sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — En del av remissinstanserna menade att UR:s program inte varit anpassade till utbildarnas behov och att en utbildningskanal skulle kunna ge utbildningsanordnarna ett större inflytande över programverksamheten. De som var emot förslaget menade att UR:s verksamhet inte gick att renodla till att bli något som vände sig direkt till utbildningsanordnare. Public service-uppdraget borde behållas. Bland de som gav sitt stöd till idén med två bolag var det dock många som reserverade sig mot olika delar i förslaget. Betänkandet gav enligt flera remissinstanser inte svar på avgörande frågor såsom sändningstidernas fördelning, formerna för utbildningsanordnarnas inflytande, kostnader m.m. DUKOM:s förslag genomfördes inte. beslutade att istället förlänga UR:s sändningstillstånd . Beslutet moti- verades bl.a. med att tidslängden för UR:s sändningstillstånd skulle överensstämma med SVT:s och SR:s tillståndsperiod (bet. 1998/99:KU6, rskr. 1998/99:100 samt yttr. 1998/99:KrU2y). Kultur- utskottet betonade att önskvärda förändringar i företaget, t.ex. med anledning av den digitala utvecklingen, borde kunna genomföras under den förlängda tillståndsperioden och inte skjutas upp i avvaktan på kommande beslut om UR:s framtid. Utbildningsprogram i radio och TV 213 Inget uttryckligt stöd för folkbildningsansvar i UR:s sändningstillstånd Redan i det första avtalet med AB Radiotjänst föreskrevs att företaget skulle befrämja folkbildning och folkupplysning. Under 1980- talet fann regeringen anledning att påminna om detta. Regeringen ansåg att SVT och SR nedprioriterade sitt folkbildningsansvar genom att dessa hänvisade till att UR främst producerade den typen av program. I propositionen 1985/86:99 föreslogs därför att en föreskrift om bolagens folkbildningsansvar borde föras in i sändningstillstånden inför den kommande avtalsperioden. Folkbildande program definierades som program som inte syftar till systematisk inlärning utan är allmänbildande och kunskapsberikande. I avtalen mellan staten och SVT och SR har det framgått att programutbudet som helhet skall präglas av folkbildningsambitioner. Av avtalen mellan staten och UR framgår inte något sådant särskilt folkbildningsansvar. Av nuvarande sändningstillstånd framgår bl.a. att UR:s programverksamhet skall bedrivas inom utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Inom UR har man tolkat sändningstillståndet så att vuxenutbildningsuppdraget även inkluderar ett folkbildningsuppdrag. Statsmakternas definition av folkbildande program är allmänt hållen Regeringens uttalanden om folkbildningsuppdraget har varit ganska sparsamma. I proposition 1995/96:161 inför nuvarande tillståndsperiod sägs att programbolagens utbud som helhet skall präglas av folkbild- ningsambitioner. Folkbildningsuppdraget innebär att programmen skall utformas så att utrymme ges åt en mångfald av åsikter och menings- riktningar samt att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolkningen. Programmen skall skapa förutsättningar för den insikt i och förståelse för samhället som en levande demokrati kräver. hade inget att tillägga när det gäller folkbildningsansvaret (bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Många program är folkbildande I sin ansökan om en digital TV-kanal beskriver UR folkbildning enligt följande: UR:s folkbildande program riktar sig både till den allmänna publiken och till organiserad studieverksamhet exempelvis i folkbild- ningens regi. Med programmen vill UR bidra till allmänbildning och 214 Utbildningsprogram i radio och TV De folkbildande programmen vänder sig i synnerhet till personer med kort grundutbildning. Exempel på folkbil- dande program är sådana som ger fördjupning och bakgrund till hän- delser i världen och i . Det kan vara magasinsprogram med korta kurser inom exempelvis hem och fritid eller program som tar upp skilda samhälls- och kulturfrågor men även arbetsliv, ekonomi, naturvetenskap och miljö. I sin public service-redovisning för redovisar SVT att nyhetsprogrammen samt de granskande och debatterande programmen har en folkbildande karaktär. Även faktaprogram inom exempelvis tek- nik, naturvetenskap och konsumentfrågor har folkbildande ambitioner. Sammantaget är det många program inom flertalet av SVT:s genrer (även barnprogram som t.ex. Hjärnkontoret) som enligt SVT bedöms ha en folkbildande karaktär. SVT tolkar folkbildningsuppdraget som att det inte är SVT:s uppgift att sända program som har ett uttalat didaktiskt syfte eller att vissa program i tablån skall kunna rubriceras som folkbildningsprogram. SR menar, i linje med nuvarande sändningstill- stånd, att det är helheten i programutbudet som skall präglas av folk- bildningsambitioner. Detta innebär, enligt SR, att folkbildningsuppdraget skall ses som en beskrivning av vad som uppnås hos lyssnarna genom det samlade programutbudet snarare än en beskrivning av en viss typ av program. 8.4Inriktningen av UR:s program UR:s sändningstillstånd gäller, i likhet med de övriga programbolagens tillstånd, till utgången av . Tillståndet innebär att UR har rätt att med såväl analog som digital teknik sända i hela landet och under hela . UR har inga egna kanaler utan får utnyttja SVT:s och SR:s sändningsutrymmen enligt överenskommelser som träffas mellan bola- gen. UR har även tillstånd att sända digitalt. sänder UR i digital ljudradio i SR:s kanaler och digital marksänd TV i och samt över satellit. betalade UR för utsändningar. Kostnaderna avser huvudsakligen betalningar till för länkar, ledningar och satel- litöverföringar. Utbildningsprogram i radio och TV 215 URs organisation ombildas . Programverksamheten koncent- reras till en programavdelning som kommer att vara indelad i tre redaktioner – en för barn, en för ungdomar och slutligen en för vuxna. Inom varje redaktion samlas personal och resurser för TV, radio och webb. I redaktionerna ingår även UR: s regionalt placerade radioprodu- center. En fjärde redaktion blir det nya mediebiblioteket som startar som ett pilotptojekt . Programavdelningen stöds av en marknadsavdelning och en avdelning för teknik och administrativ service. omfattar även en ekonomiavdelning, en personalavdelning och . UR:s affärsverksamheter är organiserade i ett förlag och en enhet för teknikförsäljning (se även bilaga fyra). UR producerar och sänder regionala radioprogram för såväl skolan som vuxna. Program sänds i samtliga 25 P4-distrikt. Härtill kommer regionala produktioner som sänds i rikskanalerna. Mot bakgrund av att P4 i huvudsak är en kanal som riktar sig till vuxna koncentreras den regionala radioproduktionen till regionalt sända vuxen- program och rikssända barn- och ungdomsprogram. UR har ökat sina sändningsvolymer Den totala sändningstiden i TV har ökat . Antalet förstasändningar har ökat något men ökningen beror främst på ett ökat antal repriser. står första- sändningarna för ca en fjärdedel () av det totala utbudet. Ungefär två tredjedelar () av förstasändningarna utgörs av egenproducerat material. Radioutbudet har också ökat något . sände UR totalt , varav merparten sändes regionalt. Volymen förstasändningar som andel av det totala utbudet ligger strax för de regionala sändningarna och på för rikssändningarna. av förstasändningarna i riksradio var egenproducerade. I de regionala sändningarna var drygt hälften egenproducerat material. Som jämförelse kan nämnas att SVT totalt sände ca och SR ca . UR:s program kompletteras i ökad utsträckning med någon form av interaktiv IT-komponent. av de egenproducerade programmen har någon form av interaktiv IT-komponent. 