sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Tabell 2.2.3 Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer. Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt antal Bostadsrätt 9 (4 052) 43 (20 286) 10 (4 627) 39 (18 650) 47 615 Hyresrätt 15 (22 587) 49 (74 261) 9 (14 092) 27 (40 118) 151 058 Totalt 13 (26 639) 48 (94 547) 9 (18 719) 30 (58 768) 198 673 Drygt hälften av familjerna i bostadsrätt har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan närmare hälften har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan de båda upplåtelseformerna. Familjer med en disponibel inkomst under genomsnittet och födda i ett annat land är överrepresenterade i hyresrätt. Familjer med inkomst över genomsnittet och födda i SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 53 är däremot överrepresenterade i bostadsrätt. Bland övriga familjer är fördelningen mellan upplåtelseformerna mer jämn. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de 18 bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. Andel låginkomsttagare (familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt 42 57 48 64 59 73 50 66 Centrum 47 63 56 65 61 66 Finns ej 68 Finns ej 65 55 67 52 63 59 55 47 61 54 71 53 67 50 57 47 56 54 61 Samtliga områden 51 65 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är förvisso segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Men denna segmentering varierar måttligt i de olika bostadsområdena. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi 54 Bilaga 1 SOU 2000:33 att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i och i . Andelen familjer i samtliga bostadsområden som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I Centrum och i är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostadsområde erfordras att omkring en femtedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. I bostadsområdena , och , med förvisso få delområden, är segregationen liten och antyder att inkomstfördelningen i stort sett är densamma i hela bostadsområdet. SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 55 Tabell 2.2.5. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation 4 ,10 ,08 23 ,17 ,15 11 ,12 ,20 30 ,19 ,24 Centrum 83 ,20 ,20 17 ,11 ,33 5 ,11 ,06 4 ,10 ,19 3 ,06 ,05 2 ,07 ,14 24 ,14 ,20 46 ,14 ,14 40 ,15 ,11 55 ,16 ,21 53 ,14 ,13 9 ,07 ,21 20 ,13 ,32 55 ,13 ,17 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor både i områden med hög och låg andel invandrare. Såväl Centrum som med en låg andel födda i annat land har en stor etnisk segregation. Däremot är den etniska segregationen låg i det invandrartäta . Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, i eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. 56 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.2.8. Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Hj ä llbo Bergsj ö n G å rdsten Biskopsg å rden C. Tuve-S ä ve Fr ö lunda H ö gsbo H ä rlanda Ö rgryte é staden /kvm och å r 900 800 700 600 500 400 Annat land 2.2.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. För , , och , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten , och för , och , som representerar den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga i Centrum, , samt . En förklaring till skillnaderna är att många hushåll med låga inkomster också är ungdomshushåll vilka ofta bor i små lägenheter. SOU 2000:33 Områdepreferens i hyresrätt 57 Bland boende i hyresrätt såväl som i bostadsrätt förekommer de högsta inkomsterna i det bättre läget.4 De boende i bostadsrätt har i en högre inkomst än de som bor i hyresrätt. Skillnaderna i inkomst för boende i bostadsrätt och hyresrätt varierar dock mellan olika lägen, så att skillnaden är minst () i medel-läget och störst () i det sämre läget. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusentals) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostadsoch hyresrätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 132 161 138 +22% Medel 126 147 133 +17% Sämre 115 143 120 +24% Alla områden 128 154 134 +21% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +14% +12% +15% Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen är i stort sett lika bland boende i hyresrätt och i bostadsrätt. Skillnaden mellan det bättre och sämre läget uppgår för hyresrätt till , medan motsvarande skillnad för bostadsrätt utgör . Däremot är inkomstnivån högre i bostadsrätt än i hyresrätt. Inkomststrukturen har en tydlig lägesrelation för boende både inom bostadsrätten och inom hyresrätten. Genomsnittsinkomsten faller som mest för boende inom bostadsrätten mellan de bättre läget och medelläget, medan skillnaden i den genomsnittliga inkomsten för boende inom hyresrätten mellan dessa lägen är obetydlig. Inom hyresrätten är den som störst mellan medelläget och det sämre läget. 4 För att erhålla en överblick av relationen mellan bostadsområdenas attraktivitet och de boendes inkomststruktur är områdena indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: Centrum, , , , och . Läge Medel: , , , , och . Läge Sämre: , , , , och . 58 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.2.9. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelat efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Det finns en hyressättning som väl följer den rangordning av olika bostadsområden som hushållen gett uttryck för i enkäten. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 59 2.3 De tillfrågade i har fått uttalat sig om hur mycket mer eller mindre man är beredd att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i tolv olika bostadsområden i undersökningskommunen. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. I nedanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. Boende i bostadsområden fördelad efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyresrätt bostadsrätt 65- år Ej 57 43 23 14 42 22 82 18 915 Bremerlyckan 94 6 17 22 37 24 95 5 776 Funkabo 63 37 13 21 40 25 89 11 1433 92 8 10 35 39 15 94 6 1173 Malmen 100 0 16 37 35 12 97 3 1527 Norrgård 77 23 10 31 32 28 98 2 1035 Norrliden 65 35 26 21 44 9 67 33 2841 Oxhagen 72 28 17 21 42 20 90 10 1818 73 27 17 22 38 24 91 9 563 60 40 15 22 34 29 97 3 521 Tullslätten 98 2 15 34 36 15 97 3 878 100 0 13 26 44 16 96 4 578 Samtliga områden 77 23 17 25 40 18 88 12 14058 I undersökningen ingår i huvudsak uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framför allt inkomstfördelning och befolkningssammansättning i bostadsområdena samt nuvarande medelhyror. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår däremot både boende i hyresrätt och i bostadsrätt. De undersökta bostadsområdena i domineras av hyresrätt. I områdena Malmen, Kvarholmen och Tullslätt bor det en relativt hög andel yngre personer, medan och Norrliden är områden där många barnfamiljer bor. av de boende i de under 60 Bilaga 1 SOU 2000:33 sökta bostadsområdena är födda utanför . Många av dem bor i området Norrliden. 2.3.1 Områdespreferens De boendes värdering av olika bostadsområden i , uttryckt som områdespreferens, visar på en stor spridning. I genomsnittsvärdena för varje område döljs variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är måttlig i . För , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten strax och för Norrliden, som representerar den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre eller lika. Hur mycket mindre varierar dock. Det finns också områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i områdena och är beredda att betala mer jämfört med vad de betalar . För ett område som Norrliden vill däremot betala en lägre hyra än vad de gör. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande 76 22 2 665 Bremerlyckan 23 52 25 645 Funkabo 72 25 3 648 10 42 47 643 Malmen 19 50 31 604 Norrgård 36 46 18 638 Norrliden 88 11 1 659 Oxhagen 73 24 3 637 67 29 4 658 57 33 9 656 Tullslätten 30 48 22 664 18 49 34 670 SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 61 Även om flertalet boende endast undantagsvis är beredda att betala mer för andra bostadsområden jämfört med det egna, visar resultatet ändå på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 Figur 2.3.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 663 643 646 641 602 636 656 635 656 654 662 668 Bostadsområde Oxhagen Norrliden Norrgård Malmen Funkarbo Bremerlyckan Kronor/kvm och 1000 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor sprid 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 62 Bilaga 1 SOU 2000:33 ning i uppfattningen om olika bostadsområden och å andra sidan att av de boende uppger ett intervall om per kvm för en bostad i olika områden. Undantagen är där intervallet är 700-900 och Norrliden där motsvarande intervall är per kvm för en bostad. Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att betala mindre för en bostad på eller i Norrliden, medan andra är villiga att betala mer. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar dem egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För de som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden ger ett varierat resultat beroende på bostadsområde. Överlag vill de som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidensintervall (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. Det betyder att värderingen av olika bostadsområden (uttryckt som hur mycket mer eller mindre man är villig att betala ) för vissa områden samvarierar med uppfattningen om det egna, medan det i andra saknas detta samband. I värderingen av Bremerlyckan och finns ingen signifikant skillnad mellan nöjda och missnöjda/indifferenta. I värderingen av övriga områden finner vi dock ett sådant samband. En tentativ slutsats av denna analys är att värderingen av dessa mer attraktiva områden i är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med sitt nuvarande område. De boendes områdespreferens analyseras i nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter de boendes ålder och deras familjeinkomster. Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster? forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. Det framgår av figurerna nedan där områdespreferensen för olika bostadsområden relateras till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, mellan eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 63 hyra i bostadsområdet ifråga. Några av bostadsområdena i som ingår i denna undersökning har en medelhyra som är högre än den medelhyra som framkommer av de boendes områdespreferens, medan andra har en som är lägre. Det förhållandet varierar med de boendes ålder.2 Hur olika åldersgrupper värderar bostadsområdena framgår av figuren nedan. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Norrliden Oxhagen Funkarbo Sk ä lby Norrg å rd Tullsl ä tten Bremerlyckan Malmen Ä ng ö Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 450 400 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Men nivån varierar mellan framför allt de yngre och de medelålders samt äldre. Så värderar de yngre de mest centrala bostadsområdena mycket högre jämfört med de medelålders och de äldre. Värderingen av ytterområdena varierar dock mindre mellan de olika åldersgrupperna. 