbildnings- grupper. För diskuteras dessutom faktorer som på- verkar benägenheten att få det andra och det tredje barnet. Slutligen kommer vi att jämföra det slutliga barnantalet för olika utbildnings- grupper. Vi ser då inte bara på kvinnornas utbildningsnivå utan också på vilken inriktning de har på sin utbildning. Kvinnor utbildade för ar- 1 Det blir inte lättare av att vi inte heller riktigt känner orsakerna till t.ex. me- delhavsländernas och mycket låga fruktsamhetsnivå. Utan jobb – inga barn? beten inom vård eller skola har haft en förhållandevis hög fruktsamhet, trots att de har haft en kontinuerlig anknytning till arbetsmarknaden oftare och tidigare än kvinnor med en lägre utbildning. Också detta ta- lar emot att det skulle vara en generell konflikt mellan utbildning, för- värvsarbete och barnafödande i vårt land, även om småbarnsföräldrar naturligtvis ofta har en mycket tidspressad situation. 4.2.1Vad har hänt ? Nedgången i förstabarnsfruktsamheten har varit särskilt stor bland kvinnor . som gått under 1990- talet har fruktsamheten sjunkit i dessa åldrar, medan nedgångarna har varit mindre i de något högre åldrarna. med fruktsamhets- nedgången har det alltså varit en successiv förskjutning av fruktsam- heten mot högre åldrar. Fruktsamhetsuppgången påverkade däremot barnafödandet i alla åldrar i ungefär lika stor utsträckning. Detta återkommer vi till, när vi längre fram diskute- rar orsakerna till de stora svängningarna i fruktsamheten. Förstfödda barn per 1000 barnlösa kvinnor, 1985-1998 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 122 Utan jobb – inga barn? låg fruktsamheten för en barnlös 36-årig kvinna på samma nivå som för en 25-årig barnlös kvinna. Detta skiljer sig kraftigt mot . hade barnlösa 25-åriga kvinnor hög- re nivå än barnlösa kvinnor . Att kvinnor och män skjuter på barnafödandet till allt högre åldrar är inte ett nytt mönster. påbörjades en sena- reläggning som fortsatte mer eller mindre oavbrutet fram till . Som förklaring till senareläggningen den gången nämndes ofta att det blivit allt vanligare att ungdomar skaffade sig en längre ut- bildning samt att också kvinnor (och inte bara män) skulle ha tid att etablera sig på arbetsmarknaden innan det blev aktuellt med barnafö- dande. skedde ändringar i unga personers syn på familjebild- ning, vilket nog var minst lika viktigt för senareläggningen. Man ville ha tid för andra saker innan det var tid att skaffa barn. I en undersök- ning uppgav nästan alla unga kvinnor och män att de ville ha barn, men att det inte hastade. (SCB 1995, tabell 10, sid 36). Den successiva senareläggningen av barnafödandet upphörde emellertid . Efter en kontinuerlig nedgång i fruktsamheten fick vi en fruktsamhetsuppgång i så gott som alla åldrar, också bland förhållandevis unga barnlösa kvinnor. Detta resulterade i att andelen barnlösa kvinnor i olika åldrar låg på en relativt nivå . När vi så kom tog senareläggningen av barnafödandet dock fart igen. är av kvinnorna barnlösa i slutet av det år de upp- når . var det endast 45 procent.2 2 Uppgifterna gäller kvinnor födda i . Utan jobb – inga barn? Andelen kvarvarande barnlösa efter ålder. Kvinnor födda – 1976. Skillnaderna i andelarna barnlösa olika födelseårgångar emellan är mindre ju högre upp i åldrarna man kommer. Det är en följd av att kvinnorna senare har kompenserat sig för den lägre nivån . Senarelägg- ningen av barnafödandet har därför hitintills inte haft någon stor påverkan på den slutliga barnlösheten bland kvinnor . Många ställer sig nog frågande till om en sådan kompensation är möjlig också , nu när andelarna barnlösa har ökat så kraftigt upp . 