sou · GOB398 · 2001-01-01 00:00:00 — Ur AI:s synvinkel blir det därför viktigt att bevaka vad som redan görs av andra aktörer innan egna projekt dras igång, liksom i möjligaste mån dra nytta av kunskap som andra tagit fram. Vårt förslag på storleken på avdelningen för omvärldsanalys (som ligger på drygt 20 analytiker) som presenteras i avsnitt 4, måste betraktas som begränsad i förhållande till den bredd och djup verksamheten ska ha. Denna begränsning återspeglar just det faktum att det redan finns många aktörer på detta område, liksom att samverkan med dessa är viktigt. Det som saknas är dock en aktör som tar ett helhetsgrepp över tillväxtfrågorna och som sammanställer och analyserar vad andra har gjort i och utomlands. Här menar vi att AI har en viktig roll. Nedan pekar vi på några exempel på aktörer med närliggande uppgifter till AI, vars kunskapsproduktion ses som nödvändiga input till AI verksamhet. Inom byggs upp en analysavdelning. Denna kommer att bli AI:s naturliga kontakt- 15 Detta avsnitt är delvis baserat på en pm av , expert i utredningen. En ny myndighet för omvärldsanalys, utvärdering och statistik punkt mot departementet och det blir naturligtvis viktig att de båda verksamheterna kan befrukta varandra. Medan AI kommer att arbeta mer långsiktigt och ha till främsta uppgift att stärka kunskapsunderlaget på det tillväxtpolitiska området, svarar departementet för politikens strategiska utformning. För att denna rollfördelning ska fungera, är det viktigt att AI söker hitta former för dialog med departementet. Förutom att denna dialog är nödvändig för själva kunskapsutbytet, är den grundläggande för att institutets verksamhet i möjligaste mån ska kunna anpassas till den tillväxtpolitiska agendan, såväl tidsmässigt som ämnesmässigt. Vi återkommer till detta i avsnittet 2. Ett helt avgörande villkor för ett väl fungerande utbyte med departe- mentet, är att departementet verkligen ger erforderliga resurser till uppbyggnaden av den egna analysverksamheten. Om mot- tagarkapaciteten brister i departementet, är ansträngningar i AI av underordnad betydelse. Inom den offentliga sektorn märks flera andra exempel på aktörer som har till uppgift att ta fram underlag för politik- utformningen, såsom exempelvis , Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi () och (). Andra exempel på kunskapsproducenter är Forum för småföretagsforskning (FSF), av forskning och utbildning () och . Det finns ingen anledning att AI söker ersätta dessa organisationers arbete. Istället blir en viktig uppgift för AI är att bevaka och ta till sig den kunskap som de utvecklar. Dock saknas inom , och övrig förvaltning, en organisation som har mandat att långsiktigt och kontinuerligt ta ett helhetsgrepp över tillväxtfrågorna. Den nya , likväl som Företagsutvecklings- myndigheten, kommer att bedriva analysarbete med koppling till sin operativa verksamhet. Analysen får därmed ett betydligt smalare fokus än AI:s. ska bedriva projektet som har klar koppling till AI:s ambitioner att bidra till framförhållningen inom politiken. Här finns således goda möjligheter till samverkan. Ett annat viktigt område för En ny myndighet för omvärldsanalys, utvärdering och statistik samverkan rör utlandsbevakningen som delvis kommer ha högt teknikinnehåll och därmed har behov av den mottagarkom- petens som kommer att finnas inom . Vad gäller kommer denna att ha kopplingar till såväl regioner som företag och därmed nära beröring till den verklighet politiken ska verka för. Med den regionalisering som skett av näringspolitiken, är regionerna i stort behov av omvärldsanalys för sin politikutformning. Före- tagsutvecklingsmyndigheten kommer således ha tillgång till vik- tiga kanaler vad gäller AI:s kunskapsutbyte, inte minst på regional nivå. Liksom är fallet med , tror vi också att regionerna är en viktig intressent vad gäller bruket av utlandsstrukturerna. Vi tror också att AI tillsammans med FoU- myndigheten och har en ge- mensam och viktig uppgift i att bidra till att det stora intresse för tillväxtpolitiska analyser som finns i landets regioner för- stärks. På den privata sidan finns också flera exempel. näringsliv och samhälle (SNS) verkar till exempel för dialog mellan näringsliv och samhälle. Kungliga Ingenjörsaka- demin (IVA), () och Fack- föreningarnas forskning (Fief) med kopplingar till arbetslivet är ytterligare exempel. Vid sidan av kunskapsproduktion, har dessa aktörer väl utvecklade nätverk och är därmed att betrakta som viktiga samverkansparter. Som framgår av bilaga D har också Invest in (), , och Näringsdeparte- mentet bemanning i utlandet. Vad gäller de två förstnämnda kan konstateras att de huvudsakligen arbetar mot andra målgrupper än AI primärt kommer att göra; nämligen potentiella investerare i utlandet respektive svenska exportföretag. Därmed finns inte några direkta gränsdragningsproblem vad gäller verksamheterna inriktning. Dock torde det finnas stora möjligheter att samverka på fältet, eftersom respektive organisations kompetensprofil på fältet ofta är kompletterande. Goda erfarenheter av sådant sam- arbetet finns exempelvis i där Statt, och En ny myndighet för omvärldsanalys, utvärdering och statistik sökt samordna såväl personella som andra resurser. Vad gäller bemanning i utlandet är situationen en annan, och vi menar att det borde finnas möjligheter att bättre integrera AI:s och respektive omvärlds- bevakning. (Detta gäller främst departementets bruk av arbets- marknadsråd.) så har och revisorer ett övergripande ansvar för att granska den statliga verksamheten ur ett effektivitetsperspektiv. Däremot finns det ingen oberoen- de aktör som har ett specifikt ansvar för att närings-, inno- vations- och regionalpolitiken på ett systematiskt och konti- nuerligt sätt utvärderas. Så här finns inga gränsdragnings- problem. Vad gäller samverkan (med avseende på kompetens- och kunskapsutbyte) så har institutet en rad aktörer att sam- verka med. I myndighetsvärlden kan t.ex. nämnas Högskole- verket, (), och Statskontoret. Det finns även en del akademiska miljöer som ägnar sig åt utvärdering, t.ex. Cafo) vid , () vid och vid . föreslås få till uppgift att finansiera longi- tudinella databaser och stora tvärsnittsstudier för forskning. Deras mandat är dock brett, och de har trots allt begränsade resurser, och inga resurser har enligt uppgift avsatts för att bygga upp egna databaser och tillhandahålla dessa till en låg kostnad och till forskare och utredare. En stor del av de resurser som är avsatta för denna aktivitet kommer dessutom tas En ny myndighet för omvärldsanalys, utvärdering och statistik i anspråk av att övertar Forskningsrådsnämn- dens kostnadsansvar för bevarandet av ett antal befintliga data- baser. Detta gör att AI:s uppgift på området bör vara att bygga upp och tillhandahålla (där så är möjligt) en del data på till- växtområdet samt kanaliserar önskemål från forskarvärlden till bl.a. vad gäller ytterligare behov av datainsam- ling. Kunskapsutbyte är en central uppgift för . I första hand ska man arbeta med olika former av muntligt kunskapsutbyte, men även skriftligt, till , myndigheter, organisationsvärlden, forskarsamhället och internationella organ. AI bör också ta tillvara och utveckla olika former av elektroniskt kunskapsutbyte. Man bör också satsa på att bygga upp nätverk i vilka man utbyter kunskap och skapar forum för diskussioner om tillväxtpolitiken. Det är också ytterst viktigt att man lyckas förankra sina studier hos användarna, så att den därmed påverkar deras handlande. En viktig utmaning för AI är att utarbeta former för kun- skapsutbyte med externa aktörer inom ramen för . Dit hör beslutsfattare och tjänstemän på internationell, natio- nell, regional och lokal nivå, liksom forskarsamhället och övriga aktörer som har intresse av tillväxtpolitiska frågeställningar. Vi bedömer att särskild omsorg behöver läggas vid att få ett väl fungerande kunskapsutbyte med . För att AI ska kunna bidra till kunskapsutvecklingen i olika delar av samhället på ett sådant sätt att det också avspeglas i handlande, krävs att mottagarna är en del av den kunskaps- bildande processen. En viktig del i detta arbete blir då att få AI:s aktiviteter att mer uppfattas som fora för utbyte av kunskap och tankar om tillväxtpolitiken, än som ett sätt att passivt motta de sanningar som AI kommit fram till. För att skapa denna inställning be- höver AI självt, eller tillsammans med andra, skapa arenor för detta utbyte. Man måste också bygga upp ett stort antal nätverk med viktiga intressenter. Vi menar att kunskapsutbyte med externa aktörer är en viktig del i AI:s egen kunskapsuppbyggnad. Som framgått ovan, finns inga givna lösningar för hur tillväxtpolitik bör utformas. En metod som används i och är just samtal i professionella fora. arbetar exempelvis aktivt med olika typer av paneler för att skaffa underlag till strategiutformning på det tillväxtpolitiska området. Utbytestjänstgöring mellan departement, myndig- heter, forskarsamhället och näringsliv används också för att säkra utbytet av idéer och på så vis få en samsyn vad avser de ut- maningar politiken har att hantera. Eftersom vi föreslår att AI ska lokaliseras till två platser i (se avsnitt 5) samt förvalta och vidareutveckla ett antal utlandsstrukturer (se avsnitt 1.2), ställs också särskilda krav för att säkra kunskapsutbytet internt. Vårt förslag att extern kom- petens ska knytas till verksamheten via projektanställningar (se avsnitt 4), ställer likaså krav på väl utarbetade former för kun- skapsutbyte. En väl utarbetat strategi för intern och extern kommunikation kommer således att vara av synnerlig vikt för AI. Nedan följer några exempel på verktyg som kan användas för att utbyta kunskap, såväl externt som internt. Det personliga mötet är utan jämförelse det bästa sättet att utbyta kunskap. Dels ger det en möjlighet att anpassa budskapet och sättet att överföra det till mottagaren. Men framför allt möjliggör det personliga mötet interaktion med mottagaren, vilket i sin tur ökar förutsättningarna för förståelse och ömse- sidigt lärande. Exempelvis bör alla rapporter som tas fram vid AI behandlas i seminarier där målgruppen för budskapet är repre- senterad. Rapporterna bör också presenteras vid Närings- departementet och i andra relevanta delar av . Kunskapsspridning kommer också att äga rum inom ramen för de referensgrupper som föreslås vara kopplade till olika projekt. Referensgrupperna har visserligen en formell och reell roll i AI:s kvalitetsarbete (se avsnitten 3.2.1), men de är ett vik- tigt instrument för att förankra resultaten. Deltagarna i dessa får en möjlighet att följa kunskapsbildningsprocessen och ge infor- mation och råd under resans gång. Detta ökar chansen till att de känner sig delaktiga i processen. Eftersom medlemmarna i institutets referensgrupper delvis kommer att vara hämtade från organisationer som på olika sätt kan tänkas använda sig av resul- tatet av studierna, kommer de också att bidra till spridning och förankring av AI:s arbete i dessa organ, liksom själva påverkas i sina beslut och handlande. Det är vår uppfattning att möjlig- heten att på detta sätt få inblick i en studie under arbetets gång ger väsentligt bättre förutsättningar för kunskapsinhämtning och förankring av kunskapen än en presentationen av den fär- diga rapporten. På samma sätt är s.k. workshops ett effektivt sätt att utbyta kunskap om pågående arbete med representanter från andra professionella miljöer, även om det primära syftet också här är att höja kvaliteten i arbetet. 