sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Internationaliseringen innebär att valet av lokalisering av produktion allt mindre baseras på tradition utan istället bygger på företagledningens bedömningar av var produktions- förutsättningarna är mest gynnsamma. Dessa bedömningar grundas på både objektiva och subjektiva faktorer. Hur företagsledare uppfattar ett lands näringsklimat kan därför vara en kompletterande indikator på ett lands konkurrenskraft. .YDOLWHW lU HWW NRQNXUUHQVPHGHO Med en vid definition av begreppet kvalitet kan man betrakta producenter som säljer varor med hög kvalitet att ha större möjligheter att påverka varans pris än de som säljer varor av lägre kvalitet. Det är därför intressant att studera vilken betydelse kvalitet har för marknadsandelens storlek eftersom det i förlängningen påverkar landets konkurrenskraft. Produktkvalitet betraktas vanligen ur två olika aspekter. Förbättrad kvalitet kan ses i betydelsen produktutveckling, där en produkt utvecklas och blir bättre men bibehåller sina ursprungliga funktioner. Högre kvalitet kan också uppkomma då innovationer leder till att helt nya produkter med nya funktioner utvecklas. Kvalitetsdimensionen är särskilt viktig inom högteknologisk industri där kvaliteten kan antas vara en mer relevant beslutsvariabel än priset vid inköp. Genom att erbjuda mer avancerade, eller pålitliga, produkter kan ett företag ofta påverka marknadsandelen mer än genom att erbjuda produkter till ett lägre pris. Produktion av högkvalitativa varor skulle då innebära förbättrad konkurrenskraft genom att marknadsandelen kan bibehållas utan att priset behöver sänkas. Vi kommer här att använda oss av en ganska bred definition av begreppet kvalitet. Med kvalitetsförändring i en bransch menar vi de förändringar i marknadsandelar som inte kan förklaras av förändringar i Analysen genomförs på makronivå, vilket innebär att vi studerar den sammanlagda genomsnittliga utvecklingen inom en bransch. Marknadsandelarna kan alltså förändras i större mån än relativpriset för vissa av verkstadsindustrins delbranscher, eller för vissa företag inom branscherna, än vad dessa beräkningar visar. Den vida definitionen av kvalitet innebär att även åtgärder som inte fysiskt påverkar produkterna innefattas i måttet på kvalitetsförändringar. Exempel på åtgärder som kan leda till ökade marknadsandelar är förbättrad marknadsföring, ökad tillgänglighet av varan för konsumenterna, mer information om dess egenskaper, ökad användbarhet hos varan, fler reservdelar och serviceverkstäder. Gemensamt för alla dessa åtgärder är att de uppfattas som något värdefullt av konsumenterna. Värdet ligger i att varan antingen får fler betydelsefulla egenskaper till samma pris eller att konsumenterna bedömer att varans förändring mer än väl kompenserar för ett högre pris. I båda fallen uppfattar konsumenterna varans förändring som en kvalitetsökning. Som ett resultat av denna högre värdering av varan från konsumenternas sida kan företaget sälja mer av varan än tidigare och därigenom öka sina marknadsandelar. En ökad kvalitet kan alltså ses som att en produkt får egenskaper som på något sätt är unika och som konsumenterna därför är beredda att betala ett högre pris för. Sambandet mellan produktivitet och produktkvalitet kan beskrivas enligt följande; om ett företag lyckas producera en vara med högre kvalitet för vilken de kan få ett högre pris, utan att kostnaderna för insatsfaktorerna ökar i motsvarande utsträckning, så har företaget lyckats kombinera en ökad kvalitet med en ökad produktivitet. Eftersom det är svårt att mäta kvalitet finns det få empiriska studier som visar på den verkliga betydelsen av kvalitet för ökad konkurrenskraft. Vi genomför i det följande en skattning av kvalitet och kartlägger vilka länder, som genom ökad kvalitet, har lyckats förbättra sin konkurrenskraft relativt genomsnittet för . Beräkningarna baseras på marknadsandelar och exportpriser inom den största av tillverkningsindustrins delbranscher, verkstadsindustrin, i 18 av OECDs medlemsländer. Vi har valt att mäta kvalitetsskillnaderna genom regressionsanalys. 37 Kvalitetsförändringar i ett lands produkter beräknas genom att jämföra den förändring som skett av branschens marknadsandel med den marknadsandel som branschen hypotetiskt skulle ha haft om endast relativpriserna varit avgörande. Den beräknade marknadsandelen tar hänsyn till ländernas relativpriser samt de landspecifika egenskaper som finns i produktionslandet. Dessa landspecifika egenskaper antas variera över länderna men vara konstanta över tiden. Det antagandet kan synas vara väl starkt. Vi menar dock att även om dessa landspecifika 37 En utförligare beskrivning av metoden återfinns i Market Shares, Relative Prices and Quality 1997:9, samt i appendix E. egenskaper inte är konstanta över tiden, så är förändringarna små över den tidsperiod vi studerar. De effekter som förändringar av de landspecifika egenskaperna får på ländernas marknadsandelar torde då vara i det närmaste försumbara. Som exempel på viktiga landspecifika egenskaper kan bland annat KHPPDPDUNQDGHQV VWRUOHN nämnas. land har en större inhemsk konsumtion, vilket innebär att företagen har ökade möjligheter att pressa produktionskostnaderna genom att utnyttja stordriftsfördelar i produktionen. Därigenom ökar också dess möjligheter att bli konkurrenskraftiga på den internationella marknaden och öka exporten. VDURUV XWVHHQGH HOOHU GHVLJQ är en annan egenskap som varierar mellan länder beroende på att tycke och smak skiljer sig åt. Länderna attraherar GLUHNWLQYHVWHULQJDU i olika utsträckning. produktionskapacitet ökar också landets förmåga att exportera till andra länder. 6NLOOQDGHU L WLOOJnQJ WLOO H[SRUWNUHGLW kan ge upphov till skillnader Om ett land endast har begränsad tillgång till exportfinansiering jämfört med andra länder kan det innebära högre risker och därmed en något lägre export. 3URGXNWNYDOLWHWHQ L YHUNVWDGVLQGXVWULQ PLQVNDGH PHOODQ RFK Av verkstadsindustrins export från till övriga världen svarade de fem stora industriländerna , , , och tillsammans för nästan tre fjärdedelar, eller . Denna marknadsandel hade 1993 minskat till . Svensk verkstadsindustris andel av OECDs export till världen var 1993 vilket var en minskning . Trots att exporten ökade från 1980 till 1993 i löpande priser minskade alltså svenska produkters andel av världsmarknaden. I de två första kolumnerna i tabell 3.1 nedan visas verkstadsindustrins marknadsandel 1980 i respektive land samt den faktiska procentuella förändringen i marknadsandelar . I den tredje kolumnen redovisas resultaten från beräkningarna av de hypotetiska marknadsandelarna, det vill säga de marknadsandelar som länderna hypotetiskt skulle ha haft givet relativprisutvecklingen . I den sista kolumnen redovisas kvalitetsmåttet, vilket beräknas som differensen mellan den faktiska och den hypotetiska marknadsandels- utvecklingen . Som nämnts ovan tolkas differensen som den relativa kvalitetsförändringen för branschens varor . Den relativa kvalitetsförändringen anges i procent . 38 I den svenska debatten har det ibland hävdats att små och medelstora företag har svårt att etablera sina produkter på världsmarknaden då de har sämre möjligheter till exportfinansiering än stora företag. Huruvida det är ett fenomen som särskilt har missgynnat svenska företag och därmed svenska marknadsandelar har vi inte haft möjlighet att studera närmare. 7DEHOO 2(&' OlQGHUQDV PDUNQDGVDQGHODU LQRP YHUNVWDGVLQGXVWULQ GHUDV IDNWLVND RFK K\SRWHWLVND PDUNQDGVDQGHOVXWYHFNOLQJ PHOODQ RFK VDPW EHUlNQDG JHQRPVQLWWOLJ nUOLJ NYDOLWHWVI|UlQGULQJ /X[HPEXUJ $QP 3n JUXQG DY DYUXQGQLQJVIHO VXPPHUDU LQWH PDUNQDGVDQGHODUQD WLOO .lOOD 2(&' 67$1 'DWDEDVH Enligt våra beräkningar har den relativa kvaliteten på den svenska verkstadsindustrins varor minskat med . Andra länder som haft en sämre utveckling av marknadsandelarna än de hypotetiska är , , , , , och . Kvaliteten på dessa länders varor har alltså enligt modellen minskat relativt OECD-genomsnittet. , och har ökat sina verkliga marknadsandelar betydligt mer än de hypotetiska . Detta innebär stora kvalitetsförbättringar. och är de överlägset mest framgångsrika länderna vad gäller ökningen av marknadsandelar i verkstadsindustrin, emellertid startade dessa länder från en relativt låg nivå. Då den reella marknadsutvecklingen för dessa länder har varit mycket bättre än den hypotetiska, innebär detta att och kraftigt har förbättrat produktkvaliteten inom dessa branscher relativt OECD-genomsnittet. En orsak till denna positiva utveckling kan tänkas ligga i att och blev medlemmar i . Eftersom lönerna i dessa länder varit lägre än den genomsnittliga lönenivån i EG är det troligt att medlemskapet har stimulerat till omfattande direktinvesteringar som i sin tur bidragit till högre kvalitet i produktionen. Resultaten av beräkningarna visar att utvecklingen av svensk verkstadsindustris verkliga exportmarknadsandelar har varit lägre än de hypotetiska. Detta resultat tyder på att våra produkter, givet den relativa prisutveckling har haft , borde ha varit mer attraktiva på världsmarknaden än vad de i realiteten var. Resultaten indikerar att svenska företag inte har kunnat öka kvaliteten på sina produkter i takt med prisutvecklingen. har alltså förlorat marknadsandelar i verkstadsindustrin, trots sänkta eller oförändrade relativpriser. Två allmänna förklaringar till detta kan föras fram. För att kunna vinna marknadsandelar och vara långsiktigt konkurrenskraftig är det en förutsättning att kunna erbjuda en kombination av varor och kringtjänster med en kvalitet som tillfredsställer världsmarknadens efterfrågan. För att generera en hög tillväxt måste dessa varor alltså hålla en hög kvalitet vilket i sin tur genererar ett högt förädlingsvärde. 7RWDOIDNWRUSURGXNWLYLWHWHQ |NDGH L E|UMDQ DY Ett annat sätt att illustrera konkurrenskraft är att jämföra produktivitetsutvecklingen i olika länder. I det följande kommer vi att beskriva utvecklingen av totalfaktorproduktivitet (TFP) i verkstadsindustrin. för och G7-länderna. Till skillnad från arbetsproduktivitet, som är ett partiellt mått, relaterar TFP produktionsvolymen hos ett företag eller en bransch till utnyttjandet av samtliga insatsfaktorer, det vill säga arbetskraft, kapital, energi med mera. Det finns flera anledningar till att vi valt att endast diskutera utvecklingen inom verkstadsindustrin. Verkstadsindustrin är den bransch inom tillverkningsindustrin som sysselsätter flest personer. I samtliga länder som ingår i denna produktivitetsjämförelse har verkstadsindustrin mer än dubbelt så många sysselsatta som någon av de andra tillverknings- industrierna, trots nedskärningarna . Utvecklingen inom verkstadsindustrin får därmed relativt stort utslag på utvecklingen inom tillverkningsindustrin som helhet. Av de branscher som studerats ska tilläggas att verkstadsindustrin också haft den bästa genomsnittliga produktivitetsutvecklingen.39 Produktivitet kan mätas i absoluta nivåer eller som procentuella förändringar. I litteraturen används begreppet produktivitet oftast synonymt med produktivitetsförändringar. Anledningen till detta är att det är endast om produktiviteten i ökar snabbare än hos våra konkurrenter som vi kan förvänta oss en ökning av inkomsterna i ekonomin och därmed också i vår levnadsstandard. 39 Verkstadsindustrin innefattar branscherna metallvaru-, maskinvaru-, elektro-, transport- medels-, och instrumenttillverkningsindustrin. Den övervägande delen av verkstadsindustrin klassas som kunskapsintensiv industri. fortsättningsvis att använda begreppet SURGXNWLYLWHW synonymnt med begreppet SURGXNWLYLWHWVI|UlQGULQJDU. Den metod vi använder oss av för produktivitetsberäkningarna, WIDE- modellen40, är konstruerad så att den dekomponerar produktivitetsutveck- lingen i bakomliggande orsaker. Modellen är en så kallad dynamisk modell som mäter industrins efterfrågan på produktionsfaktorer, i detta fall arbetskraft och kapital. Det som är speciellt för modellen är att den kan skilja effekterna av kortsiktiga konjunkturberoende faktorer från långsiktiga trendmässiga. Modellen utgår från att företag agerar för att maximera sin vinst. Vid en konjunkturnedgång får företagen, generellt sett, svårare att sälja sina produkter. Produktionen antas därför minska och reducerar därmed också företagens utnyttjande av tillgänglig produktionskapacitet. Eftersom insatsfaktorerna inte kan minskas i motsvarande utsträckning visar sig detta som en produktivitetsminskning. En sådan produktivitetsminskning är orsakad av förändringar i efterfrågan och inte av förändringar i företagens möjligheter att producera på ett effektivt sätt. Av denna anledning är modellen konstruerad så att den kan skilja mellan den produktivitetsförändring som är en effekt av företagens förändrade kapacitetsutnyttjande eller av förändrade relativpriser i produktionsfaktorerna respektive mer långsiktiga produktivitetsförändringar i form av teknisk utveckling. Den tekniska utvecklingen kan beskrivas som att investeringar i ny teknik ökar kapaciteten i produktionsanläggningarna och därmed även effektiviteten. Det leder till att produktionen kan bedrivas till lägre kostnader eller att man kan producera varor av högre kvalitet . När takten i den tekniska utvecklingen stiger ökar också företagens möjligheter att tillgodogöra sig teknologiska innovationer. Den tekniska utvecklingen får således två effekter. Det uppstår dels en omedelbar effekt i och med stigande effektivitet, dels en dynamisk effekt eftersom anpassningen till nya produktionsmetoder och tillvaratagandet av ny teknologi kan ske i snabbare takt. I det följande kommer vi att visa utvecklingen inom verkstadsindustrin med avseende på totalfaktorpro- duktiviteten och en av produktivitetens delkomponenter, den tekniska utvecklingen.41 Den tekniska utvecklingen tolkar vi som ett mått på den långsiktigt underliggande produktivitetsutvecklingen, varför vi speciellt kommer att diskutera detta mått. Teknisk utveckling har lett till ökad produktivitet I tabellerna 3.2 och 3.3 nedan visas produktiviteten och den tekniska utvecklingen i verkstadsindustrin . Det framgår att hade den starkaste totalfaktorproduktiviteten i början av 1970- talet. passerades dock av flera länder 40Walfridson Interrelated Disequilibrium model. Se , B. och , L. (1991). 41Övriga komponenter som utgör TFP är: kapacitetsutnyttjande, förändrade relativpriser mellan insatsfaktorer samt en felkomponent som fångar upp övriga faktorers påverkan på TFP. och intog den ledande positionen ända . Produktiviteten var mycket högre i den japanska verkstadsindustrin än i något annat land. En relativt stor del av den höga produktiviteten förklaras av att den tekniska utvecklingen var betydligt snabbare än i de andra länderna. Den tekniska utvecklingen har i sin tur samband med en stark kapacitetstillväxt i japansk industri. 7RWDOIDNWRUSURGXNWLYLWHWHQ 7)3 L YHUNVWDGVLQGXVWULQ PHOODQ L 6YHULJH RFK * OlQGHUQD cUOLJ JHQRPVQLWWOLJ |NQLQJVWDNW L -0,49 -1,17 -0,39 -1,43 -0,51 -0,53 -0,12 $QP 'DWD I|U ,WDOLHQ VWUlFNHU VLJ HQGDVW IUDP WLOO RFK PHG I|U 6WRUEULWDQQLHQ HQGDVW IUDP WLOO RFK PHG RFK I|U )UDQNULNH RFK 7\VNODQG WLOO RFK PHG 'DWD I|U .DQDGD 86$ 6YHULJH RFK -DSDQ ILQQV I|U KHOD GHQ VWXGHUDGH WLGVSHULRGHQ $QP $WW WLGVLQWHUYDOOHQ E|UMDU RFK VOXWDU PHG VDPPD nUWDO EHURU Sn DWW GHW U|U VLJ RP nUVYLVD I|UlQGULQJDU .lOOD 187(. uppvisar också en relativt hög totalfaktorproduktivitet. Landets kapacitetstillväxt var relativt hög . Detta återspeglas i den tekniska utvecklingen som utgjorde den enskilt största delen av produktivitetsökningen även i . Den genomsnittliga utvecklingen har varit lägst i tysk och amerikansk verkstadsindustri, både med avseende på produktivitet och teknisk utveckling. Produktiviteten i kanadensisk verkstadsindustri uppvisade stora likheter med den svenska. Den kanadensiska verkstadsindustrin hade dock sämre teknisk utveckling än den svenska, trots en i genomsnitt högre kapacitetsförnyelse. verkstadsindustri hade en relativt hög produktivitet . Likaså var den tekniska utvecklingens bidrag till produktivitetsutvecklingen i brittisk verkstadsindustri relativt hög trots en låg kapacitetstillväxt. Anledningen är förmodligen de strukturrationaliseringar som skedde inom den brittiska tillverkningsindustrin i form av stora nedskärningar av sysselsättningen . 43 Den genomsnittliga kapacitetstillväxten var , vilket kan jämföras med i genomsnitt i övriga länder. 'HQ WHNQLVND XWYHFNOLQJHQ L YHUNVWDGVLQGXVWULQ PHOODQ L 6YHULJH RFK * OlQGHUQD cUOLJ JHQRPVQLWWOLJ |NQLQJVWDNW L SURFHQW $QP 'DWD I|U ,WDOLHQ VWUlFNHU VLJ HQGDVW IUDP WLOO RFK PHG I|U 6WRUEULWDQQLHQ HQGDVW IUDP WLOO RFK PHG RFK I|U )UDQNULNH RFK 7\VNODQG WLOO RFK PHG 'DWD I|U .DQDGD 86$ 6YHULJH RFK -DSDQ ILQQV I|U KHOD GHQ VWXGHUDGH WLGVSHULRGHQ $QP $WW WLGVLQWHUYDOOHQ E|UMDU RFK VOXWDU PHG VDPPD nUWDO EHURU Sn DWW GHW U|U VLJ RP nUVYLVD I|UlQGULQJDU .lOOD 187(. I har produktiviteten varierat kraftigt . Svängningarna i produktiviteten följer i stort sett konjunkturen och de därmed följande variationerna i kapacitetsutnyttjande. Kraftiga ökningar av produktiviteten märks i samband med de devalveringar av kronan som ägde rum /77 och 1981/82, samt när växelkursen blev flytande 1992. I genomsnitt har produktiviteten i svensk verkstadsindustri en ökningstakt som ligger nära övriga länder varefter den stiger kraftigt. Produktivitetsökningen har dock inte främst sin grund i en ökning av produktionen, utan speglar till stor del de nedskärningar som skett i liksom i . minskade sysselsättningen i svensk verkstadsindustri . Anledningen till att minskningen i sysselsättning visar sig som en produktivitetshöjning är att produktivitetsberäkningar utgår från kostnader för produktionen samt förädlingsvärde. Om kostnaderna för att producera en vara minskar snabbare än förädlingsvärdet på sålda produkter får vi alltså en produktivitetshöjning. Således kan vi få en produktivitetshöjning utan att vi därför får en produktionshöjning. Den tekniska utvecklingen i har varit betydligt mer stabil än produktiviteten, men även den har ökat . Sammantaget ligger den tekniska utvecklingen i nära genomsnittet för G7- länderna. Kapacitetstillväxten har dock varit relativt låg i svensk verkstadsindustri, i genomsnitt . Endast uppvisar en lägre kapacitetstillväxt. I de två inledande avsnitten har tillgången till data medfört att vi koncentrerat oss på utvecklingen fram till . har inte uppnått den utveckling av marknadsandelar som relativpriserna indikerat. Det kan diskuteras i vilken omfattning detta beror på låg innovationstakt, är en konsekvens av internationaliseringen som medfört att svenska företag i allt större utsträckning förlägger sin produktion av varor utanför gränser eller på bristande produktivitetsutveckling, framför allt . Den relativt snabba tekniska utvecklingen i svensk verkstadsindustri tyder på att produktiviteten på lite skulle kunna fortsätta att ligga runt genomsnittet av de sju största industriländerna (G7). Den kraftiga produktions- och produktivitets- tillväxten som skett 1993-94 framför allt inom den kunskapsintensiva delen tyder på att de kan ha skett ett trendbrott i den svenska verkstadsindustrins tekniska utveckling. I nästa avsnitt går vi vidare för att se i vilken omfattning den beskrivna utvecklingen avspeglar sig i industriproduktionen och exportutvecklingen när vi jämför med genomsnittet för . .RQNXUUHQVNUDIW MlPI|UW PHG 2(&' ,QGXVWULSURGXNWLRQHQ L 6YHULJH KDU XWYHFNODWV SRVLWLYW I diagram 3.1 visas utvecklingen av industriproduktionen i jämfört med den genomsnittliga utvecklingen inom EU- och OECD- länderna . Vi kan konstatera att utvecklingen var negativ då industriproduktionen ökade kraftigt. hade den lägsta utvecklingstakten men har därefter upplevt en mer gynnsam produktionsökning än genomsnittet för OECD- och EU- länderna. Industriproduktionen i ökade , vilket kan jämföras med att ökningstakten i EU uppgick till och i hela OECD-området till . Det innebär att utvecklingen har varit starkare i och betydligt snabbare än i de flesta andra industriländer. Enstaka länder har visat samma höga produktionsökning som , exempelvis och . Produktionen i , inklusive de östra delarna, har i stora drag varit oförändrad. 