sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Då begränsad klimatpåverkan synes vara det svåraste miljöproblemet för transporter att åtgärda är det viktigt att de upphandlingsriktlinjer som utarbetas grundligen behandlar kriterier avseende klimatpåverkan så att den offentliga upphandlingen ska kunna bidra till minskad klimatpåverkan. Information är ett nödvändigt instrument för att målet om begränsad klimatpåverkan ska kunna nås. Utan information kan vi inte öka medvetenheten om klimatproblemet eller sprida kännedom och skapa insikt om de åtgärder och styrmedel som krävs för att minska miljöbelastningen och nå målen. Information är ett styrmedel som bäst fungerar i kombination med andra styrmedel för att vara effektivt. En god grund för att en informationsstrategi ska få effekt på vårt beteende är att den anpassas efter samhällets olika verksamhetsområden, knyts till direkta åtgärdsinsatser och sätts in i helheten för ett miljöanpassat hållbart samhälle. Det är då viktigt att de olika aktörerna i samhället är med och utvecklar information. För transportsektorn bör därför trafikverken ta ett större ansvar att i samarbete med centrala, regionala och lokala trafikaktörer utveckla en informationsstrategi för att öka kunskapen om trafikens klimatpåverkan, visa på gemensamma och enskilda förändrings- möjligheter och stimulera till konkreta handlingar för minskad miljöpåverkan. Trafikverken bör därför i sina instruktioner ges i uppdrag att utveckla och genomföra en informationsstrategi med syfte att öka medvetenheten om klimatpåverkan och få transportköpare att i ökad utsträckning göra förändringar som bidrar till minskad klimatpåverkan. Förnyad prövning av tidigare föreslagna klimatåtgärder Vissa av de ovanstående förslagen har lämnats av tidigare utredningar men inte genomförts. Kommittén vill trots detta föra fram dessa ånyo då vi anser omvärldsfaktorerna är annorlunda. har skrivit under Kyotoprotokollet, som om det ratificeras, lägger ett tak på utsläppen av klimatgaser. Det klimatmål som har att uppfylla kommer att kräva mer omfattande åtgärder inom alla samhällssektorer än vad vi genomfört. Kommittén anser därför att tidigare SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 487 föreslagna, men ej genomförda klimatåtgärder, bör tas upp till förnyad prövning. 13.5Åtgärder inom jord- och skogsbruk bör ges i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från jordbruket. Såväl potentialer som kostnader ska anges. bör ges i uppdrag att i samråd med och utreda förutsättningarna för att vidta åtgärder för att öka upptaget av koldioxid i sänkor i jordbruksmark. Potentialer och kostnader bör anges för de åtgärder som kan utnyttjas för att uppfylla åtaganden i Kyotoprotokollet, givet att beslut tas i de internationella förhandlingarna. bör ges i uppdrag att i samråd med och ta fram en strategi för att upprätthålla eller öka upptaget av koldioxid i sänkor i skogen. I strategin ska ingå att ta fram förslag till åtgärder, där såväl kostnader som potential anges. De åtgärder som kan utnyttjas för att uppfylla åtaganden i Kyotoprotokollet bör identifieras, givet att beslut tas i de internationella förhandlingarna. bör ges i uppdrag att i samråd med utveckla säkrare metoder för beräkningar av koldioxidflödena till och från jordbruksmarker. Möjligheter för jord- och skogsbruk att minska utsläppen av växthusgaser är främst att påverka balansen för upptag och avgång av kol i jordbruksmark och skog. Genom olika åtgärder kan upptaget av kol öka och avgången minska. Jord- och skogsbruket kan också producera biobränslen som kan ersätta fossila bränslen inom energi- och transportsektorn. Inom jord- och skogsbruk används fossila bränslen för uppvärmning och till arbetsmaskiner vilket bidrar till utsläpp av växthusgaser. Detta beskrivs i avsnitt 13.3 Bebyggelse och service och avsnitt 13.6.2. 