sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Kommunerna kan i sin planering peka ut områden för återvinningsstationer, mellanlager och bostadsanknuten hantering av restprodukter och avfall för att bidra till omhändertagande av giftiga ämnen och undvika dess spridning och för att främja rationella och energisnåla flöden. Vidare kan områden för lakvattenhantering anges och riktlinjer för att undvika bebyggelse i anslutning till deponier anges. Medveten lokalisering av nya deponier bör ske med hänsyn till risker för omgivningen. Avfallsupplag kan utformas och lokaliseras så att utvinning och distribution av metangas från dessa underlättas. God bebyggd miljö 627 Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrel- ser och kommuner, och program och andra kunskaps- och planerings- underlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. 18.17Sammanställning av ekonomiska konsekvenser Beräkningar redovisas i bilaga V. 628 God bebyggd miljö Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 18.6 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet God bebyggd miljö med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Åtta av tolv delmål (preciseringar och etappmål) kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av föreslagna indikatorer, dock i flera fall under förutsättning att visst utvecklingsarbete sker. För en kunna göra en fullgod uppföljning för resterande fyra delmål behövs omfattande analysarbete utöver användning av indikatorer. Det gäller precisering a) om hållbar bebyggelsestruktur, precisering b) om boende- och fritidsmiljön, med höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft, etappmål 1 om program och strategier och etappmål 10 om livscykelanalys för varor (funktioner). Omfattande satsningar på att utveckla nya eller vidareutveckla befintliga indikatorer kan förbättra möjligheter att mäta måluppfyllelse för de fyra delmålen. För etappmål 10 har indikator nummer 7 om livscykelanalys goda förutsättningar för att bli en värdefull indikator om den utvecklas betydligt. Utveckling av indikatorn är viktig för att kunna belysa målet om ett kretsloppssamhälle. En lämplig inriktning kan vara att försöka göra livscykelanalyser för ett antal storkonsumerade varor med stora negativa miljöeffekter. Fjorton av tjugotvå indikatorer för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns med i uppföljningssystem för miljökva- litetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i denna rapport. Fyra av de övriga indikatorerna, nummer 7, 17, 138 och 157 behövs för att kunna följa upp uppsatta delmål på ett acceptabelt sätt. De är också viktiga för att ge ett kretsloppsperspektiv. Indikator 138 är dessutom ett Grönt Nyckeltal. Även indikator 53 om klassade kemiska produkter är ett Grönt Nyckeltal, och en viktig indikator för att följa upp mål om ett giftfritt samhälle. Indikatorerna 151, 158 och 159 handlar alla om byggnader och har lagts till för att ha med några indikatorer för kunna bedöma måluppfyllelse för bevarande av kulturmiljön i den bebyggda God bebyggd miljö 629 miljön (etappmål 1 och 3). Dessa indikator behöver dock utvecklas betydligt för att tjäna sina syften på nationell nivå. En utredning behöver ske om utveckling av ytterligare indikatorer behövs, eller om det är lämpligare att följa upp måluppfyllelse för kulturvärden i den bebyggda miljön på annat sätt. Förslag till indikatorer för att följa upp God bebyggd miljö med tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) Trafikintensitet i tätorter mätt R, Pb, E1, E2 som antal fordon (D). centralbyrån (SCB). Energianvändning per person, per E1, E5, E10 BNP och sektor uppdelat på Belyser andel från förnybara energislag (D,R). sektor om boende. finns även i kap. 4, 5, 6, 9, 12, 13. på dricksvatten, industrivatten och sökning (SGU). bevattning (D,R). till databas för vattentäkter även i kap. 11. och miljöfarliga kemiska produkter som tillverkar och importerar som mängd per person. (D). katorn finns även i kap. 8. Påverkan (P) Index för luftkvalitet i tätorter Index bör revideras så (P). att PM10 används istället för Indikatorn finns även i Mängden avfall till deponi och total mängd genererat avfall (P,R). från hushåll, industri mm. Indikatorn finns även i kap. 4. 