sou · GOB357d1 · 2001-01-01 00:00:00 — En s.k. masskommunikativ insats eller kampanj innehåller enligt kommunikation via ett flertal olika kanaler samt en samordnad uppsättning av aktiviteter, t.ex. affischer, annonser och ar- tiklar i dags- och veckopress, massdistribuerade informationsblad, böcker, radio- och TV-inslag, multimedia, video och Internetsatsningar. Dessutom anser institutet att insatsen bör komma i anslutning till andra åtgärder för att bli framgångsrik, t.ex. opinionsbildning i radio, TV och tidningar, utbildningsinsatser, lokalt arbete, satsningar på arenor som arbetsliv och föreningsliv, uppföljningar och förstärkningar i skolor och t.ex. inom primärvården. Andra metoder för verksamhet är arbete med nätverk, samverkan och andra former av kontaktarbete. Institutet initie- rar och stödjer därför över ett tjugotal olika nätverk för att på så sätt möjliggöra en växelverkan mellan nationell och lokal nivå liksom över sektorsgränserna. Institutet menar att denna samverkansform skapar goda möjligheter för implementering och erfarenhetsåterföring. ger även ekonomiskt stöd i form av organisa- tions- och projektstöd. Institutet utlyser, bedömer och följer upp de projekt som beviljats ekonomiskt stöd. Ekonomiskt stöd ges särskilt för olika former av drog- och hiv-preventionsinsatser på regional och lokal nivå. Inom andra verksamheter är möjligheterna till stöd starkt begrän- sat. Projektstöden begränsas till insatser som bedöms ha utvecklings- potential, strategiskt, metodmässigt eller liknande. Erfarenheter och re- sultat dokumenteras i institutets projektdatabas. I viss utsträckning ges även stöd till FoU-projekt. På nationell nivå sker regelbundet samverkan med ett antal myndig- heter samt med FoU-organ. I den s.k. generaldirektörsgruppen ingår ett 20-tal myndigheter inklusive och . Tillsammans med , och ingår även i en na- tionell samrådsgrupp som samarbetar och regelbundet stämmer av sina insatser för det regionala och lokala utvecklingsarbetet samt diskuterar angelägna utvecklingsbehov. Inom FoU-området är olika samarbetsformer etablerade med fram- för allt , Medicinska forsknings- rådet, , , univer- sitet och högskolor m.fl. Inom institutets olika programverksamheter är dessutom etablerat olika samverkansformer med berörda instanser inom sakområdet i fråga. Kontinuerligt samarbete sker även med ett antal nationella organisationer, t.ex. Cancerfonden, Astma- och allergi- förbundet, , , , CAN och invandrarorganisationer. På regional nivå har institutet främst kontakter med landstingens samhällsmedicinska enheter eller motsvarande. För att utveckla läns- styrelsernas roll att förebygga alkohol- och annat drogmissbruk har samarbetet med dessa ökat. På lokal nivå har kontakter med kommuner och lokala folkhälsoråd. Majoriteten av landets kommuner, bedöms ha inrättat lokala folkhälsoråd och över 100 kommuner är s.k. allergi- anpassade kommuner. Inom skadeprogrammet arbetar man dessutom med konceptet En säker och trygg kommun. Merparten av det ekonomiska stöd som institutet förmedlar går dessutom till regio- nalt och lokalt folkhälsoarbete som drivs av kommuner och landsting, frivilligorganisationer och s.k. aktionsgrupper. Antalet anställda har ökat, från 69 /94 till 103 , motsvarande 91 årsarbetskrafter. Av de 103 an- ställda är 92 tillsvidareanställda. Den största delen, , av per- sonalen utgörs av kvinnor. Av institutets ledning utgörs av kvinnor. Personalomsättningen ligger på samma nivå som för , . har en stor andel personal med akademisk grundutbildning och en relativt stor andel forskningsutbildade. hade av personalen minst akademisk grundexamen och var licentiater, doktorer eller docenter. Nästan alla disputerade medarbetare har forskat i ämnen som är nära relaterade till folkhälso- vetenskap. Ytterligare några är välmeriterade experter inom sitt res- pektive folkhälsoområde. Två medarbetare har magisterexamen i folk- hälsovetenskap som påbyggnad. Nitton medarbetare har varierande på- byggnad i folkhälsovetenskap. Det