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 64 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.3.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Norrliden Oxhagen Funkarbo Sk ä lby Norrg å rd Tullsl ä tten Bremerlyckan Malmen Ä ng ö Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 450 400 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 Överlag värderar de boende med låga inkomster de olika bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga och medelhöga inkomster. Skillnaderna är störst i de centrala områdena och mindre i ytterområdena. En sannolik förklaring till att de med låga inkomster värderar de centrala områdena så mycket högre än de med medelhöga och höga inkomster är att de med låga inkomster i många fall är ungdomar. Dessa har en hög preferens för bostäder i centrala lägen. 2.3.2 Nuvarande medelhyra Det finns en hyressättning som väl följer den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck för i områdespreferensen. 3 Inkomstgrupperna låg -98 000, mellan 98 000-160 000, hög 1 607 000-. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 65 Figur 2.3.4. Medelhyra fördelad efter bostadsområde. Bostadsområde Norrliden Bremerlyckan Funkabo Norrg å rd Malmen Sk ä lby Tullsl ä tten Ä ng ö Kronor/kvm och å r 800 750 700 650 600 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Variationen i de boendes områdespreferens följer väl variationen i rådande hyror. Områdespreferensen ligger dock på en lägre nivå. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,74. Det område som avviker mest från regressionlinjen är . 66 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.3.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Områdespreferens 500 550 600 650 700 750 800 Medelhyra i hela område t 800 750 700 650 600 Norrliden Bremerlyckan Funkabo Norrgård Malmen Tullslätten 2.3.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön och bedöma hur viktiga dessa är för att ett bostadsområde skall betecknas som bra. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att säkerhet och trygghet i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är en vacker och trevlig miljö i bostadsområdet samt närhet till parker och till affärer i bemärkelsen dagligvaruhandel. Av mindre betydelse är såväl närhet till skola som närhet till motionsanläggningar och lekplatser. Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma. Inte heller kan vi se några större skillnader mellan boende med respektive utan barn, frånsett att boende med barn tycker SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 67 att närhet till skola är viktigt. Emellertid finns det skillnader mellan de boende när vi undersöker olika åldersgrupper. Så tycker de äldre att områdets rykte nästan är lika viktigt som att där är tryggt och säkert. Yngre och medelålders tillmäter ryktet en mindre betydelse men skönhet och trivsel en större betydelse. De äldre anser också att närhet till omsorg såsom hälsocentral och bra kommunikationer är viktigt för ett bra bostadsområde. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är att det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det kan därför vara intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum följer en avtagandefunktion. En enklare analys av sambanden mellan avstånd och nuvarande medelhyra respektive områdespreferens resulterar i regressionskoefficienter (lutningsvinkeln) för nuvarande medelhyra som uppgår till –0,033 respektive –0,57 för områdespreferensen. Av koefficientens negativa tecken framgår att medelhyra och områdespreferens avtar med ökat avstånd från centrum. Områdespreferensens koefficient är större, vilket betyder att områdespreferensen avtar i högre grad med ökat avstånd än vad nuvarande medelhyra gör. Det finns dock en viss spridning i områdespreferensen på ungefär samma 400 500 600 700 800 900 0 1000 2000 3000 4000 5000 Avs tånd Områdespreferens 68 Bilaga 1 SOU 2000:33 avstånd från centrum. Detta tyder på att även andra faktorer är viktiga beståndsdelar för att förklara preferensen, såsom t.ex. säkerhet och trygghet i bostads-området och en vacker och trevlig miljö. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Innebär det att den genomsnittliga inkomsten i sådana bostadsområden också är högre än i mindre attraktiva lägen? Hur ser inkomststrukturen ut i hyresrätt i förhållande till de bästa och sämsta lägena? Finns det lika hög andel låginkomsttagare i hyresrätten i de bästa lägena som i de sämsta? Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena en något högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på , dvs. en mycket liten skillnad. Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 69 Figur 2.3.7. Disponibel familjeinkomst (i tusental kronor) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdespreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 100 150 200 Ä ngö Malmen Br em erlyc k an Tullslätten Norrgå rd T egel vi k en Sk äl by F unk ab o Ox hagen Norrliden Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Inkomsten för boende i hyresrätt såväl som i bostadsrätt är relativt jämnt fördelad över bostadsområden. Skillnaderna i inkomst mellan de olika bostadsområdena är, med några få undantag, liten. Områdespreferensen för respektive bostadsområde följer i stora delar den rådande hyresstrukturen. Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Men även inom bostadsrätt är andelen familjer med låga inkomster högre än motsvarande med höga inkomster. 70 Bilaga 1 SOU 2000:33 Tabell 2.3.3. Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer.