sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — I flerbostadshusen är fjärrvärme det vanligaste uppvärmnings- alternativet och av flerbostadshusen har fjärrvärme. Oljeuppvärmning används i av lägenheterna. I av lokalerna svarar fjärrvärme för uppvärmningen. Figur 13.13 visar elanvändningen i sektorn från 1970-1997. Vi kan konstatera att elanvändningen ökat främst vad gäller användningen av elvärme och driftel. 2 För beräkningar av normaltemprerade år hänvisas till andra nationalrapport om klimatförändringar (Ds 1997:26), sid 180ff. 430 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Figur 13.13 Elanvändning inom sektorn bostäder, service m.m. 1970- 1998, TWh Källa: , 1999a Användningen av hushållsel ökade förhållandevis långsamt efter en ganska snabb tillväxt . Under 1990- talet har ökningstakten avstannat. Genom teknikutveckling har effektiviteten hos de nyare hushållsapparaterna ökat. Driftelen har ökat kraftigt . Orsaken till denna utveckling är bl.a. en snabb tillväxt inom serviceverksamheten och ett ökat innehav av kontorsmaskiner. En hög tillväxttakt av både privata och offentliga tjänster har också medfört en ökning av lokalytor. Under den andra avtog ökningstakten. Förklaringen till detta var en ökad effektivisering av elanvändningen. Belysning och ventilation har genom bättre ljuskällor, förbättrad driftstyrning och dimensionering blivit effektivare. 13.3.2Grundscenarier - utsläpp av växthusgaser och energianvändning Bedömningen (s.k. grundscenarier) om utsläppen av växthusgaser och energianvändningen för bebyggelse- och servicesektorn har gjorts av på grundval av gällande beslut. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 431 har i sitt grundscenario inte redovisat utsläppen från bebyggelse- och servicesektorn separat. I kapitel 11 redovisas förutsättningarna för grundscenarierna. Utsläpp av växthusgaser inom sektorn enligt grundscenariot De sammanlagda utsläppen av koldioxid, metan och lustgas, räknat som koldioxidekvivalenter, har minskat med från sektorn jämfört med (Tabell 13.16). Utsläppen beräknas minska ytterligare fram . Totalt beräknas utsläppen i sektorn minska med . Anledningarna till denna minskning är i första hand minskad oljeanvändningen genom att antalet värmepumpar3 samt anslutningar till fjärrvärme beräknas öka. Utsläppen från produktion av fjärrvärme ingår i redovisningen i avsnitt 13.1. Tabell 13.16 Utsläpp av koldioxid, metan och lustgas från bebyggelse och service totalt och , samt Statens energimyndighets grundscenario för , miljoner ton koldioxidekvivalenter 7,5-8,1 Källa: 1) , 1999b 2) , 1999b och Ds 1997:26 Den temperaturkorrigerade4 energianvändningen inom bebyggelse och service fördelad på olika energislag framgår av Tabell 13.17. 3I en värmepump kan lågvärdig energi tas tillvara och utnyttjas för värmeproduktion. Exempel på värmekällor är utomhusluft, jordvärme, grundvatten, industriellt spillvatten, sjö- och havsvatten eller kommunalt avlopsvatten. 4Temperaturkorrigering beskrivs i andra nationalrapport om klimatförändringar (Ds 1997:26), sid 181f. 432 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.17 Temperaturkorrigerad energianvändning inom bebyggelse och service 1990 och 1997, beräknade värden för , TWh Anm. Oljorna är inklusive gasol. Gas avser stadsgas och naturgas. Källa: , 1999b SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 433 Totalt sett beräknas oljeanvändningen inom sektorn minska med jämfört med . Enligt grundscenariot från beror den minskade oljeanvändningen inom sektorn på antagande om konvertering till fjärrvärme och installation av värmepumpar. En mindre andel oljeuppvärmda byggnader beräknas börja använda pellets. Elvärmeanvändningen har minskat men förväntas öka med drygt genom att de flesta nybyggda hus antas bli elvärmda, en stor del troligtvis med direktverkande el. bedöms en ökande användning av hushållsel. Sektorn bebyggelse och service styrs med olika styrmedel. Ur