övervägande antalet akademiskt ut- bildade (43 av 74) hade examen inom området ekonomi, samhälls- vetenskap eller beteendevetenskap. Nio medarbetare, varav tre läkare, har utbildning för vårdyrken. har nyrekryte- rats nio handläggare/chefer (administrativa arbetsuppgifter undan- tagna). Av dessa har sex påbörjad folkhälsovetenskaplig påbyggnad och två doktorsexamen. För att stadga upp verksamhetsstyrning och verksamhetsuppföljning har dessutom en controller tillsatts . Den interna forskar- kompetensen har vidare förstärkts så att varje program har minst en forskarkompetent medarbetare. Av den personal som anställdes un- der institutets första halvår är 24 medarbetare fortfarande anställda. Genom samarbetsavtal dels inom FoU-området med universitet och högskolor, dels med praktiker tillförs vissa program ytterligare perso- nalresurser. Dessutom anlitas konsulter, se nedan. Under det gågna året har institutet prioriterat kompetensutveckling i folkhälsovetenskap, chefsutbildning, språk, EU-kunskap och data. I ge- nomsnitt har varje medarbetare deltagit i kompetensutveckling eller omvärldsanalys av arbetstiden. Egen personal och köpta tjänster bildades fanns en inriktning att institu- tet skulle bygga upp en god sakkompetens inom respektive program- område, medan forskning eller kompetens att genomföra större infor- mationsinsatser skulle köpas externt. Denna inriktning tillsammans med en strävan att ha få administratörer gjorde att en bemanning på 50–65 personer skisserades. Successivt har dock personalstyrkan ökat till ca 100 personer. Ökningen har avsett både utåtriktad verksamhet och administrativt stöd. Vad gäller konsultmedverkan har den varierat och kostnaden uppgår till 24 456 tkr, vilket motsva- rar mer än hälften av institutets kostnader för anställd personal (se även under rubrik Ekonomi, övriga driftskostnader). Ansvaret för information inom institutets sakområden har delegerats till respektive program. För skriftlig information och materialproduk- tion finns dock rådgivningsstöd, grafisk profil och en resurspool (redan upphandlade personer/företag med olika specialiteter). Vanligtvis köps tjänster för hela produktionen som t.ex. skribent, layout, illustrationer och tryckning. I ett mindre antal fall är medarbetare inom institutet skribenter. står alltid för idé, projektledning och målgruppsanalys m.m. Försäljning/distribution sker genom en upphandlad distributör som ombesörjer ordermottagning, distribution, fakturering och betalnings- bevakning. I ett fåtal fall ges skrifter ut genom förlag. avser det produktioner som förväntas intressera en bredare publik och som kan ha en viss kommersiell efterfrågan. Information via andra media som affischering, annonsering, TV, vi- deo, filmer sker alltid med hjälp av köpta tjänster. De större informa- tionskampanjer som genomförts har alla köpts från idé till genomfö- rande. Syfte, strategi och målgrupper har dock formulerats av institutet. Den nya informationskanalen via Internet och webbplats ställer krav på uppdatering och anpassning av texter till webbformat. Här har ins- titutet bemanning med webbmaster och webbredaktör för att möjlig- göra egen styrning av webbproduktionen. En stor del av informationen till de professionella avnämarna väntas framöver komma att ske via institutets webbplats. Den tekniska driften av webbplatsen sker genom ett upphandlat företag. Alla presskontakter förmedlas via den centralt Vid större aktiviteter riktade till massmedia kan institutet ta hjälp av konsulter. har egen personal för personaladministration, ekonomiadministration och registratur/arkiv. Vaktmästeriet klarar nor- mala situationer, men viss extrahjälp köps vid omflyttningar, reparatio- ner och dylikt. Posthantering inklusive frankering är en köpt tjänst. Även lokalvården köps. Upphandling och inköp normalt med egna resurser, men ibland köps specialistkompetens. Även juridisk kompetens köps in. För ADB-stödet köps alla tekniska tjänster men för det dagliga stödet finns en egen