216 Utbildningsprogram i radio och TV UR tillhandahåller även äldre program. I UR:s programkatalog finns ca 3 200 TV-program och ca 6 600 radioprogram som lärare och stu- dieledare kan låna från landets ca 60 AV-centraler. av UR-utbudet på AV-centralerna utgörs av program producerade . Det nya utbudet efterfrågas relativt sett mer än det äldre utbudet. Bandningen av UR:s program och AV-centralerna finansieras av kommunerna. Genom avtal med upphovsmännen har UR friköpt programmen, vilket är en viktig förutsättning för att programmen skall kunna tillhandahållas av AV-centralerna. UR:s program går också att låna på folkbiblioteken eller köpa från UR:s kundtjänst. Det vanligaste sättet för lärare att skaffa program är att vända sig till AV-centralerna. UR får i likhet med de övriga programbolagen (se kap. 9 om distri- bution) särskilda medel för digitala sändningar. Digitala medel har beviljats för åren 1997–2001. , 1998 och 1999 har de årliga beloppet varit prisläge. har utnyttjats för digital utveckling. Resterande belopp kommer tillsammans med de belopp regeringen beviljat för och (4,7 respektive ) att förbrukas och . De särskilda medlen har använts bl.a. för sändningar av digital radio, provsändningar av digital TV i Mälarkanalen samt utvecklingsarbete vad gäller digital radio och digital TV. UR:s sidoverksamheter, bl.a. förlag och teknikförsäljning, skall bära sina egna kostnader. redovisades ett nollresultat i sidoverk- samheterna. UR:s förlag producerar böcker, trycksaker, cd-rom m.m. för användning som en integrerad del i UR:s program. Utgivningen är främst koncentrerad till språk. Verksamheten har gått med förluster . Dessa förluster har dock kunnat balanseras med överskott från teknikförsäljningen. UR har egna tekniska resurser för produktion av såväl TV- som radioprogram. På UR finns bl.a. två TV-studior, fyra radiostudior, redi- geringsutrustning och en digital programkontroll. Teknikavdelningens budget för uppgår till ca . I budgeten ingår kostnader på för sändning, i löner och för drift, underhåll Utbildningsprogram i radio och TV 217 och inköp av utrustning. Det finns en överkapacitet i UR:s produktionsresurser i förhållande till de behov som UR har för sin egna programverksamhet. Överkapaciteten hanteras genom att UR hyr ut bl.a. studiotid, utrustning och sändningskapacitet till andra produktionsbolag och privata kanaler. UR motiverar sin teknikförsäljning med att den höjer medarbetarnas kompetens och att den gör det möjligt för UR att behålla en hög teknisk standard på sin utrustning. Teknikförsäljningen har minskat . sålde UR tekniska tjänster för . 8.4.2UR:s kostnader för programproduktion Intäkterna från TV-avgiften samt allmänna medel och produktionsbidrag summerar till . av medlen eller ca användes för programproduktion varav användes för TV-produktion och för produktion av radioprogram. Utöver programkostnaderna kan nämnas att IT-verk- samheten stod för ca och marknadsföring ca av de totala kostnaderna. Kostnaderna 1999 fördelade sig enligt följande: Kostnader för program fördelat på olika målgrupper. Källa: UR:s public service-redovisning för . Snittkostnaderna per sänd liksom per egenproducerad timme i radio och TV har ökat något men är dock lägre än vad de var . En egenproducerad TV-timme kostade år . Kostnaden för att producera i riksradio var år . 218 Utbildningsprogram i radio och TV Beräkningar som gjorts inom utredningens sekretariat tyder på att snittkostnaderna per egenproducerad timme sjunkit för UR:s TV och riksradioprogram. Kostnaderna för den regionala radio- programmen har däremot ökat något, dock marginellt. 8.4.3Till vilka vänder sig programmen? Enligt direktiven skall utredningen redovisa hur mycket av UR:s medelstilldelning som används för program som är avsedda att användas inom utbildningsväsendet. UR anser det svårt att analysera och diskutera framtida inriktning och villkor för utbildningsprogramverksamheten i public service utifrån det synsätt och den uppdelning av verksamheten som direktiven anger. Enligt UR görs ingen uppdelning mellan program avsedda att användas i utbildningsväsendet respektive andra program när pro- grammen planeras och inte heller när de används. Program planerade och producerade för exempelvis barn i skolåldern används i skolan men även en intresserad allmänhet – inte nödvändigtvis barn i skolåldern – tar del av programmen via radio och TV. Ett exempel är