488 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Jordbruket orsakar även utsläpp av växthusgaser i form av utsläpp av lustgas och metan. Jordbruket orsakar utsläpp av växthusgaser. Men jordbruket kan också producera bioenergi som kan ersätta fossila bränslen inom energi- sektorn. I detta avsnitt behandlas i huvudsak utsläpp av metan och lustgas från jordbruket. Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Lustgas avgår dels från mark, dels från gödsel, såväl handelsgödsel som stallgödsel. Lustgas avges inte i första hand från handelsgödsel eller stallgödsel. Det är kväveomsättningen i mark som orsakar lustgasproduktion och den kan påverkas av olika typer av gödsling. Metan avges från idisslande djur då de smälter sin föda i våmmen. Metan avges även vid nedbrytning av gödsel. Tabell 13.22 visar utsläppen av metan och lustgas från svenskt jordbruk enligt redovisningen till klimatkonventionen. Utsläppen är angivna som koldioxidekvivalenter. Tabell 13.22 Utsläpp av metan och lustgas från jordbruk , miljoner ton koldioxidekvivalenter Källa: , 1999b Det svenska jordbrukets utsläpp av metan och lustgas är av de totala nationella utsläppen både 1990 och 1997 beräknat enligt IPCC:s metod, räknat som koldioxidekvivalenter. Den stora utsläppskällan av koldioxid inom jordbrukssektorn är organogena jordar, vilka uppgår till cirka 250 000 ha. Kolidioxidavgången från dessa jordar uppskattas till koldioxid (, 1999). Dessa utsläpp räknas som sänkor och särredovisas enligt Kyotoprotokollet, se vidare avsnitt 13.5.2. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 489 Utsläpp från jordbrukets arbetsmaskiner och uppvärmning av jordbrukets fastigheter är inte heller inräknade. Dessa behandlas i kapitel 13.3 respektive kapitel 13.6.2. Utsläpp från jordbruket - grundscenario Det finns inga beslut som indikerar någon omfattande förändring av det svenska jordbruket. är den europeiska jordbrukspolitiken fastlagd. Utvecklingen därefter är mycket osäker och beror bland annat på framtida reformer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU och ytterligare frihandelsavtal inom WTO. I Tabell 13.23 redovisas grundscenariot. Tabell 13.23 Grundscenario för utsläpp av metan och lustgas från jordbruk , miljoner ton koldioxidekvivalenter Källa: , 1999 Utsläpp från jordbrukets arbetsmaskiner behandlas i kapitel 13.6.2 och utsläpp från uppvärmning av jordbrukets fastigheter under kapitel 13.3. Åtgärder för att minska utsläppen av lustgas och metan från jordbruket I detta avsnitt redovisas möjliga åtgärder. Alla åtgärderna ingår inte i baspaketet De föreslagna åtgärderna återfinns i de inledande förslagsrutorna och i avsnittet Diskussioner och kommitténs bedömningar. Kunskapen om lustgasavgången från är bristfällig (, 1999). Det framstår dock som säkert att ett samband råder mellan kvävetillgång i mark och lustgasavgång. Mycket tyder på att minskad kväveanvändning leder till minskad lustgasavgång. Inom ramen för pågående miljömålsarbete utreder möjliga åtgärder för att begränsa utsläppen av nitrat till vatten och ammoniak till luft. Sannolikt kommer åtgärderna att innebära en minskad kväve- användning i jordbruket, vilket får till följd en icke kvantifierbar minskning av lustgasavgången. Mot bakgrund av detta och osäkerheter 490 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 om effekternas storlek är inte berett att föreslå konkreta åtgärder som kan ytterligare minska jordbrukets kväve- användning och därmed lustgasavgången. Lantbrukets stora utsläpp av metangas hänger nästan helt ihop med antalet idisslare och med deras foderomvandling. En minskning av metanutsläppen från jordbruket borde därför innebära att det krävs en minskning av antalet betande djur. Men det sjunkande antalet idisslare i jordbruket gör det redan nu svårt att nå miljömålen för biologisk mångfald och öppet landskap. är inte berett att föreslå några åtgärder som kan minska antalet idisslare. Genom syrefri lagring av gödsel kan metan utvinnas för värmeproduktion. Med gastäta täckningar skulle både ammoniak- och metanavgång kunna förhindras. anser att det behövs en inventering av erfarenheterna från demonstrations- och försöks- anläggningar för biogasframställning. Enligt behövs även ytterligare kunskap om sambandet mellan metan- och ammoniakutsläpp från gödselhantering. Verkets förslag till åtgärder för att minska ammoniakavgången från gödselhantering får inte nämnvärt öka bildningen av metan. Nuvarande bidrag för att odla biobränslen på jordbruksmark inträde i EU innebär att svenskt jordbruk med några få undantag är underordnat gemenskapens jordbrukspolitik. Det innebär bl.a. ett system med omfattande inslag av reglering. Det jordbrukspolitiska beslutet om avreglering är således inte längre relevant. En viktig faktor är däremot arealstödet. Ett av EU:s sätt att få bukt med spannmålsöverskott är att som villkor för arealbidrag ålägga lantbrukarna att inte producera livsmedel eller foder på en del av sin areal, s.k. uttagen areal. Denna andel kan antingen trädas eller användas för produktion av ett- eller fleråriga industri- eller energigrödor. Ettåriga industri- eller energigrödor måste odlas på kontrakt med uppköpare eller förädlare. Även fleråriga industri- och energigrödor ska förädlas till en godkänd slutprodukt. Råvaror för energiändamål är exempel på godkända slutprodukter. Ersättningen för uttagen areal är högre än ersättningen för odling av spannmål. Vid rådsmötet om Agenda 2000 i antogs en rådsförordning som slog fast att arealersättningen för spannmål skulle höjas till /ton. togs beslut att ersättningen för uttagen areal skulle sänkas till samma belopp, SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 491 Den konkurrensfördel som energigrödor tidigare haft i arealersättningssystemet försvinner därmed. Det är tillåtet för EU:s medlemsstater att utöver EU:s stöd ge nationella stöd upp till halva anläggningskostnaden för plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa. Innan gick med i EU lämnades ett anläggningsstöd på /ha för anläggning av energiskog. Därefter har detta stöd avvecklats och ersatts av ett nytt som säsongerna 1997 och 1998 låg på 1 770- /ha beroende på hur stora spannmålsskördar man tidigare fått i området. Planteringen sjönk och låg 1997 och 1998 på cirka 100 respektive 250 ha. ligger anläggningsstödet för anläggning av energiskog på /ha. Detta har snabbt bidragit till att ansökningarna för anläggning av energiskog har ökat till 600 ha och många förbereder plantering . Jordbruksnäringens (m. mål för nyplantering av energiskog ligger runt 2000 ha för . Möjligheter att använda jordbruksmark för att producera biobränslen Det svenska jordbrukspolitiska beslutet grundade sig på en utredning som bedömde att endast skulle behövas för livsmedelsproduktion. Det innebar att skulle kunna användas till annan produktion, exempelvis odling av energigrödor. För att utnyttja denna potential för produktion av biobränsle krävs åtgärder och styrmedel. Åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken är i första hand avsedda för att minska spannmålsöverskottet. För att bibehålla och stimulera nyplantering av energigrödor i den omfattning räknat med i Tabell 13.24 krävs det att det nationella anläggningsstödet för energiskog förlängs . Anläggningsstödet krävs för att energiskog ska vara konkurrenskraftigt jämfört med andra grödor och biobränslen. Budgetens anslag till anläggningsstöd för energiskog är i sin nuvarande omfattning ett ramanslag om 10 miljoner för plantering . Enligt bedömning krävs det att utnyttjar sin möjlighet att ge detta nationella stöd för att nå nivån (2000 ha) på nyplanteringen av energiskog som ingår i beräkningarna, se Tabell 13.24. Om nyplanteringen långvarigt ska nå en högre 492 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 nivå behöver anslaget till stödet höjas. Svenska förslag till stöd till odling av energigrödor måste godkännas av EU. Tabell 13.24 visar bioenergi från jordbruksmarker, areal och producerad