2.3Inhemska och internationella konferenser Konferenser är ett annat viktigt instrument för att utbyta kun- skap. Dessa bör vara av både nationell och internationell karak- tär. Vid dessa konferenser föreslås att översikter som beställts av olika experter presenteras, i likhet med analyser som genomförts i AI:s regi. Experter, såväl nationellt som internationellt verk- samma, bör bjudas in för att medverka som föreläsare. Kon- ferensverksamheten riktar sig till en bred publik, såsom politiker och tjänstemän från och övriga myndigheter, organisationer och forskarsamhället. De bör syfta till att verka nätverksskapande, och ambitionen bör vara att bygga upp något som mer upplevs som ett forum för utbytande av tankar om tillväxtpolitiken än ett sätt att sälja AI:s budskap. AI bör också ha som mål att anordna olika regionala fora i syfte att nå regionala beslutsfattare, liksom representanter för näringsliv och högskolor. Här finns redan inarbetade rutiner och kanaler via Sirs Regionalt Fokus. Lika viktigt som konferenser i egen regi blir naturligtvis att presentera pågående och avslutade arbeten vid konferenser som anordnas av andra aktörer regionalt, nationellt och interna- tionellt. När en studie är avslutad bör den alltid offentliggöras och institutet bör utforma olika former för kunskapsspridning till pressen. Detta kan ske genom exempelvis presseminarier eller pressmeddelanden, beroende på budskapets art. Media är en viktig kanal för att nå ut till en större grupp, även om den mest lämpar sig för ett begränsat budskap, eller fragment av ett budskap. Eftersom analyser och utvärderingar i regel är relativt komplicerade, bör AI i möjligaste mån söka nå ut via mer specialiserade journalister. En viktig uppgift för den informationsansvarige är att bygga upp intresse hos sådana journalister. Institutet ska bedriva kvalificerad policyanalys. Publikationerna kan beskrivas som översikter av befintlig kunskap på ett område; analyser av nya intressanta företeelser (t.ex. förståelse av in- dustriella kluster); utvärderingar av tillväxtpolitiska åtgärder och, i begränsad omfattning, forskning på områden där ingen kunskap finns att hämta. Vad gäller forskningen om tillväxt- politiskt viktiga frågor är AI:s främsta uppgift att stimulera sådan via översikter, där väsentliga kunskapsluckor kommer att identifieras, samt genom att bygga upp och tillhandahålla rele- vanta databaser för forskare och utredare. I vissa fall finns det dock anledning att bedriva egen forskning, det rör främst tillfällen där kunskap på väsentliga områden saknas. Det egna forskningen vid institutet bör dock vara av kortsiktig natur. Forskningsprojekt som sträcker sig kan med fördel ske inom ramen för de ny forskningsfinansierande myndig- heterna. För att kunna rekrytera de bästa forskarna och spe- cialisterna till institutet så är det dock viktigt att institutets publikationer håller hög kvalitet så att de kan publiceras i svenska och internationella tidskrifter. Alla studier bör dokumenteras i pappersform, även om värdet av detta snabbt minskat i betydelse . Rapporterna kan skrivas på svenska eller engelska beroende på skribent och ämne. Alla rapporter som skrivs på engelska bör dock sammanfattas på svenska. AI kan även komma att beställa sammanfattningar av olika specialister i och utomlands om kunskapsläget på olika områden. Det kan också vara av värde för institutet att ge ut breda årsböcker om olika teman, exem- pelvis intressanta utvärderingar eller ett antal översikter inom närliggande kunskapsområden. Vid sidan av dessa publikationer föreslås att man arbetar med ett eller flera nyhetsbrev som presenterar aktuellt arbete inom AI. Olika former av elektronisk distribution bör vara ett centralt verktyg för att sprida kunskap från AI. Generellt sett måste man lägga ner stora resurser på institutets hemsida och på dess skötsel. Den ska kunna fungera som plattform för nya former av kunskapsutbyte! Allt som produceras eller publiceras av institutet bör doku- menteras i elektronisk form och finnas tillgängligt att hämta hem kostnadsfritt från hemsidan. Man kan också tänka sig att seminarier och konferenser bandas och tillgängliggörs via hem- sidan, liksom föreläsningar som hålls inom ramen för AI:s verk- samhet. Hemsidan är också den naturliga platsen för att anmäla sig till kurser, seminarier och konferenser i AI:s regi. Intranätet blir självfallet en viktig plats för den interna kommunikationen. 