programmet Runt i naturen som används mycket i skolan men som dessutom ses av ca 40 000 personer vid varje sändningstillfälle. Avsikten med programmen eller den planerade målgruppen för pro- grammen behöver således inte överensstämma med användningen av programmen. I detta avsnitt diskuteras avsikten med programmen och i avsnitt 8.5 diskuteras användningen av programmen. Mer än hälften av programmen riktas till utbildningsväsendet I sin public service-redovisning redovisar UR sin resursanvändning fördelat på förskola, skola, vuxna osv. Med den redovisningen som grund kan, under vissa antaganden, en uppskattning göras av hur stor del av UR:s medelstilldelning som används för program som huvud- sakligen riktar sig till utbildningsväsendet. Redovisningen i public ser- vice-redovisningen bygger, enligt UR, i sin tur på ett planeringsunderlag som görs när resurserna skall fördelas på olika programområden. En viss del av programutbudet är således, åtminstone på pla- neringsstadiet, tänkt att inriktas mot utbildningsväsendet. Den totala kostnaden för UR:s program var . Under antagande att program som redovisas som riktade till förskola, skola och högskola är program riktade till utbildningsväsendet är något mer än hälften (ca ) av UR:s totala programkostnader kostnader Utbildningsprogram i radio och TV 219 för sådana program. Resterande del av programkostnaderna, ca , utgjordes av kostnader för program för vuxna (ca ), funk- tionshindrade och minoriteter. Sannolikt kan en del av UR:s vuxenutbud betraktas som riktat till utbildningsväsendet. I så fall skulle programkostnaderna för program riktade till utbildningsväsendet vara högre än . En mindre del av de program som riktas till utbildningsväsendet är utbildningsprogram I samråd med utredningen har UR valt att redovisa sin programverk- samhet i fyra kategorier: rekryterande program, kunskapsberikande program, kompetenshöjande program och slutligen informe- rande/debatterande program. De rekryterande programmen görs med avsikt att väcka engagemang och nyfikenhet hos användarna och därmed stimulera till initiativ i den egna kunskapsutvecklingen. Kun- skapsberikande program är sådana som ger nya perspektiv på tillvaron, reder ut sammanhang och gör komplicerade saker begripliga. Kompe- tenshöjande program ges ofta i form av kurser och multimediapaket. Informerande/debatterande program är sådana som ger utblick och insikt i vad som händer inom utbildning och andra aktuella samhällsområden. Det rekryterande programmen står för av medelsanvänd- ningen, kompetenshöjande program står för , informerande och debatterande program står för och slutligen berikande program för av medelsanvändningen. En uppdelning av programmen enligt ovan är möjlig att göra på för- hand innan programmen når publiken. En analys av det material som UR lämnat till utredningen ger vid handen att det framför allt är de kompetenshöjande programmen som är utbildningsprogram. De kompetenshöjande programmen ges oftast i kursform och kompletteras med olika former av fördjupande kursmate- rial. Flertalet av UR:s språkprogram och distanskurser sorteras in under kategorin kompetenshöjande. De kompetenshöjande programmen tar i anspråk av UR:s medelsanvändning. 220 Utbildningsprogram i radio och TV 8.5Användningen av UR:s program I det underlag som UR lämnat till utredningen redovisas användningen av programmen som antalet lyssnare och tittare för såväl etersändningen av UR:s program (direktanvändning) som bandupptagningar (efteranvändning). Enligt redovisningen tillhör ungefär två tredjedelar av UR:s publik de som använder UR:s program direkt medan en tredjedel av publiken använder materialet i efterhand. Detta är dock inte samma sak som att säga att en tredjedel av utbudet används i skolorna och två tredjedelar används direkt – nära nog av utbudet används av skolorna och av utbudet används i etersändning. Uppgifterna ger dock en fingervisning om att det är fler som konsumerar UR:s utbud i direktsändning än i efterhand. Publikens ålderssammansättning skiljer sig beroende på om det rör sig om direkt- sändning respektive ljud- och bildupptagningar. I direktsändning är det ofta äldre som tar del av programmen medan det mest är lärare och skolungdomar som tar del av de bandade programmen. 