ADB-samordnare. Egen reception finns som också är första instans när det gäller att svara på mer all- männa förfrågningar. På varje program och enhet finns ett stöd med ca 1–3 assistenter. Stödet avser främst ekonomihantering, konferensadministration, hante- ring och bevakning av bidragsärenden samt enklare telefonförfråg- ningar. finansieras huvudsakligen via anslagsmedel över statsbudgeten (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg) dels via förvaltningsanslaget A8 Folkhälsoinsitutet, dels via anslaget A4 Insatser mot aids. uppgår förvaltningsanslaget till 110 999 tkr och anslaget Insatser mot aids uppgår till 65 622 tkr. Där- utöver disponerar institutet även 4 000 tkr från anslag B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. för insatser mot spelberoende. Totalt anslag till myndigheten för är 180 621 tkr. Anslagsutvecklingen under budgetåren 1992/93–1999 (tkr). Anslagsutvecklingen /93–1999, pro- centuell förändring. 93/94 94/95 Anm: Bidrag till folkrörelserna /93 är ej medtaget i diagrammet. Anslagsutvecklingen /93 t.o.m. visar på en minskning av institutets erhållna anslag , vilket till största delen beror på en minskning av aidsanslaget , eller 116 598 tkr. Medel för åtgärder inom hiv/ aidsområdet har i stället fördelats på annat sätt än via Folkhälsoin- stitutet. Detsamma gäller visst stöd till nykterhetsorganisationer. Fr.o.m. /94 tillfördes förvaltningsanslaget 6 500 tkr från aidsanslaget. Medlen avsåg förvaltningskostnader dvs. löner, lo- kaler m.m. för uppgifter inom hiv/aids-området. Syftet var att i fortsätt- ningen samla samtliga förvaltningskostnader under ett anslag. 1993/94 och 1994/95 tillfördes extra medel för bl.a. –1998 ålades samtliga myndigheter ett besparingskrav som ett led i saneringen av statsfinanserna. För institutets del innebar detta en nedddragning av anslaget under dessa år för att finansiera an- nan verksamhet inom område. För minskade anslaget med ytterligare 1 131 tkr. Även för har anslaget minskat på grund av neddragning av anslaget för att finanisera annan verksamhet. /96 minskades aidsanslaget då en överföring skedde av medel till . minskade aids- anslaget med 90 000 tkr då det s.k. extra bidraget för hiv/aids-förebyg- gande åtgärder inom storstadsområdena (, och ) gavs direkt till respektive kommun och/eller landsting i stället för via . gjordes en engångsvis minsk- ning med 14 000 tkr. /96 har stöd till nykterhetsorganisationer (18 245 tkr) inte betalats via . Anslaget Bidrag till folkrörelser avsåg stöd till nykterhetsorganisationer som /94 ingick i förvaltningsanslaget. Anslaget Bidrag till CAN har /94–1998 varit en ren transferering som inte påverkat institutets verksamhet. är förmedlare av bidraget. Förvaltningsanslaget uppgick till 109 047 tkr, vilket nästan ligger i samma nominella nivå som /93, dvs. 106 883 tkr. Om man i stället jämför nivå med /95, då en topp nåddes i uppbyggnadsskedet, har dock en minskning av förvaltnings- anslaget skett eller 50 992 tkr. Anslagsutvecklingen ger dock inte hela bilden av vilka medel regeringen ställt till förfogande. Regeringen har lämnat särskilda bidrag för vissa specificerade uppdrag, t.ex. inom alkohol- och drogområdet, och regeringen har även tillfört medel ur Allmänna arvsfonden. Anslaget Spelbero- ende är ett öronmärkt anslag som tillkom för forskning och förebyggande insatser mot spelberoende. För statliga myndigheter finns en rätt att spara outnyttjade anslags- medel från till ett annat. Nedan finns i tabellform Folkhälso- institutets anslagssparande över tiden. Utvecklingen av anslagssparandet /93– 1999. IB anslagssparande 34 696 I tabellen ovan redovisas all överföring av medel som anslagssparande. har anslag varit s.k. reservationsanslag, där överförda medel benämns reservationer i stället för anslagssparande. För enkel- hetens skull har dock en enhetlig benämning använts. De redovisade besparingarna under anslag avser besparingar som gjorts under löpande verksamhetsår, till skillnad från besparingar som gjorts