klimatpolitisk synpunkt är skatter på koldioxid och energi viktiga styrmedel. , och föreskrifter och allmänna råd (byggregler, BBR) är viktiga administrativa styrmedel. Vidare används information, t.ex. i form av energisparkampanjer. Ett energipolitiskt program inrättades i samband med energipolitiska beslut. I det kortsiktiga programmet finns insatser riktade mot bebyggelse- och servicesektorn. Programmet beskrivs i avsnitt 13.1.7. I programmet ingår bl.a. bidrag för att ansluta elvärmda småhus till de befintliga fjärrvärmenäten. Bidrag ska också lämnas med per småhus för installation av s.k. effektvakt och kompletterande värmeanläggning som medför ett minskat eleffektuttag. Vidare ska bidrag lämnas av skäliga kostnader för byte till värmeanläggning baserad på ett vattenburet värmesystem och för installation av anordning för värmeackumulering. Bidragsreglerna trädde i kraft och avser installationer, anläggningar eller utrustning som beställt tidigast . För bidragen anvisas . Investeringsstödet för konvertering av eluppvärmda hus till fjärrvärme är uppskjutet tills vidare. undersöker möjligheter att sänka kostnaderna för konverteringar. Regeringen har aviserat nytt solvärmestöd. Det har diskuterats om att bidraget vara prestationsrelaterat; en effektivare solfångare ger ett högre bidrag. En förutsättning för det föreslagna stödet är att ett avtal 434 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 mellan staten och solvärmebranschen träffas. Syftet med avtalet är att stimulera solvärmebranschen som halverats sedan det statliga stödet upphörde /97. Bidraget ska rymmas inom det nuvarande stödet för omställning och utveckling av energisystemet som gäller till och med . 13.3.4Åtgärder inom bebyggelse- och servicesektorn I följande avsnitt beskrivs möjliga åtgärder (se även bilaga 4). Alla åtgärder ingår inte i baspaketet. De åtgärder kommittén har föreslagit återfinns i de inledande förslagsrutorna och i avsnittet Diskussioner och kommitténs bedömningar. Kommitténs förslagen finns även sammanställda i kapitel 3 och i bilaga 3. För att minska utsläppen av växthusgaser och energianvändningen har identifierat ytterligare åtgärder och styrmedel. Dessa kan delas in i åtgärder för att minska energianvändningen i nya respektive befintliga byggnader. Energianvändningen i byggnader kan dels begränsas genom utformningen av byggnaderna , dels genom driften av dessa. Även åtgärder för att minska utsläppen från uppvärmning av byggnaderna beskrivs. De utsläpp av växthusgaser som genereras i sektorn beror bl. a. på användningen av fossila bränslen för uppvärmning. Andra växthusgasutsläpp är de tre industriella gaserna, främst i form av ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC) genom läckage från klimat- och kylanläggningar. Åtgärder för dessa gaser behandlas separat i avsnitt 13.6.1. Utsläpp från arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruk behandlas i avsnitt 13.6.2. av de hus som finns är redan byggda. Hälften av dagens bostadsbestånd är byggt . Det är därför väsentligt att överväga hur vi ska planera, bygga och förvalta hus och lokaler för att minska utsläpp av växthusgaser och minska energianvändningen inom sektorn i ett längre perspektiv. Eftersom bebyggelse- och servicesektorn inrymmer så långa tidsperspektiv så är planeringen av samhället, bl. a. var och hur vi förlägger bostadsområden, viktig. Den fysiska planeringen innefattar lokalisering och utformning av trafikanläggningar och omgivning, kommunernas översikts- och detaljplanering enligt , trafikverkens väg- och spårplanering. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 435 planeringens långsiktighet inom bebyggelse- och servicesektorn gör den angelägen ur klimat- och energipolitiskt synvinkel. Det finns vinster att göra i termer av energibesparing och minskade utsläpp från förbränning av fossila bränslen genom att planera samhället på ett energibesparande sätt. Detta har att göra med hur man bygger lokaler och vart dessa placeras i förhållande till bland annat infrastruktur. och de planinstrument som kommunerna har tillgång till redovisas i kapitel 10. Energieffektivare hus vid nybyggnation Byggreglerna har stor betydelse för att säkra att samhällskraven bl.a. vad avser energieffektivitet i byggnaderna blir uppfyllda. Reglerna bedöms kunna ha stor effekt på lång sikt. Den nuvarande kravnivån för energihushållning gäller . har både kunskaper, komponenter och systemteknik utvecklats som skulle kunna innebära en betydligt lägre energianvändning, enligt bedömningar som har gjorts av . Den gällande bygglagstiftningen med tillämpningsföreskrifter (BBR) ställer krav på en byggnad när den projekteras och uppförs. regleras energianvändningen i nybyggnationer i allmänna råd från (BFS 1998:38). Dagens beräknade energianvändningsnivå för nyproducerade flerbostadshus utan värmeåtervinning ligger på cirka 130 kWh/m2 varav 40 kWh/m2 el. Emellertid visar uppföljningar att det verkliga utfallet är betydligt högre, 155 kWh/m2 varav 40 kWh/m2 el. En skärpning av byggreglerna bör ses som en process och ett systematiskt utvecklingsarbete där byggbranschen är involverad. För denna process krävs: att kraven fokuserar på utfallet korrigerat med hänsyn till brukarnas påverkan och inte på preliminära konstruktionsförslag, att utfallet kombineras med någon form av sanktion att kravnivån redan från början är ambitiös, att det finns en tydlig tidsplan för kommande skärpningar och planerad kravnivå och att processen stöttas med resurser för teknikupphandling, information, utbildning samt forskning och utveckling. Tillsyn av byggnormen är viktigt. En planerad kravnivå är ett incitament som driver fram en fortsatt utveckling. 436 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Enligt och bör byggreglerna utformas som funktionskrav och omfatta energikrav på såväl byggnader som dess installationer. Skärpningen av byggreglerna bygger på antagandet att förändringen genomförs fullt ut med ett krav på 110 kWh/m2. Sedan skärps kraven successivt för att ligga på nivån 90 kWh/m2 och 60 kWh/m2 . Kraven ska även omfatta hushållsel och varmvatten. Den uppskattade nyproduktionen beräknas 2010 ligga på 99 000 småhus med en total yta och 90 900 flerbostadshus med en yta . Skärpta byggregler på nybyggnationer innebär ökade investerings- kostnader. Risken finns att nybyggnationen minskar med alltför högt ställda energikrav i reglerna om kostnaderna för att bygga nytt därigenom blir höga. De totala kostnaderna blir, ur ett samhällsekonomiskt perspektiv lägre med skärpta regler, beroende på lägre kostnader för uppvärmning enligt bedömningar som gjorts av (1999c). Eftersom alla nybyggda småhus enligt grundscenariot för antas vara elvärmda och flerbostadshusen el- eller fjärrvärmevärmda medför skärpta byggregler att förbrukningen av el blir 0,6-1,lägre och av fjärrvärme blir 0,3-0,lägre jämfört med grundscenariot. Det finns inga byggregler som ställer krav på energiåtgång vid om- och tillbyggnad av befintliga byggnader. Fönster är, ur energisynpunkt den, svagaste länken i bostäder och lokaler trots att det kommer in solvärme via dem. Åtgärden omfattar endast naturliga utbyten av fönster. Genom att införa produktkrav på alla fönster som produceras och importeras på en värmeöverföring av 1,3 W/m2 °C kan energiförbrukningen minskas. Enligt är merinvesteringen /m2 fönsteryta, den lägre kostnaden för flerbostadshus och lokaler, den högre för småhus. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv bedöms besparingsåtgärdena uppväga kostnaderna som en följd av lägre uppvärmningskostnader. Hinder som kan föreligga i att införa en tvingande energinorm på fönster kan vara EG:s byggproduktdirektiv. Det går inte att förhindra försäljning av mindre energieffektiva fönster som CE-märkts, men det SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 437 förefaller däremot möjligt att förhindra att de installeras och används. De juridiska aspekterna på detta är emellertid inte helt klarlagda. Både marknadsförutsättningar och juridiska möjligheter måste studeras närmare. Vindsisolering i bostäder är ytterligare en möjlighet för energieffektivisering anger , baserat på äldre inventeringar av bostadsbeståndet. Fasadåtgärder i bostäder bidrar till energieffektiva klimatskal på byggnader och kan vara avgörande på lång sikt. Hänsyn måste tas till varsamhetskraven i 10 § Plan och bygglagen (1987:10). Arkitektoniska och stadsmiljövärden måste beaktas inför energisparåtgärder. lämnades bidrag och lån till fasadisolering och vindsisolering. Styrmedel som anges för att åstadkomma förbättringar av klimatskalen i befintliga byggnader genom vindsisolering och fasadåtgärder är i huvudsak information och utbildning. uppskattar statens utgifter till för att genomföra programmet. Genom att kombinera styrmedel och förstärka med stöd skulle en högre reduktion av utsläpp och energiförbrukning kunna uppnås. Åtgärderna medför ökade investeringskostnader för fastighetsägarna. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv anger att åtgärderna inte medför ökade kostnader eftersom uppvärmningskostnaderna kommer att minska. Totalt beräknar att åtgärderna genom produktkrav på fönster tillsammans med information och utbildning för ökad vindsisolering och fasadåtgärder kan medföra att utsläppen av koldioxid i bästa fall kan bli lägre än grundscenariot , förbrukningen av el och fjärrvärme respektive lägre. Åtgärder för att minska elanvändningen Åtgärder kan vidtas för att minska elanvändning bl.a. genom krav vid offentlig upphandling och eleffektiviserande åtgärder för hushålls- och driftel. Enligt är information till konsumenter viktigt för att åstadkomma effektivare inköp och beteende. 438 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Energieffektiv teknik i den offentliga förvaltningens inköp Det finns även möjlighet att minska elförbrukningen inom offentlig förvaltning genom att krav ställs i samband med upphandling. Rekommendationer utarbetas nu av den pågående delegationen för ekologisk offentlig upphandling (M1998:01). Förslaget innebär minskad elanvändning för kontorsutrustning, vitvaror, belysning, hem- elektronik, ventilation och fönster. Enligt Statens energimyndighets bedömning kan de rekommenderade upphandlingsnormerna resultera i elbesparingar på . Inköpen beräknas medföra merinvesteringar för staten, men energibesparingarna beräknas medföra en total vinst. För att få genomslag för åtgärden krävs insatser att sprida information om rekommendationerna. De offentliga kostnaderna består här av insatser för information och att utarbeta handböcker för kravnivåer. Statens utgift för detta uppskattas av till . Eleffektiviserande åtgärder för hushålls- och driftel Enligt finns det ytterligare potential att minska elförbrukningen genom eleffektiviserande åtgärder för hushålls- och driftel. Förslaget är en utveckling av nuvarande programinsatser och breddning av energinormer till fler produkter/apparater. Olika statliga insatser kan övervägas för att få till stånd de eleffektiviserande åtgärderna. Sådana exempel är bl.a. energinormer för vitvaror, teknikupphandlingar, stöd till tillämpad forskning och kunskapsuppbyggnad inom relevanta områden, spridningsaktiviteter, informationsinsatser för att sprida kunskap om upphandlingsstandarder. Programmet för eleffektiviserande åtgärder riktar sig primärt till konsumenter, upphandlare, projektledare och projektörer. bedömer att programmet kommer att minska elförbrukningen med mellan 1,4 och jämfört med grundscenariot och att statens utgifter för programmet är . Programmet beräknas medföra merinvesteringar, men energibespa- ringarna beräknas medföra en total vinst. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 439 Minskad energianvändning vid drift Olika typer av åtgärder kan vidtas för att minska energianvändningen i drift av fastigheter. Enligt är information till konsumenter viktigt för att åstadkomma effektiva inköp och beteende ur klimatsynpunkt. Effektivare fastighetsdrift i flerbostadshus och lokaler Det finns stora möjligheter att minska utsläppen av koldioxid och energianvändningen i privata och offentliga flerbostadshus och lokaler genom effektivare drift. Det finns flera exempel på detta. Genom bl.a. effektivare driftsorganisation för fastigheter med bättre utbildad personal kan driften effektiviseras. Genom statligt finansierad information och utbildning angående fastighetsdriften är en beräknad årlig reduktion på /år möjlig. Förbrukningen av el och fjärrvärme bedöms även minska med vardera. Åtgärden medför inga större merinvesteringar, men driftskostnader kommer att minska på grund av lägre energiförbrukning. Statens utgifter för detta uppskattas till . Fördelningsmätning i oljevärmda flerbostadshus I Rådets direktiv om koldioxidutsläpp genom förbättring av energieffektiviteten (SAVE), EU-direktiv /76/EEG, anges bl.a. att fakturering av kostnader för uppvärmning, lufttkonditionering och varmvatten ska vara grundat på den faktiska förbrukningen. Direktivet, som omfattar flera punkter, är av sådan karaktär att det nödvändigtvis behöver leda till lagstiftning. Genom att göra en fördelningsmätning synliggörs den faktiska förbrukningen av värme. föreslår att fördelningsmätning införs i enbart oljevärmda flerbostadshus. Anledningen till detta är att ytterligare stimulera övergång från oljeuppvärmning till annan uppvärmningsform. De installationstekniska svårigheterna i det befintliga beståndet med flera varmvattenstammar till varje lägenhet och drift- och mättekniska problem med varmvattenmätning bör också uppmärksammas. Det pågår dock en snabb teknisk utveckling rörande mätmetodik och mätteknik liksom teknikupphandlingsinsatser. 440 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 har infört eller planerar att införa individuell mätning i pilotprojekt. bedömer att tekniken kan införas. Åtgärden antas leda till en minskning av energianvändningen . Om åtgärden införs i oljevärmda flerbostadshus förväntas den medföra en koldioxidreduktion på koldioxid jämfört med grundscenariot. Åtgärden beräknas medföra en investeringskostnad på per lägenhet för enbart värme enligt (1999). I en senare rapport anges kostnader på per lägenhet för värme och tappvarmvatten (, 1999o). Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv bedöms inte de totala kostnaderna öka beroende på lägre uppvärmningskostnader. Energimärkning av fastigheter påverkar ägare/förvaltare främst i samband med överlåtelser. För flerbostadshus och lokaler är obligatorisk energimärkning en kompletterande åtgärd som bl.a. leder till energibesparingar. För nyproduktion finns möjligheter att knyta energideklarationer och verifieringar av byggnadens energianvändning direkt till bygglovshanteringen och till byggreglerna. Ett system med obligatorisk energideklaration av byggnader innebär att föreskrifter och certifieringssystem för behöriga besiktningsmän behöver utarbetas. Kostnader för kontroll anges till per småhus och lägenhet, något lägre för lokaler. Energimärkning anges som ett komplement till andra styrmedel och åtgärder för att förstärka deras utfall. Det är svårt att ange ett separat resultat för enbart energimärkning. Periodisk tillsyn och kontroll av småvärmeanläggningar Obligatorisk oljepannekontroll har behandlats i tidigare utredningar i samband med undersökningar inför genomförande av Rådets direktiv om koldioxidutsläpp genom förbättringar av energieffektiviteten (SAVE); EU-direktiv /76/EEG. Direktivet, som omfattar flera punkter, är av sådan karaktär att det nödvändigtvis behöver leda till lagstiftning. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 441 Syftet med oljepannekontroll är att vid kontroll undersöka möjligheten att förbättra verkningsgraden och därmed minska oljeförbrukningen. Obligatorisk oljepannekontroll har behandlats i underlag till kommittén av och . Att justera verkningsgraden av en oljepanna i syfte att reducera utsläppen av koldioxid har inte bedömts som en effektiv åtgärd av . har dock i underlaget utrett möjligheten till ett system med obligatorisk kontroll av mindre pannor. 2000 behandlar anläggningar i storleksklassen 11- 120 kW. Resultaten påstås kunna överföras på större anläggningar upp till grupp- och värmecentraler (1 000-1 200 kW). Projektets slutsats är att ett system med obligatorisk oljepannekontroll bör införas (, , , , 1998). Enligt Energimyndighetens analys blir utfallet i förhållande till grundscenariot begränsat. Man anger översiktligt att det kan antas ingå i grundscenariot eller medföra en reduktion av cirka 60 tusen ton koldioxid . Ett första steg kan enligt vara att införa kontroll på pannor i effektområdet 60-1 000 kW. De största effekterna att minska oljeanvändningen anges vara att byta brännare, investera i bättre reglerutrustning och byte till ny oljepanna. Kostnaden för pannkontroll i småhus anges till tillfälle. Ett system för pannkontroll ska vara självfinansierat genom att utgift tas ut för kontroller. I genomsnitt beräknas systemet inte medföra ökade totala kostnader eftersom driftskostnaderna kommer att minska. De som redan har bra pannor får högst kostnad och de som har sämst pannor blir vinnare. Pannkontrollen kan även användas för att minska andra utsläpp och på så sätt bidra till att nå andra miljömål. Åtgärder kan även vidtas för att minska utsläppen av växthusgaser från uppvärmning dels genom att ersätta oljeuppvärmning med förädlade biobränslen dels med anslutning till fjärrvärme. 442 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Konvertering från olja och el till förädlade biobränslen har föreslagit demonstrationsstöd för konvertering av olja och el till förädlade biobränslen. Stödet bör vara kopplat till information. Syftet är att visa helhetslösningar för en panninstallation inklusive transporter, lagring, skorsten, skötsel och säkerhet. Utfallet på kort sikt bedöms dock begränsat på grund av nuvarande energiprisrelationer. beräknar att stödet direkt kan leda till att koldioxidutsläppen minskar med cirka 15 tusen ton . Man räknar inte in spridningseffekten i sina kalkyler. Statens utgifter för stödet uppskattas till och ett 5-årigt program föreslås. Miljömålet ren luft kan påverkas av en ökad användning av biobränslen i småhus inom tätorter. En ökad biobränsleanvändning kan generera ökade utsläpp av bl.a. flyktiga kolväteföreningar och stoft. Utsläpp av svavel och kväveoxider kan komma att minska om biobränslen ersätter olja för uppvärmning. Det är viktigt att hänsyn tas till dessa målkonflikter vid genomförandet av programmet. Ökad anslutning av småhus till fjärrvärme För anslutning av småhusområden till fjärrvärmesystemen krävs en hög anslutningsgrad. Denna är svår eller nästan omöjlig att åstadkomma . Någon form av stöd kan vara lämpligt för att tidigarelägga anslutning av småhusområdena innan de splittras upp med andra konverteringsalternativ som t.ex. värmepumpar (, 1999c). Vid Energimyndigheten pågår en översyn av möjligheter att ansluta småhus till fjärrvärme i syfte att få ner kostnaderna, som är för dyra. Stödet för konvertering av elvärmda hus till fjärrvärme, som ingår i energiprogrammet fram , är uppskjutet för vidare utredning. Ökad anslutning av småhus till fjärrvärme bedöms kunna medföra att koldioxidutsläppen minskar med . Elförbrukningen beräknas minska med medan förbrukningen av fjärrvärme beräknas öka med (eventuella koldioxidutsläpp från ökad fjärrvärmeproduktion är inte medräknat). Åtgärden är med nuvarande teknik relativt dyr för såväl stat som husägare. Kostnaden är beräknad till /kg koldioxid. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 443 visar på några avgörande punkter vad som skapar energihushållning i sektorn vid sidan av tekniska lösningar och system (SOU 1995:139).