8.5.1Allmänhetens användning av UR:s program1 Publikstorleken är ett mått av flera på UR:s framgång. UR menar dock att kvaliteten på programmen inte enbart kan mätas med hjälp av pub- likstorlek. Sändningstiden avgör till stor del hur många som tittar på programmen. Ett exempel på detta är . Vid sänd- ningen 16.30 var tittarantalet ca 75 000 personer. När serien sändes 17.00 ökade tittarantalet till 170 000 personer. Generellt sett är det dock ganska få som överhuvudtaget tittar på TV vid de tider då UR normalt sänder – vare sig det gäller UR-program eller andra program. I genomsnitt tar 50 000 personer del av de UR-program som sänds i TV på vardagsförmiddagar. På mer attraktiva sändningstider som var- dagskvällar och helgeftermiddagar ligger tittandet på mellan 150 000 och 200 000 tittare. Normalt har UR mellan av tittarna vid dessa sändningstider. På vardagsförmiddagarna är UR största enskilda kanal med av tittarna. Lördagsförmidda- garna är det mellan av TV-publiken som tittar på UR:s program. 1 Avsnittet bygger på UR:s public service-redovisningar och på annat material som UR lämnat till utredningen. Utbildningsprogram i radio och TV 221 UR:s program på vardagsförmiddagarna ses huvudsakligen av de yngsta () och de äldsta (60+) i TV- befolkningen. Sändningar av andra program än UR:s i övriga kanaler vid samma tider ses mer av ungdomar och medelålders personer. Antalet lyssnare på UR:s radioprogram varierar med sändningstider och kanal. Beroende på sändningstid lyssnar mellan 10 000 och 20 000 personer vid varje sändningstillfälle på UR:s sändningar i P1 och P2. De UR-program som sänds i P3 och P4 har betydligt fler lyssnare – från 100 000 för P3 och 550 000 i P4 . I P1 och P2 har UR små andelar av det totala lyssnandet i SR:s samtliga kanaler medan det omvända gäller för UR:s program i P3 och P4. Detta förhållande gäller allmänt även för andra radioprogram än UR:s. Färre lyssnar helt enkelt på P1 och P2 än på P3 och P4. De som lyssnar på UR:s regionala radioprogram är i mycket de samma som brukar lyssna på andra radioprogram under de aktuella sändningstiderna. Äldre och personer med kort utbildning lyssnar mest. I riksradions P1 och P2 är det också de äldsta som lyssnar mest. Radions P3 har en mer ungdomlig profil. 8.5.2Lärares och elevers användning av UR:s program2 Totalt sett har lärarna på samtliga stadier ökat sin användning av TV/video och radio/ljudband (etermedier) i undervisningen . Procent av samtliga lärare som använt etermedier i under- visningen under /98. Källa: UR rapport nr 6 1998. 2 Där inget annat anges bygger avsnittet på en SCB-undersökning utförd på uppdrag av UR och återgiven i nr 6 1998. 222 Utbildningsprogram i radio och TV Tabellen visar att en majoritet av lärarna använder etermedier i sin undervisning. Det är dock, som nästa tabell visar, långt ifrån alla som använder sig av UR:s material. Procent av samtliga lärare som använt TV/video i undervis- ningen under /98 – totalt och från UR Källa: UR rapport nr 6 1998. Tabellen ska läsas så att för t.ex. lågstadiet använde av lärarna /video i undervisningen och av lärarna använde sig av UR-material. Tabellen visar att många lärare, framför allt på låg- stadiet och på gymnasiet, inte använder något material från UR. Procent av alla lärare som använt radio/ljudband i undervisningen under /98, totalt och från UR. Källa: UR rapport nr 6 1998. Radio/ljudband används betydligt mindre i undervisningen än TV/video. UR:s andelar av radio/ljudbandanvändningen är dock större än vad som är fallet med TV/video. Trenden är att etermedieanvändningen (radio och TV) i skolorna totalt sett ökar. Denna ökning har dock endast kommit UR tillgodo på mellan- och högstadier. Trots att de producenter som konkurrerar med