i samband med budgetprocessen och som beskrivs ovan under rubrik Anslagsmedel. Ingående balanser (IB) /93 avser över- förda medel avseende institutets verksamhet från tidigare ansvariga organisationer. har haft ett högt sparande av anslagsmedel . Detta gäller framför allt perioden under uppbyggnads- skedet, dvs. /93–1994/95. Därefter har sparandet mins- kat kraftigt med en rejäl minskning från utgången av till utgången av 1999 (från 18 832 tkr till 3 193 tkr). Detsamma gäller för aidsanslaget, dvs. en ökning av anslagssparandet t.o.m. /95 för att därefter minska rejält (från 6 277 tkr till 607 tkr). Totalt har således institutet ökat sin förbrukning av anslags- medel med 21 309 tkr , vilket nästan motsvarar hälften av institutets personalkostnader. Enligt institutet har det varit en medveten strategi att minska anslagssparandet framför allt på grund av osäkra ekonomiska förutsätt- ningar. Ett annat skäl har också angetts, nämligen att principen med ettåriga anslag gjort att institutet haft en sen planering , vilket medfört ett produktionsstopp i slutet av och som skapat förse- ningar och oplanerat anslagssparande. Av Folkhälsoinsitutets finansieringskällor år , bidragen och avgifter 230 259 tkr. Finansieringskällor /93–1999 (tkr) (förbrukade medel, icke erhållna). Finansieringskällor /93–1999 (tkr) (använda medel, icke erhållna), procentuell förändring. Anm: Ränteintäkter är ej medtagna i diagrammet. Som framgår ovan har den huvudsakliga finansieringskällan varit anslagsmedel . Anslagen som finansieringskälla har dock minskat absolut och relativt sett gentemot andra finansie- ringskällor medan bidragsdelen har ökat. Bidragsdelen av finansieringen avser främst regeringsuppdraget av- seende fördjupade alkohol- och drogpolitiska åtgärder med 137 723 tkr för perioden /95–1999. –1999 har även projekt- stöd via Allmänna arvsfonden, ett forskningsprojekt om spelberoende2 samt stöd till ett filmprojekt3 redovisats som intäkter av bidrag med 39 534 tkr, varav 33 611 tkr är medel från Allmänna arvsfonden. I övrigt redovisas vissa externt finansierade projekt dvs. bidrag från andra myndigheter . Ökningen av bidrag som finansieringskälla beror dels på att rege- ringsuppdraget avseende fördjupade alkohol- och drogpolitiska åtgär- der tillkom, dels en ökning av bidrag från EU med början 1995/96. har EU-bidraget varit ca 2 000 tkr med en tyngdpunkt inom alkohol- och narkotikaområdet. Som omnämnts ovan har regeringen under via Nationella ledningsgruppen anvisat särskilda medel för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder för förstärkning av det nationella och lokala förebyggande arbetet. För institutets del har detta inneburit att särskilda medel anvisats för åren 1994–1999. –1997 anvi- sades totalt 120 000 tkr, dvs. 50 000 tkr , 60 000 tkr och 10 000 tkr . tilldelades ytterligare 15 000 tkr för och 11 000 tkr för . Stöd har även, vilket omnämndes ovan, utgått från Allmänna arvsfonden –1999. Avgiftsdelen av finansieringen utgörs främst av försäljningsintäkter av skrifter och informationsmaterial, kurser och konferenser samt un- der några SIDA-uppdrag (tjänsteexport). Prissättning (förutom SIDA-uppdrag) har främst använts för att styra efterfrågan till avsedda målgrupper. Ökade avgiftsintäkter är mer ett resultat av ökad material- och konferensproduktion samt ökad tjänsteexport än en med- veten strategi med alternativ finansiering. Ränteintäkter hänför sig till största delen från anslagssparande (erhållna men ej använda anslagsmedel) inom förvaltningsanslaget och förskottsbetalda bidrag. Räntekonto infördes /94. Minskningen av ränteintäkter speglar en strävan att successivt minska anslagssparandet samt det sjunkande ränteläget . redovisades projektet om spelberoende som bidrag. uppfördes medel på statsbudgeten för detta ändamål vilket gjort att redovisat projektet som anslag. 