124 Utan jobb – inga barn? 4.2.2Vad förklarar senareläggningen av första nedkomsten? Svårt för ungdomar att komma ut i arbetslivet under dåliga tider Varför har det då varit en så stark senareläggning av barnafödandet ? Något enkelt svar finns inte. Det ligger dock nära till- hands att sätta fruktsamhetsutvecklingen i samband med de stora samhällsförändringar vi upplevt , inte minst utvecklingen på arbetsmarknaden. har sysselsättningen minskat dramatiskt i . Speci- ellt unga kvinnor och män har varit mycket utsatta. Deras situation på arbetsmarknaden är i allmänhet betydligt mer konjunkturkänslig än andra åldersgruppers. När företagen drar ner på antalet nyanställningar blir problemen störst för dem som står i begrepp att etablera sig på ar- betsmarknaden, och det är naturligtvis främst yngre personer. Om ar- betsgivarna i nästa steg tvingats skära ner i antalet anställda, har de med kort anställningstid främst drabbats, dvs. återigen de yngre i större utsträckning än de äldre. Detta är en följd av turordningsregeln sist in, först ut. Det har blivit vanligare att de som trots allt har ett arbete, bara har en tidsbegränsad anställning. Det gällde för av samtliga anställda kvinnor , 1998, att jämföra , 1990 (enligt Arbetskraftsundersökningarna). Många har därför gått ut och in i olika arbeten och ej haft den trygghet som en fast an- ställning ger. Ofrivilligt deltidsarbete är heller inte ovanligt. Av samtli- ga sysselsatta kvinnor 1998 svarade att de skulle vilja arbeta mer än de hade möjlighet att göra. Motsvaran- de andel var 1990. För att få en ökad kunskap om vad det är som har påverkat fruktsam- hetsutvecklingen , har SCB framställt ett longitudinellt register som möjliggör analyser som dels är av ett helt annat slag . Registret omfattar samtliga kvinnor födda i och . Vid sidan av demografiska uppgifter om de barn kvinnorna fått Utan jobb – inga barn? och eventuella in- och utvandringar samt dödsfall innehåller registret uppgifter om i vilken kommun kvinnorna var skrivna i slutet av åren 1985-1996, deras årliga arbetsrelaterade inkomst samt eventuella ersättningar och bidrag de mottagit vid arbetslöshet eller studier (inkl. studielån). Trots vissa brister3 ger det här registret viktig ny kunskap, inte minst för att det är så omfattande. Vi har använt registret främst för att stude- ra orsakerna till senareläggningen av första nedkomsten, eftersom vi tror att det speciellt är för denna som kvinnans egen arbetsmarknadssi- tuation är viktig, nästan oberoende av hennes partners situation. Om kvinnan förvärvsarbetar eller ej betyder mycket för ekonomin efter nedkomsten. Kanske än viktigare är det att den har en avgörande betydelse för kvinnans möjligheter till förvärvsarbete efter den föräldralediga periodens slut. I det här avsnittet diskuteras hur benägenheten att få det första barnet har varierat med olika faktorer knutna till den ekonomiska situationen.4 3För det första har vi ingen information om de män som kvinnorna lever till- sammans med. Beslutet att vilja ha barn påverkas naturligtvis av både kvinnans och mannens situation, men vi kan inte undersöka betydelsen av detta på grund av våra begränsade möjligheter att framställa hushållsstatistik registervägen för dem som inte är gifta eller har barn tillsammans. Det finns heller ingen regis- terinformation om kvinnornas arbetstid, så vi kan inte avgöra om en låg ar- betsinkomst betyder att kvinnan arbetat deltid eller bara arbetat en del av året. För dem som både har arbetsinkomst och t.ex. arbetslöshetsersättning kan vi heller inte avgöra om de var arbetslösa och sedan fick ett arbete eller tvärtom - något som säkert har stor betydelse för deras beteende. 4Analysen har begränsats till kvinnor födda i . Vi har vissa brister i statistiken för kvinnor som invandrat till . Bland annat har vi inte full- ständiga uppgifter om de barn kvinnorna fött före invandringstidpunkten. Det gör det omöjligt att följa utvecklingen för hela populationen kvinnor i . Vi hade nog i alla fall gjort separata analyser för kvinnor födda i resp. ej i Sve- rige även om vi hade haft fullständiga uppgifter också för kvinnor som invand- rat till . Man kan anta att de som har levt i vårt land under hela sin upp- växt kan ha en annan reaktion när tiderna försämras än de kvinnor som vuxit upp under helt andra förhållanden och som ej själva upplevt förändringarna i ekonomin. 126 Utan jobb – inga barn? Framställningen bygger på resultat som tidigare presenterats i rappor- ten Barnafödande och sysselsättning Upp- och nedgången i fruktsam- heten 1985-1997 (SCB 1998). Syftet är att belysa i vilken utsträckning som ekonomiska bakgrundsfaktorer kan förklara varför benägenheten att få första barnet gick ner så kraftigt efter att ha ökat under senare delen av 1980-talet5.