630 God bebyggd miljö Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Halten av bensen i tätortsluft (P). även i kap. 5. R, E8, E9, E10 och energimängd för några Varor kan t ex vara produkter (P). batterier, bilar, trävaror eller även i kap. 4, 8. Antal äldre byggnader som rivits (efter rivningslov) (P). samt län och kommun. Status (S) Areal grönområden i tätorter i R, Pa, Pb, E1 relation till bebyggd och hårdgjord till tillväxt av tätortsyta i yta (S). växt i tätorten. Antal bostäder, skolor, för- skolor och fritidshem med radon- teringsbehov för att få en halter över 200 och /m3 (S,R). finns även i kap. 10. Andel och antal inomhus- miljöer som inte uppfyller normer Gäller bostäder, arbets- för god ventilation eller har fukt- platser, skolor, daghem, eller mögelskador (S). Inverkan (I) Restider till arbetet med kollektivtrafik, antal resenärer inom olika restidsintervall (I). Andel av befolkningen som är besvärade av buller i bostaden respektive utomhus (I). respektive inne enligt fast- ställda nivåer mätt som dB(A). God bebyggd miljö 631 Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Respons (R) R, Pa, E1 Indikatorn finns även i ringar i allmänna transportmedel och cykelbanor av totala anslag för infrastruktur (R). SGU & SCB. för exploatering enligt , rande datainsamling behövs. samt mängd uttagen naturgrus och andel återanvänt material (R). som andel av ballastkonsum- Mängd återvunnet avfall av olika typ (metaller, glas mm) (R). Avfall från hushåll, arbetsplatser och industrier. Energiåtgång per ytenhet i E1, E5, E10 nybyggda respektive äldre bostäder Indikatorn finns även i och kontor (R). EU:s (EG) direktiv om deponering (R). även i kap. 11. Andel och mängd återförd fosfor till odlingsmark (R). även som % av all fosfor från avfall. finns även i kap. 16. registrerats i byggnadsregistret och Fördelat på skyddsform, antal skyddade kulturmiljöer och kulturmiljö, byggnadstyp, byggnader (R). samt län och kommun. R, Pa, E1,E3 (R). (jämför tabell 20.4). *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). 632 God bebyggd miljö Vi föreslår att , , , , , , geologiska undersökning (SGU), , () och ges i uppdrag att långsiktigt säker- ställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I upp- draget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. bör ges i uppdrag att i samverkan med Bo- verket lägga fram ett kostnadsberäknat program för att på nationell nivå kunna följa upp den bebyggda miljöns kulturhistoria och estetiska värden inom etappmål 1 och 3. Ämbetet har beräknat en utvecklingskostnad på ca för ett bevakningsprogram för att följa utvecklingen av bebyggelsemiljöns och byggnaders karaktär och särart. bör ges i uppdrag att i samverkan med lämpliga instanser utveckla indikatorer för livscykelanalys för några varor och produkter som är av stor betydelse för den byggda miljön och utsläppen av växthusgaser. Några tänkbara förslag är bilar, kött, datorer, batterier och kylskåp. bör först presentera ett kostnadsbedömt förslag till projekt. Kostnaden torde överstiga . 19Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen För att uppnå miljökvalitetsmålen inom en generation utvecklas och genomförs åtgärdsstrategier på följande tre områden: ·Effektivisering av transporter samt energianvändning och -omvandling. Effektiviseringsstrategin bidrar främst till miljö- kvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan samt några av etappmålen i Ingen övergödning och God bebyggd miljö. Åtgärdsstrategin innehåller i huvudsak en kombination av informativa och ekonomiska styrmedel. Vidare föreslås en översyn av en rad styrmedel inom andra politikom- råden för att undvika att de motverkar denna strategi. ·Giftfria och effektiva kretslopp. Kretsloppsstrategin bidrar främst till att uppnå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Skyddande ozonskikt samt etappmålen rörande avfall och hushållning med material under God bebyggd miljö. Denna åt- gärdsstrategi innehåller i huvudsak en kombination av informativa och normativa styrmedel, som exempelvis producentansvaret. Vi föreslår en utredning som ser över möjligheten att på tillämpa fler ekonomiska styrmedel inriktade på mate- rialanvändningen. ·God hushållning med mark, vatten och den bebyggda miljön. Hushållningsstrategin bidrar främst till att uppnå miljökvalitets- målen Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Hav i balans, Rikt odlingslandskap, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö. Denna åtgärdsstrategi baseras i stor utsträckning på ekonomiska och normativa styrmedel, som kompletteras med information. Inte minst är det viktigt att uppmuntra de frivilliga insatser som görs runt om i samhället av hushåll, företag, myndigheter och många andra aktörer. Det är avgörande med en bred dialog med aktörerna som 634 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen genomför miljöarbetet och att öka förståelsen för nödvändigheten i miljöarbetet. Detta utgör grunden i alla strategier. Men det är också nödvändigt att utveckla de ekonomiska och normativa styrmedlen så att de effektivare än kan bidra till att miljökvalitetsmålen nås. Det behövs ett väl fungerande samspel mellan normativa, ekonomiska och informativa instrument. En konkretisering av miljömålen på regional och lokal nivå krävs för att ge vägledning åt miljöarbetet. Som underlag för genomföran- det av strategierna behövs kunskap och information om miljömål samt miljö- och resurshushållningsfrågor. Förutom de styrmedel som knyts direkt till strategierna och det redan pågående miljöarbete som beskrivs i kap. 3, visar vi hur en rad andra instrument bör förändras för att bidra till samtliga åtgärdsstrategier. Exempelvis är och viktig lagstiftning som kommer att bidra till målen. Dessa bör därför knytas närmare miljökvalitetsmålen. Forskning, teknisk utveckling och utbildning behövs för att bygga upp kunskaperna och är av stor betydelse för samtliga strategier. Ett aktivt internationellt arbete är avgörande för att klara miljökvaliteten i flera av miljömålen. Målstyrning förutsätter också ett system för uppföljning och utvärdering. Skälen för vårt förslag: Miljöarbetet bedrivs i stor omfattning på frivillig väg av många enskilda aktörer. Detta arbete måste framhållas. Här är också information mycket viktigt för att stödja det frivilliga arbetet. Det finns dock en risk för att glädjen över pågående arbete, i form av t.ex. Agenda 21-arbete och införande av miljöledningssystem, leder till att många slår sig till ro. Detta skulle kunna undergräva förutsättningarna för det fortsatta miljöarbetet. Vi gör bedömningen att det frivilliga arbetet på några områden behöver stärkas genom andra styrmedelsinsatser. Flera miljöproblem i samhället orsakas av samma aktiviteter: ·Användning av energi inom alla samhällssektorer ·Flöden av material, kemikalier och varor vars effekter i många fall är okända ·Exploatering och ett icke-hållbart nyttjande av mark, vatten och den bebyggda miljön För att uppnå riksdagsbeslutet att miljökvalitetsmålen ska vara uppnådda inom en generation är det viktigt att dessa aktiviteter förändras. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 635 Vi har grupperat aktiviteter som är avgörande att förändra och före- slår tre åtgärdsstrategier för att åstadkomma denna förändring. Med strategi avses de samlade resurser som används för att nå uppställda mål. Med åtgärdsstrategi menas en kombination av åtgärder och styr- medel. Åtgärdsstrategierna motiveras av att en åtgärd kan bidra till flera miljökvalitetsmål och av att ett styrmedel kan ge samhällets sektorer incitament att vidta många olika åtgärder. En samlad åtgärdsstrategi behövs för att minska utsläppen från energi- och transportsektorerna – en effektiviseringsstrategi. Effekti- visering av transporter samt energianvändning och -omvandling bidrar att till de luftrelaterade miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan samt delvis Ingen över- gödning och God bebyggd miljö kan uppnås. Begränsad klimatpåverkan behandlas dock inte av . En effektivare användning av energi och transporter kan också medföra att behovet av nya anläggningar för energi och transporter kan begränsas, vilket är av stor betydelse för att inte öka intrånget natur- och kulturmiljön. En samlad strategi behövs för att skapa energi- och materialsnåla kretslopp samt minska de diffusa utsläppen av miljögifter – en krets- loppsstrategi. Giftfria och effektiva kretslopp bidrar främst till miljö- kvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Skyddande ozonskikt samt målen rörande avfall och hushållning med material och energi under God bebyggd miljö. Den hushållning med resurser som följer av kretsloppsstrategin bidrar också till att målen för mark, vatten och be- byggd miljö uppnås. God hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålen Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Hav i balans samt levande kust och skärgård. Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö. Strategin syftar till att öka hänsynen till biologisk mångfald, kulturmiljö och människors hälsa. Skydd av särskilt värdefulla miljöer behöver stärkas och ökad frivillig varsamhet med naturmiljön och den bebyggda miljön stimuleras. Det handlar om att skapa en hållbar produktion av förnybara råvaror, hänsynsfull exploatering och att sköta och bevara existerande värden samt att res- taurera och återskapa värden som gått förlorade. De åtgärdsstrategier vi föreslår bidrar till en ökad resurseffektivitet i enlighet med beslut om proposition 1997/98:145. Åtgärds- strategierna är dessutom av betydelse för samtliga grundläggande vär- den som beskrivs i kap. 2 och ligger i linje med allmänna hänsynsregler. De tre åtgärdsstrategierna bidrar ömsesidigt till varand- ras genomförande. 