3Regeringsuppdrag där beviljades medel à 3 000 tkr för framtagande av ett medicinskt informationsmaterial. Under har institutet förbrukat 230 891 tkr, vilket är en ökning från föregående år . Institutets kostnader redovi- sas i tabell nedan under posterna personal, lokaler, övriga driftskostna- der, avskrivningar, räntekostnader och bidrag. Övriga driftkostnader och bidragskostnader kommenteras separat under rubriker nedan. Rän- tekostnader avser huvudsakligen lån för investeringar. Avskrivningar avser periodisering av kostnader för investeringar med en ekonomisk livslängd (datorer, datorutrustning, inventarier, större kontorsmaskiner m.m.). Som framgår av diagrammet ovan utgör övriga driftskostnader (inkl av- skrivningar och räntor) den största delen av de totala kostna- derna för myndigheten, , följt av bidrag, . Perso- nalkostnaderna står för och lokalkostnaderna för av de totala kostnaderna. De totala kostnaderna uppgick till 230 891 tkr. Kostnadsutvecklingen /93–1999 (tkr). Kostnadsutvecklingen /93–1999 (tkr). Anm: Bå 1995/96 omräknat . Av kostnadsutvecklingen enligt resultaträkningarna kan översiktligt utläsas att det successivt har skett en tyngdpunktsförskjutning från bi- drag till egen verksamhet. Den största minskningen av kostnader för bidrag beror på att det skett en omläggning av det s.k. extra bidraget till storstäderna för hiv/aidsförebyggande arbete från institutet till kommu- ner och landsting. Denna omläggning svarade för i princip hela minsk- ningen av bidrag . En mindre del av kostnadsminsk- ningen beror på att uppgifterna att fördela ekonomiskt stöd till CAN och vissa andra organisationer har förts över till . Utvecklingen av personalkostnader speglar till stor del den upp- byggnad av institutets bemanning som skett successivt. Efter utgången av 1995/96 fanns i princip nuvarande personalstyrka. Därefter har en viss personalomsättning skett, men endast en mindre ökning. Ytterli- gare förklaring till ökade kostnader är avtalsenliga löneökningar och ökade sociala avgifter . I övriga driftkostnader ingår kostnader för olika typer av köpta varor (ej investeringar) eller tjänster för den löpande produktionen och verk- samheten. Utvecklingen av övriga driftskostnader /93–1999 (tkr). Annonser och media27 255 Utvecklingen av övriga driftskostnader /93–1999 (tkr). Anm: Bå 1995/96 omräknat . Kostnader för information och kampanjer har minskat både absolut och relativt sett . Dock har kostnaderna ökat något igen under . Kostnaderna för samarbetsavtal (se ovan) har minskat /96. Kostnader för konsulter minskade /96 och 1997 för att därefter öka igen . Annonser och media avser alla typer av massmedial exponering som t.ex. annonser, TV, film, video m.m., men också olika kostnader för framtagande av information som (reklam) byråmedverkan, skribenter och layout. ingår även olika typer av omkostnader. Under an- nons och media redovisas de tidigare större kampanjerna inom hiv/aidsområdet som t.ex. , senare tiders uppföljningar i form av sommarkampanjer och de kampanjer inom alkoholområdet som genomförts inom ramen för regeringsuppdraget avseende fördju- pade alkohol- och drogpolitiska åtgärder. Minskningen av kostnader speglar framför allt en minskad satsning på kampanjer . Samarbetsavtal står för långvariga avtal (vanligtvis 3–) med universitet/högskolor (forskning) eller regionala praktikcentra, t.ex. eller Folkhälsa (utveckling, utbildning o.dyl.). Stödet till forskning och utveckling har fått relativt större bety- delse över tiden. En minskning kan dock konstateras dels beroende på nedläggning av samarbetscentra i och , dels beroende på att samarbetsavtalet med har ersatts av annat stöd till forskning som redovisas under bidrag till statliga myndigheter. Under rubriken konsulter redovisas enligt statliga redovisningsprin- ciper en mängd olika typer av köpta tjänster. Det är alltså inte enbart experter och andra professionella utövare som avses. Den stora ök- ningen /95 och 1995/96 avser framför allt uppdrag inom ramen för regeringsuppdraget avseende fördjupade alkohol- och drogpolitiska åtgärder då en mobilisering snabbt skulle genomföras samt uppdrag inom ramen för Allergiåret 