energimängd i bränslet enligt bedömningar. Tabell 13.24 Bioenergi från jordbruksmarker , areal och producerad energimängd i bränslet 36 000** 1,0** 0,3*** *restprodukt från annan produktion **förutsätter fortsatt anläggningsstöd ***nettoemission CO2/MWh (32,CO2/MJ) Källa: , 1999 Den tekniska potentialen för produktion av bioenergi från jordbruksmark är betydligt högre än . Men den bedömda potentialen utifrån att de planerade åtgärderna lyckas är som produceras på cirka 61 tusen hektar , enligt . Biobränslenpotentialen behandlas generellt i avsnitt 13.1.1 där biobränsle från jordbruksmark ingår som en delmängd. Utvecklingen har gått betydligt långsammare än väntat. Som exempel bedömdes i att den praktiska potentialen kunde uppgå till (SOU 1992:90). I tidigare uppskattningar om möjlig produktion har man som regel tittat på möjlig produktion av energigrödor utifrån biologiska, tekniska, ekonomiska eller utbud - efterfrågeperspektiv. För energigrödor från måste man emellertid även ta hänsyn till jordbrukspolitiken. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 493 Diskussioner och kommitténs bedömningar Enligt kommitténs bedömningar finns det möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser från jordbruket. Potentialer och kostnader är dock inte klargjorda. Vi har därför svårt att ge konkreta förslag på åtgärder för att minska utsläppen. I arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser i eftersträvas de mest kostnadseffektiva åtgärderna oberoende av sektor. Därför föreslår kommittén att ges i uppdrag att lämna förslag till åtgärder. Såväl potentialer som kostnader för åtgärder i syfte att minska utsläppen av växthusgaser från jordbruket ska anges. Kommittén föreslår vidare att ges i uppdrag att i samarbete med se över metoderna för att beräkna utsläppen av metan och lustgas från jordbruket. Ansvaret för att redovisa, föreslå åtgärder och följa upp effekterna av genomförda insatser föreslår vi ligga på . Jord- och skogsbruk har en stor uppgift som producenter av bioråvara. 13.5.2Sänkor inom jord- och skogsbruk Med begreppet sänkor avses upptag av växthusgaser från atmosfären till olika förråd och reservoarer. används begreppet för upptaget av koldioxid till kolförråd i landekosystem, t.ex. skog och jordbruksmarker. Sänkor är en av de frågor som man förhandlar om internationellt för att fastlägga vad som ska omfattas enligt Kyotoprotokollet. I kapitel 8 beskrivs det internationella förhandlingsläget. Där behandlas också skogens roll som kolsänka i som bakgrund till en diskussion av konsekvenserna för av olika utfall av de internationella förhandlingarna på området. I utgör skogen en betydande sänka för koldioxid; den årliga lagerökningen i trädbiomassa motsvarar av de årliga koldioxidemissionerna. redovisar kolsänka enligt IPCC:s beräkningsmetod. Det är oklart i vilken utsträckning kan tillgodoräkna sig sänkor för att möta åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Det pågår ett arbete internationellt om hur sänkor 494 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 ska hanteras i de nationella redovisningarna enligt Kyotoprotokollet (se avsnitt 8.2.3). Tabell 13.25 Nettoupptag av koldioxid i trädbiomassa i skog 1990- 1998, miljoner ton 31,81) 1) reviderat till i rapport till klimatkonventionen, NV, 2000b Källa: , 1999b har inte lämnat några uppgifter om koldioxidflöden till eller från mark i rapporteringarna till klimatkonventionen. Man har bedömt att marken totalt är nära neutral ur koldioxidsynpunkt. Enligt finns det inte underlag i för att göra säkra beräkningar av koldioxidflödena till och från marker. Bedömning av sänkan i ett längre perspektiv Baserat på olika scenarier för framtida virkesförbrukning har prognoser för den framtida lagerförändringen av kol i stående skog analyserats av Riksskogstaxeringen. I ett grundscenario har en normal avverkningsnivå, dvs. en fortsättning av dagens avverkningsnivå och hög avverkningsnivå dvs. högsta