'LDJUDP ,QGXVWULSURGXNWLRQVYRO\PHQ PlWW VRP I|UlGOLQJVYlUGH L 6YHULJH (8 RFK 2(&' OlQGHUQD ,QGH[ 3)'( $QP 8SSJLIWHU I|U lU SUHOLPLQlUD 2(&' 4XDUWHUO\ 6WDWLVWLFV Den samlade industriproduktionsökningen i har, som tidigare nämnts, sin grund i de snabbväxande läkemedels- och teleprodukt- industrierna. I digram 3.2 kan vi se att produktionen ökat inom industrin för teleprodukter och mer än fördubblats inom industrin för läkemedel . Om vi bortser ifrån de två snabbväxande delsektorerna uppvisade den resterande industrin en tillväxttakt på . Det kan jämföras med genomsnittet för som hade en årlig genomsnittlig tillväxt på i industriproduktionen, inklusive de snabbväxande industribranscherna. Bland nära konkurrentländer kan noteras att också haft en mycket snabb produktionstillväxt för de nämnda industrierna. ,QGXVWULSURGXNWLRQHQ L 6YHULJH LQGHODG L OlNHPHGHOV RFK WHOHSURGXNWLQGXVWUL VDPW L |YULJ LQGXVWUL )|UlGOLQJVYlUGH L IDVWD SULVHU ,QGH[ $QP 'DWD ILQQV HQGDVW WLOOJlQJOLJD I|U KHOD LQGXVWULQ I|U SHULRGHQ RFK GHQQD |NQLQJVWDNW KDU GlUI|U DQWDJLWV I|U GH WUH LQGXVWULHUQD I|U GHQQD SHULRG 6&% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU LQGXVWULSURGXNWLRQVLQGH[ RFK ([SRUWHQ KDU |NDW NUDIWLJW Handeln mellan länder har varit den viktigaste draghjälpen för produktionsökningarna inom industrin. I diagram 3.3 visas att exporten från har stigit snabbare än den samlade exporten från OECD- området och snabbare än EU-länder som och . Det kan också nämnas att och är två länder som upplevt nästan lika stor exportökning som under nämnda period. ([SRUW DY YDURU IUnQ 6YHULJH RFK QnJUD YLNWLJD NRQNXUUHQWOlQGHU /|SDQGH SULV ,QGH[ 3)'( XSXEPX $QP 8SSJLIWHU I|U lU SUHOLPLQlUD 2(&' 4XDUWHUO\ 6WDWLVWLFV Den kapitalintensiva och den kunskapsintensiva industrin exporterade vardera av sin produktion 1996 och den arbetskraftsintensiva industrin knappt 30 procent.44 För att få en indikation på relativa konkurrenskraft inom de tre industrisektorerna studerar vi exportgraden, vilken mäts som exportens andel av importen. Det innebär att om exporten och importen är lika stora blir andelen 100. En positiv utveckling av exportgraden kan bero såväl på en minskad import som en ökad export. har både importen och exporten ökat, men exportökningen har varit betydligt större än importökningen. Som framgår av diagram 3.4 har både den kunskaps- och den kapitalintensiva industrin ett exportöverskott medan den arbetsintensiva industrin redovisar ett exportunderskott. Andelen exportvaror från den arbetsintensiva industrin har dock ökat påtagligt och är nästan lika stor som importen 1996. Det kan delvis förklaras av att arbetskraftskostnaderna är ett viktigt konkurrensmedel inom arbetsintensiv produktion eftersom deras varor är relativt priskänsliga. Deprecieringen gynnade därför speciellt denna industri. Den kunskapsintensiva industrin, som har det största exportöverskottet, har utvecklats gynnsamt . Den kapitalintensiva industrin, som till består av den råvarubaserade och 44 Jämförelserna mellan produktion och utrikeshandel är ungefärliga. Dels har handelns varugruppsindelning inte kunnat göras så att den helt motsvarar industriindelningen, dels tenderar produktionsvärdet (här saluvärdet) genom summeringarna över delsektorer att överskattas. energikrävande massa- och pappersindustrin samt stålindustrin, visade en stabil exportgrad med undantag från en tydlig toppnotering 1995. 'LDJUDP ([SRUWJUDGHQ H[SRUW L SURFHQW DY LPSRUW LQRP NXQVNDSV NDSLWDO RFK DUEHWVLQWHQVLY LQGXVWUL $QP cU JMRUGHV KDQGHOVVWDWLVWLNHQ RP YLONHW EHJUlQVDU MlPI|UEDUKHWHQ PHG .lOOD 6&% RFK 187(.V HJQD EHUlNQLQJDU Vi kan också få en indikation på förändringar i konkurrenskraften genom att jämföra om exporterar relativt sett mer av något varuslag än andra länder.