636 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen Då det gäller att förändra många olika typer av samhällsaktiviteter bedömer vi att en kombination av instrument krävs för att förverkliga miljömålen. Dessa instrument medverkar till samtliga åtgärdsstrategier. Centrala instrument för att operationalisera miljökvalitetsmålen är och . Vi föreslår att miljökvalitetsmålen knyts närmare såväl som . På många områden behövs mera kunskap för att dels kunna sätta in åtgärder dels motivera människor att genomföra de förändringar som krävs. Vi betonar därför särskilt värdet av forskning, utveckling och ut- bildning i förändringsprocessen. Miljökvaliteten i är beroende av miljöarbetet i EU, andra internationella organ och andra länder, vilket gör att det internationella arbetet avgör om målen kan nås. Ett aktivt internationellt arbete bör också inriktas på att minska risken för att flytta miljöproblem till andra länder i stället för att lösa dem. De nationella miljömålen måste konkretiseras på regional och lokal nivå i regionala miljöunderlag för att ge vägledning och samlade utgångspunkter för lokalt och regionalt miljöarbete. Länsstyrelserna bör ges ett särskilt ansvar för att tillhandahålla underlag om miljömål samt miljö- och resurshushållningsfrågor på regional nivå. Detta behandlas utförligt i kap. 23. Slutligen bedömer vi det som nödvändigt att följa utvecklingen genom noggrann uppföljning dels för att visa de förbättringar som kan sporra till fortsatt miljöarbete dels för att få indikationer på om något går fel, som underlag för skärpta styrmedelsinsatser. Uppföljning och utvärdering behandlas utförligt i kap. 20. har beslutat om riktlinjer för några särskilda områden. Dessa har utgjort en viktig grund när vi utformat våra åtgärdsstrategier. har beslutat (prop. 1997/98:145, bet 1998/99:MJU6, skr. 1998/99:183) om riktlinjer för en effektiv och långsiktigt hållbar material- och energianvändning: ·Material och energi ska användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. ·Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det samlade biomasseuttaget får inte utarma den biologiska mångfalden. ·Flertalet varor ska vara materialsnåla och energieffektiva, möjliga att renovera och förbättra (uppgraderingsbara) samt kunna åter- användas eller återvinnas med avseende på material eller energi. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 637 I propositionen 1997/98:145 anger regeringen vidare riktlinjer för kemikaliepolitiken. Som ett led i strävandena att minska utsläpp och läckage av farliga ämnen till och dess tillrinningsområde samt : ·Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak, –fria från organiska, av människan framställda, ämnen som är långlivade och bioackumulerbara samt ämnen som ger upphov till dessa ämnen –fria från av människan framställda ämnen som är cancerfram- kallande, arvsmassepåverkande, hormonstörande eller fortplant- ningsstörande. ·Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från kvicksilver, kadmium, bly och deras föreningar. ·Metaller användes i sådana tillämpningar att metallerna inte kommer ut i miljön i en omfattning som medför att miljö och människors hälsa kan komma till skada. ·Organiska, av människan framställda, ämnen som är långlivade och bioackumulerbara förekommer i produktionsprocesser endast om företaget kan visa att hälsa eller miljö inte kommer till skada. Till- stånd och villkor enligt är utformade så att denna riktlinje kan säkerställas. har också beslutat (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, skr. 1998/99:183) om riktlinjer för samhällsplanering: ·De nationella miljökvalitetsmålen ska, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhälls- byggande. ·Genom samverkan över sektorsgränserna i samhällsplaneringen ska statliga och kommunala myndigheter främja en ekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljö för alla. Vi har definierat styrmedel som de verktyg som stat, kommun m.fl. förfogar över för att påverka beteendet hos näringsliv, privatpersoner och offentlig sektor. Dessa kan grovt indelas i kategorierna normativa, ekonomiska, informativa och fysiska styrmedel. Normativa styrmedel är