UR när det gäller tv och video har tagit en större andel av totalanvändningen, finns det inte på något stadium eller i någon ämnesgrupp någon enskild annan TV-producent vars räckvidd är lika stor som UR:s. Gemensamt har dock andra TV-producenter större Utbildningsprogram i radio och TV 223 räckvidd än UR. Radio/bandanvändningen har ökat måttligt men ökningen har på det hela taget inte gynnat UR utan andra producenter. Statistiken över antalet lån från AV-centraler visar att UR-använd- ningen i skolorna kvantitativt sett varit likartad de senaste två åren4. Sammantaget tyder tendenserna på att UR-användningen i skolorna är stabil och oförändrad. Det innebär att UR:s andel av den totala eter- medieanvändningen i skolorna minskar eftersom etermedieanvändningen ökat totalt sett i skolorna. Ovanstående uppgifter om läraranvändningen av UR-material bygger på frågor om lärarna använt något av UR:s material i undervisningen. Siffror över hur ofta lärare använder sig av UR:s material i undervisningen finns däremot inte. UR har dock i efterhand analyserat vissa av uppgifterna i SCB:s undersökning för att försöka fastställa frekvensen i användandet. Denna analys visar att lärarna i huvudsak använt sig av en specificerad kurs (som kan innehålla flera program) . Ganska stora andelar av lärarna har även använt sig av upp till tre programserier i sin undervisning. Endast ett fåtal använder fler än tre serier i sin undervisning. I den s.k. Lärarundersökningen från 19985 har de lärare som använt ljud och bildmedier i sin undervisning fått uppge vilka andra producenter än UR som de utnyttjat. När det gäller TV/video har en relativt stor andel av lärarna på samtliga stadier använt program från SVT. På lågstadiet , på mellanstadiet, högstadiet och gymnasiet . Användningen av program från SVT har ökat något på alla stadier utom högstadiet. Lärarnas användning av andra producenter än SVT/UR var för lågstadiet, för mellanstadiet, för högstadiet och för gymna- siet. Den klart övervägande delen av de som använder UR:s program i undervisningen använder dem i bandad form. 3SCB undersökning i nr 6 1998. 4UR:s public service-redovisning . 5UR-rapport nr 3 1999. 224 Utbildningsprogram i radio och TV 8.5.3Vilken nytta har användarna av UR:s utbud? Mediamätning i () gör regelbundet intervju- undersökningar för UR:s räkning där man tar reda på hur TV-tittarna bedömer ett urval av UR:s program. På en skala 1–6 ger tittarna i snitt betyget fyra för UR:s program.6 UR har även låtit SIFO7 undersöka allmänhetens () inställning till UR. av de undersökta var positiva till UR. Trots att en majoritet har en positiv inställning till UR är det få som anser att UR:s utbildningar är av hög kvalitet. Flertalet har ingen upp- fattning om kvaliteten i UR:s program vilket, enligt undersökningen, kan tyda på att befolkningen inte närmare känner till innehållet i UR:s program. Undersökningen visar vidare att kvinnor och äldre tar del av UR:s program något oftare än andra grupper. MMS har också gjort en intervjuundersökning där radiolyssnare fått ange vad de tycker om ett urval av UR:s radioprogram. Liksom för TV- programmen ger publiken i snitt betyget 4 (på en skala 1–6) för radio- programmen8. () har genom intervjuer i sex regioner undersökt de regionala UR-programmens effekter i termer av lärande. I genomsnitt av de som lyssnat på UR:s regionala radioprogram för vuxna och för skola uppgav att de lärt sig något viktigt av programmen, vilket är en förbättring i förhållande till liknande mätningar som gjordes . Det är i första hand de yngsta och de äldsta som lärt sig något av programmen.9 Enligt en SCB-undersökning10 är flertalet av de lärare som använder UR:s material nöjda med det pedagogiska utbytet av programmen. Lärarna som använder olika medier i sin undervisning har också fått frågan om vilken nytta de anser att medierna har för eleverna. Oavsett om det gäller TV, radio, CD eller dator bedömer flertalet lärare att ele- verna har stor eller ganska stor nytta av medierna.