möjliga uthålliga avverkningsnivå bedömts (, 1999). Vid normal avverkningsnivå beräknas en nettobindning av koldioxid på räknat som koldioxid kunna upprätthållas för att därefter minska gradvis. Även vid den högre avverkningsnivån förväntas en nettoinbindning av koldioxid på koldioxid kunna upprätthållas . I dessa beräkningar är inte hänsyn tagen till eventuella klimatförändringar. Definitioner av begreppet sänkor enligt Kyotoprotokollet Som nämnts i kapitel 8.2.3 kommer beslut om definitioner av begreppet sänkor (enligt artikel 3.3 och 3.4) att fattas tidigast vid klimatkonventionens sjätte partsmöte i . Före dess är det oklart om och i vilken utsträckning kan tillgodoräkna sig SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 495 sänkor under första budgetperioden, dvs. Detta innebär att det inte går att definiera vilken andel av den årliga sänkan som kan utnyttjas för att möta åtaganden eller vilka nya åtgärder som kan utnyttjas för att möta åtaganden om de vidtas. De olika definitionerna av sänkor som diskuteras följer i princip två linjer. Enligt den första kan stora delar av skogsbruket komma att beröras, medan enligt den andra kan begränsade arealer komma att påverkas. Utfallet av de båda beräkningssätten kan innebära att förändring i trädbiomassa skulle kunna variera mellan ett upptag av koldioxid till ett utsläpp av koldioxid . Det ges även möjlighet att inkludera aktiviteter som berör jordbruksmark. Åtgärder för att öka kolsänkan i skog och mark Även om den årliga sänkan är betydande i kan ytterligare åtgärder vidtas för att upprätthålla eller öka kolsänkan i skogsekosystemen och öka upptaget respektive minska avgången från jordbruksmarker. Det bör poängteras att det ännu är oklart vilka av dessa aktiviteter som kan utnyttjas för att möta åtaganden i Kyotoprotokollet. De aktiviteter som nämns nedan ska därför ses som exempel. De föreslagna åtgärderna återfinns i de inledande förslagsrutorna och i avsnittet Diskussioner och kommitténs bedömningar. Avsättning av skog som naturreservat är exempel på en aktivitet som diskuterats för artikel 3.4 i Kyotoprotokollet. Ökningen av kolförrådet på marker som avsatts som reservat efter 1990 skulle i så fall kunna komma ifråga för kreditering. I ökade den skyddade skogsarealen med 700 000 ha . Det är möjligt att intensivodla gran på vissa marker genom s.k. optimerad näringstillförsel vilket innebär att näringsgivor tillförs frekvent och anpassas systematiskt till trädens behov (m.fl., 1999). Den möjliga arealen, som begränsas av vattentillgång samt av miljöhänsyn, har i beräknats till maximalt 2 miljoner ha. Intensivodling av gran på dessa marker skulle kunna medföra en ökad 496 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 kolinlagring på kol i trädbiomassa och med 0,2-0,kol i marken. Markberedning med skonsammare metoder än harvning kan bidra till minskade koldioxidemissioner motsvarande kol . Hyggesbränning såsom den föreskrivs i och Världsnaturfondens preliminära kriterier för miljöcertifiering av skogsbruket, dvs. bränning av av den föryngrade arealen kommer däremot att öka emissionerna med kol (, 1999). Potentialen för att använda svensk för att lagra upp stora mängder kol för att motverka utsläppen av koldioxid är troligen begränsad. Det gäller dock att förvalta kolkapitalet som finns i jordbruksmarker för att inte bidra till ökade utsläpp av koldioxid och/eller äventyra åkermarkens framtida produktionsförmåga (, 1999c). Beskogning av jordbruksmark är ytterligare en åtgärd för att minska kolavgången från jordbruksmark och öka produktionen av bioenergi från jordbruksmark. Det ger dock inget resultat utan måste ses som en ännu mer långsiktig åtgärd. Plantering av snabbväxande lövträd på (för energi- eller fiberproduktion) kan under den första generationen ge en nettoinbindning av kol. Om 300 000 ha utnyttjas skulle detta ge en nettoinbindning på kol (beroende på omdrevets längd). bedömer att det är realistiskt att räkna med nyplantering på cirka 2 000 ha och med cirka 36 000 ha energiskog som kan bidra med en kolbindning kol . Det bör även noteras att utnyttjande av biobränsle för ersättning av fossila bränslen ger effekt i form av minskade emissioner av koldioxidemissioner från energisektorn (, 1999). Åtgärderna för att öka kolupptag i sänkor kan leda till konflikter med andra miljömål. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 497 Diskussion och kommitténs bedömningar Kommittén anser att det är angeläget att vårda sänkor och om möjligt vidta åtgärder för att öka upptaget respektive minska avgången i sänkor för att begränsa atmosfärens halt av koldioxid. Vårt förslag till agerande i denna fråga internationellt beskrivs i kapitel 8. Vi föreslår inte några direkta åtgärder för att nu påverka sänkorna i beroende på den stora osäkerhet som råder om hur sänkor kommer att definieras enligt Kyotoprotokollet. Olika definitioner av aktiviteter kan ge mycket stora skillnader i utfallet för . Utfall av alternativa beräkningssätt som diskuteras kan innebära att förändringar i den svenska trädbiomassa skulle kunna variera mellan ett upptag på koldioxid till ett utsläpp på koldioxid . Vi anser att det är av stor vikt att det finns beredskap för att vidta nya åtgärder inom skogs- och jordbruket i . Därför bör strategier tas fram för hur bäst ska öka upptaget respektive minska avgången av kol i skog och mark. bör därför ges i uppdrag att i samråd med och utreda förutsättningarna för att vidta åtgärder för att öka upptaget av koldioxid i sänkor i jordbruksmark. Potentialer och kostnader bör anges för de åtgärder som kan utnyttjas för att uppfylla åtaganden i Kyotoprotokollet, givet att beslut tas i de internationella förhandlingarna. bör ges i uppdrag att i samråd med och ta fram en strategi för att upprätthålla eller öka upptaget av koldioxid i sänkor i skogen. I strategin ska ingå att ta fram förslag till åtgärder, där såväl kostnader som potential anges. De åtgärder som kan utnyttjas för att uppfylla åtaganden i Kyotoprotokollet bör identifieras, givet att beslut tas i de internationella förhandlingarna. bör ges i uppdrag att i samråd med Jordbruks- verket utveckla säkrare metoder för beräkningar av koldioxidflödena till och från jordbruksmark. Det finns ett behov av ökad kunskap kring frågan om kolbalanser och sänkor i skogen och även i jordbruksmark. Kommittén anser att forskning på detta område bör stimuleras. har ett MISTRA- program, LUSTRA, startat som är inriktat på att utforma strategier för att öka kolupplagringen i skogsmark. håller på att initiera ett forskningsprogram kring skogens kolflöden och kollagring. Det är angeläget att forskning och utveckling på dessa områden bedrivs både för att få en ökad förståelse för kolflödena 498 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 mellan atmosfären och de terrestra ekosystemen (framför allt skogen och jordbruksmarken) och för att utveckla strategier för att långsiktigt verka för att upptag i sänkor bibehålls eller ökas. 13.6Åtgärder inom övriga områden Metoderna för uppskattning av utsläpp av ofullständigt halogenerade fluorkarboner, fluorkarboner och svavelhexafluorid s.k. industriella gaser i är bristfälliga. bör utveckla ett metod för att beräkna de faktiska utsläppen av de industriella gaserna och redovisa uppgifter om utsläpp. bör aktivt verka för att regler införs inom EU som begränsar utsläppen av de tre industriella gaserna. bör få i uppdrag att utforma förslag till styrmedel som förhindrar användningen av de tre industriella gaserna i nya installationer. Styrmedlen bör införas med en skälig övergångsperiod. bör även ges i uppdrag att analysera möjligheterna att senare införa styrmedel som även omfattar befintliga installationer. bör utveckla en miljövarudeklaration för arbetsmaskiners bränsleförbrukning. En lagstiftning bör införas om avgaskrav på snöskotrar, i överensstämmelse med det förslag som anmälde till EU .