lagar, förordningar och myndighetsföre- skrifter etc. som exempelvis anger hur något ska göras (teknisk regle - ring och tillsyn), vad som inte är tillåtet (förbud) och gränsvärden (kvantitativa regleringar). Lagar kan också ange ramar och riktlinjer för vad som ska gälla. i kombination med annan lagstiftning utgör basen för alla tre åtgärdsstrategier. allmänna hän- synsregler gäller för alla verksamheter. kan inte ensam åstadkomma den förändring som krävs för att nå miljökvalitetsmålen för 638 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen den typen av miljöpåverkan där det är summan av många små utsläpp som utgör problemet. För att förändra dessa aktiviteter krävs andra styrmedel. Det gäller transporter, energianvändning och varukonsumtion där miljöeffekten av en enskild persons eller hushålls agerande är liten. Ekonomiska styrmedel är ett samlingsbegrepp för marknadsbaserade instrument som miljöskatter och avgifter, överlåtbara utsläppsrätter samt panter, bidrag, subventioner, avdragsmöjligheter och ersättning för utförda miljötjänster. Skatter, avgifter och överlåtbara utsläppsrätter syftar till att synliggöra miljökonsekvenserna av olika beteenden och genom ekonomiska incitament påverka individer och företag att ta hänsyn till miljöeffekterna av de beslut man fattar. Det är ett sätt att komplettera marknaden så att även resurser som har vagt definierade äganderätter får ett pris. Skatter är allmänna inkomster till statskassan. Avgiftsmedel återförs till inbetalarna utifrån krav på motprestation. För ekonomiska styrmedel föreskrivs inte exakt vad som ska göras eller hur något ska göras annat än för bidrag och subventioner. Det kan dock i flera fall vara svårt att veta vilken teknik som är värd att stödja. Det är oftare lättare och ger en högre effektivitet i ekonomin att be- skatta det som är icke-önskvärt som exempelvis olika utsläpp av för- oreningar. Informativa styrmedel kan användas för att påverka ett särskilt bete- ende utan att några krav på faktiska förändringar ställs. Information är också ett medel för att kommunicera andra styrmedel. En lag som ingen känner till får ingen mätbar effekt. De fysiska styrmedlen slutligen är fysiska ramar för möjliga val, t.ex. avgränsar tillgänglig infrastruktur möjliga val av färdmedel. Fysiska anläggningar som exempelvis infrastruktur kan underlätta eller försvåra ett visst beteende. Styrmedelsval bör baseras på principen om att förorenaren eller den som orsakar annan skada betalar för nödvändiga förbättringar (polluter pays principle, PPP). Med andra ord ska förorenaren eller den som på annat sätt orsakar skada betala för den skada som åstadkoms och inte ges betalt för att ändra sitt beteende. Hur mycket förorenaren ska betala för miljöskadan avgörs utifrån politiska ställningstaganden genom marginalkostnader för att nå kvantifierade och tidsbundna mål (1999:6, sid. 53). Styrmedlen utformas således med utgångspunkt att miljökvalitetsmålen ska uppnås inom utsatt tid. I fråga om sådana kollektiva nyttigheter som kulturmiljö och biologisk mångfald krävs ibland ekonomiskt stöd från allmänna medel för att säkerställa nyttig- heterna på lång sikt. Kollektiva nyttigheter regleras även genom krav på hänsyn i olika lagar och föreskrifter som styr mark- och vatten- användningen. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 639 Vid val av styrmedel bör hänsyn tas till de olika styrmedlens egen- skaper. Olika styrmedel har olika fördelar men de viktigaste kriterierna för ett väl fungerande styrmedel är graden av: En central utgångspunkt för utformning av styrmedel är att den önsk- värda miljökvaliteten ska styras fram till lägsta möjliga samhällseko- nomiska kostnad, vilket innebär att alla förorenare ska rena sina utsläpp tills marginalkostnaden för reningen uppgår till Y kronor. Olika förore- nare kan vid denna marginalkostnad rena olika mycket, den totala reningen har dock uppnåtts till lägsta möjliga totalkostnad. Vid be- dömningen av huruvida den totala nyttan maximerats för de satsade resurserna ska även andra positiva och negativa bieffekter vägas in. Att kräva samma reningsgrad av samtliga förorenare kan vara rätt- vist, men det är inte nödvändigtvis kostnadseffektivt. När olika förore- nare har olika möjligheter att rena sina utsläpp eller vidta andra åtgärder kan mesta miljönytta för satsade resurser erhållas genom styrning med marknadsbaserade instrument som skatter, avgifter och överlåtbara rättigheter. Effekterna av föroreningsutsläpp och fysisk påverkan varierar beroende på var och när påverkan sker.