3 Självständig roll och kvalitet Institutet måste ges utrymme att initiera egna projekt, pro- jektledaren måste få välja undersökningsmetod, alla resultat ska kunna publiceras och publikationstillfället ska styras av när projektet är klart. Det är olämpligt att institutet sam- arbetar med de myndigheter vars verksamhet man kan kom- ma att utvärdera på ett sådant sätt att trovärdigheten kan ifrågasättas. Det är viktigt att institutet målmedvetet arbetar med att kvalitetssäkra sin kunskapsproduktion. Det finns en risk att en myndighets verksamhet kan misstänkas vara politiskt styrd på ett sätt som gör att det den producerar inte anses som tillförlitligt av alla. I detta fall är det naturligtvis viktigt att alla mottagare av AI:s kunskapsproduktion litar på att arbete vid institutet bedrivs på ett professionellt sätt och att det är av hög kvalitet. I direktivet anges att institutet ska ges en självständig roll. För att uppnå detta måste följande fyra villkor 1 för arbetet vid institutet gälla: (i) Det måste finnas gott om 1 Se (1999) för en diskussion om oberoende; de fyra punkter som redovisas under avsnitt 3.1 är hämtade från s. 95. Självständig roll och kvalitet utrymme att initiera egna projekt vid myndigheten.2 (ii) Den som är projektledare måste ha full frihet att välja metod för att besvara frågeställningen. (iii) Myndigheten måste ha rätt att publicera alla resultat. (iv) Myndigheten måste ha rätt att pub- licera sina rapporter i omedelbar anslutning till att de färdig- ställs.3 I detta sammanhang bör man notera att det är olämpligt att institutet samarbetar med de myndigheter vars verksamhet man kan komma att utvärdera på ett sådant sätt att trovärdigheten kan ifrågasättas. Detta oberoende gentemot operativa myndig- heter kan dock skapa ett problem för institutets omvärldsanalys, eftersom denna verksamhet bygger på samverkan med aktörer i den tillväxtpolitiska sfären. Av den anledningen är det en viktig uppgift för ledningen vid institutet att man bygger upp andra former för samverkan (t.ex. konferenser, kurser och seminarier) med dessa myndigheter. Det är dessutom viktigt att de operativa myndigheterna finns representerade i referensgrupperna till de olika utvärderingsprojekten, så att man får in kunskap om hur närings-, innovations- och regionalpolitiska åtgärder fungerar i praktiken; se även diskussionen i avsnitt 3.2.2 nedan. Detta oberoende är en nödvändig, men inte tillräcklig förut- sättning, för att institutets kunskapsproduktion ska anses pro- fessionell och av hög kvalitet. Utöver detta är det naturligtvis viktigt att organisationen jobbar målmedvetet med att kvalitets- säkra verksamheten. Diskussionen nedan kan ses som förslag på en rad sådana åtgärder. 2Med det inte sagt att alla förslag till nya projekt ska komma inifrån organisationen, tvärtom det är viktigt att institutet får sina idéer från så många källor som möjligt. Utan vad som avses är att regleringsbrevet lämnar utrymme för att driva fler projekt än de som där specificeras. 3Det är naturligtvis så att när institutet får ett uppdrag, och uppdraget ska var slutfört ett visst datum, så är det då rapporten ska publiceras. Överhuvudtaget så bör institutets verksamhet i stor utsträckning anpassas tids- och ämnesmässigt till den tillväxtpolitiska agendan. Självständig roll och kvalitet Som framgått ovan har tillväxtpolitiken att hantera olika typer av kunskapsproblem. Det råder t.ex. liten enighet om tillväxtens bestämningsfaktorer. Ett annat centralt problem är att forsk- ningen endast ger begränsad vägledning vad gäller att formulera tillväxtpolitiska strategier. Detta har att göra med att prognoser om framtiden, det som politiker ofta vill veta något om, är be- häftade med stor osäkerhet. Här kan naturligtvis utvärderingar av tidigare åtgärder ge en viss vägledning om effekten av nya, liknande, åtgärder, men även dessa prognoser är naturligtvis om- gärdade med osäkerhet. AI har enligt vår mening en viktig uppgift att söka utveckla nya metoder för