95. Ökningen under de se- naste åren beror på satsningar inom Innemiljöåret 99 och pågående större externa utvärderingar. Minskningen av trycknings- och distributionskostnader (och även mediakostnader ovan) speglar en ambition att minska utgivningen av böcker, skrifter, informationsmaterial m.m. Be- dömningen har gjorts dels att produktionen har varit väl omfattande ti- digare, dels att flertalet professionella avnämare har tillgång till Internet varför en successiv förskjutning till publicering via institutets webbplats sker. Posten Övrigt uppgår till 10 694 tkr. I posten ingår bl.a. licensavgifter (2 500 tkr), datatillbehör, datatjänster, datakonsulter m.m. (2 437), forskningsuppdrag (2 363 tkr), övriga varor (2 000 tkr), böcker m.m. (1 207 tkr) och kontorsmaterial, enklare inventarier, repa- rationer m.m. (892 tkr), representation m.m. Med bidrag avses ekonomiskt stöd i form av projektstöd, organisa- tionsstöd och det s.k. extra bidraget för hiv/aids-insatser. Bidragen fi- nansieras både från förvaltningsanslaget och aidsanslaget samt från extra medel som tillförts institutet från regeringen för särskilda uppdrag samt från Allmänna arvsfonden. Större delen av de projektstöd som delas ut via institutet avser alkohol- och narkotikarbete samt hiv/ aids/STD-preventivt arbete. Bidragsgivaren, dvs. , får inte någon annan mot- prestation än en rapport och en ekonomisk redovisning. Bidragsmotta- garen förfogar över resultatet. Bidrag kan ges efter särskild utlysning (framför allt inom hiv/aidsområdet och alkohol- och narkotikaområdet) eller efter spontanansökningar. En stor del av bidragen är projektstöd som kan avse metodutveckling men även utbildning, information, utbildnings-/informationsmaterial, studieresor m.m. Med det extra bidraget avses stöd till kommuner och/eller landsting i hiv/aidsförebyggande arbete. Ett grundkriterium är att stödet enbart ges till verksamheter som inte ryms inom kommunernas och landsting- ens ordinarie budget. Ofta fördelas en del av de extra bidragen vidare till projekt som drivs av lokala/regionala frivilligorganisationer. Med organisationsstöd avses att bidraget inte enbart behöver använ- das till specifika projekt utan även får användas för att täcka del av grundläggande kostnader som t.ex. lokaler och administration. För flertalet organisationer är stödet en väsentlig eller huvudsaklig in- komstkälla. Bidragsutvecklingen /931999 (tkr). Statliga myndigheter 2 217 */93 och 1993/94 finns inte separata uppgifter för organisationsstöd utan dessa har inkluderats i projektstöd. Bidragsutvecklingen för projektstöd /93–1999 (tkr). Anm: Bå 1995/96 omräknat . Separata uppgifter för projektstöd för organisationer finns ej tillgängliga för åren 1992/93 och 1993/94. Bidragsutvecklingen för projektstöd, organisationsstöd och extra bidraget /93–1999 (tkr). Anm: Bå 1995/96 omräknat . Separata uppgifter för projektstöd för organisationer finns ej tillgängliga för åren 1992/93 och 1993/94. har organisationsstöden minskat rejält i absoluta tal. Relativt sett har dock organisationsstöden ökat efter en nedgång /95–1997. Den väsentliga orsa- ken till de tidigare nedgångarna är att stödet till nykterhetsorganisatio- ner /96 (18 245 tkr) och bidrag till CAN (7 964 tkr) disponeras och utbetalas via . Ökningen av projektstöd till kommuner och landsting /95 och 1995/96 förklaras av en regional/lokal mobilisering inom ramen för regeringsuppdraget avseende fördjupade alkohol- och drogpolitiska åtgärder. Ökningen av projektstöd till organisationer un- der förklaras främst av att institutet har fått öron- märkta medel från Allmänna arvsfonden för stöd till alkohol-, drog- och tobaksförebyggande arbete inom ungdomsorganisationer. Projektstöd till statliga myndigheter avser främst bidrag till forsk- ning och utveckling till universitet och högskolor, och till en mindre del bidrag till andra centrala myndigheter. Dessa stöd bör läggas ihop med kostnader för samarbetsavtal för att spegla satsningen på forskning och utveckling.