svensk politikutveckling. Vi har tidigare talat om vikten av att söka lära av andra länder och bidra till en mer systematisk användning av benchmarking. Andra tänkbara metoder inkluderar hearings, scenarieteknik och bruk av paneler med bred samhällsrepresentation där man diskuterar tillväxt- politiska utmaningar. Det engelska begreppet policy studies speg- lar i någon mån den typ av produkter som kan komma ut ur en sådan process. AI bör, som ett viktigt led i sin kompetensuppbyggnad, bygga upp kontaktnät och mötesplatser med några av de ledande professionella miljöerna i och utomlands. Det kan exem- pelvis ske i olika former som gäster vid institutet, utlandstjänst- eller samarbete kring vissa gemensamma projekt. En annan viktig uppgift i AI:s verksamhet är att stimulera med- arbetare att delta i internationellt jämförande projekt, rörande olika indikatorer på tillväxt som exempelvis intellektuellt kapital, rörlighet och industriell dynamik. Institutet föreslås också få en viktig roll vad gäller utveck- lingen av utvärderarkompetensen i landet. AI bör fördjupa och sprida utvärderarkompetensen genom att anordna olika typer av konferenser, workshops och utbildningsinsatser på området. AI bör också utgöra en förebild genom den egna utvärderingsverk- samheten och spridningen av resultaten från denna. Självständig roll och kvalitet För att säkra kvaliteten i analyserna vid institutet är det viktigt att akademisk kompetens på alla nivåer (från professorer och andra specialister till nyutexaminerad filosofie kandidat) liksom att en mångvetenskaplig bakgrund finns representerad bland de anställda. Detta kan man dels få genom att de tillsvidareanställda har denna kompetensblandning, dels att via projektanställningar fylla viktiga kompetensluckor. Ledningen vid institutet bör även uppmuntra personalen att samarbeta med personer vid andra nationella och internationella professionella miljöer. Det är också viktigt att någon forskare/specialist har det övergripande ansvaret för projekten. Man bör även koppla en referensgrupp till projekten. Denna referensgrupp ska bestå av personer som besitter kunskap om hur saker och ting fungerar i praktiken. Detta är speciellt viktig när man utvärderar något politikområde publicerar en rapport så ska berörda parter ha fått faktagranska rapporten. Den ska vara seminariebehandling på avdelnings- och myndighetsnivå. Det är av yttersta vikt att få utomstående att besöka institutets seminarier; på detta vis får man in ett oberoende tänkande. Rapporten ska vara seminarie- behandlad vid minst en annan professionell miljö. Man bör också anlita någon forskare/specialist som är oberoende av myndigheten som granskare av rapporten. Självständig roll och kvalitet Det är också viktigt att rapporterna presenteras vid konferenser som hålls i och utomlands. Denna process kan dock ta lite tid och det är därför olämpligt att vänta med publicering innan detta har ägt rum. Man bör även försöka publicera rap- porterna i svenska eller internationella tidskrifter på området. 4 Organisation och kompetens Vi föreslår att institutet får tre ben att stå på: omvärldsanalys, utvärderingar och statistik. Avdelningen för omvärldsanalys ska samla in, sammanställa och i viss mån genomföra kva- lificerade analyser av tillväxtpolitiskt relevant kunskap. Av- delningen för närings-, innovations- och regionalpolitisk utvärdering ska generera och sprida kunskap inom området. Avdelningen för statistik ska hantera statistikansvaret och förse , myndigheter och forskare med data. Ledningsgruppens främsta uppgift är att sätta agendan för verksamheten; se till att institutets verksamhetsområden är väl integrerade med varandra och att institutets verksamhet blir en viktig input i det tillväxtpolitiska kunskapsutbytet. Vid sidan av styrelsen föreslås att ett antal råd inrättas som stöd för verksamhetens olika delar: ett vetenskaplig, ett med bred samhällsrepresentation, ett till stöd för utlandsstruk- turerna samt ett antal statistikråd.