sou · GOB399d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Majoriteten i anställningskategorierna Lagmän i HR/KR (), Vice ordförande på avdelning (70) och Chefsrådman (51) anser att det är bra att plenum/kollegium be- slutar i vissa övergripande administrativa frågor. Motsvarande andel för kategorin Domstolschef är . Majoriteten () i kategorin Domstolschef anser att plenum/kollegium inte bör vara beslutsfattande. Ansvarsfördelning mellan domstolschef och chefsadministratör: fråga 42 till Övrig personal Hur ser Du på ansvarsfördelningen mellan dom- stolschefen och chefsadministratören på den domstol där Du arbetar? Fö rdel nin gen ä r Dom stol sch efe n J ag h ar ing en v äl a v v ägd del egera r för up pfa ttn ing oc h fu nge ra r my ck et till Hälften av alla som svarat på denna fråga har uppgett att de inte har någon uppfattning. anser att ansvarsfördelningen domstols- chefen och chefsadministratören är väl avvägd och fungerar bra. Nästan lika stor andel, nämligen , uppger att på den domstol där de arbetar finns ingen chefsadministratör. Om man bortser från dem som inte har någon uppfattning och dem som inte har någon chefsadministratör så anser av de svarande att fördelningen är väl avvägd och fungerar bra. Ansvarsfördelning mellan domstolschef och övriga chefsdomare: fråga 41 till Övrig personal fråga 43 till Chefsdomare och Domare Fråga 41, 43 Fråga 41 till enkätgrupp Övrig personal och fråga 43 till de övriga kategorierna handlar om ansvarsfördelningen mellan domstolschefen och övriga chefsdomare. Fler i grupperna Övrig personal och Domare har angett att de inte har någon uppfattning. Var tionde i gruppen Chefsdomare, var tredje i gruppen Domare och nästan varannan i gruppen Övrig per- sonal har angett detta alternativ. av domstolschefer och övriga chefsdomare anser att för- delningen är avvägd och fungerar bra. Andelen som anser detta i grup- pen Domare är och i gruppen Övrig personal . Något fler av dem med högre tjänst anser att domstolschefen borde delegera mer administrativa uppgifter till övriga chefsdomare. Andelen som anser att domstolschefen delegerar för mycket administrativa upp- gifter till övriga chefsdomare är liten i alla kategorier. Tidsbegränsat chefskap: fråga 43 till Övrig personal, fråga 44 och 45 till Chefsdomare och Domare Fråga 43, 44 dch bör alltid vara Fråga 43 till kategori Övrig personal och fråga 44 till de övriga kate- gorierna handlar om de anställdas syn på tidsbegränsade förordanden för domstolschefer. Motståndet mot tidsbegränsade domstolschefsförordnanden är större i gruppen Chefsdomare än i de övriga grupperna. Domare är i högre grad mot sådana tidsbegränsningar än Övrig personal. Andelen som anser att tidsbegränsade domstolschefsförordnanden inte bör före- komma är i gruppen Chefsdomare, i gruppen Domare och i gruppen Övrig personal. Mellan i alla kategorier anser att anställningar som domstolschef bör alltid vara tidsbegränsade. Andelen som valt alternativet Jag har ingen uppfattning är störst i gruppen Övrig personal med av de svarande, 18 pro- cent i gruppen Domare och i gruppen Chefsdomare har angett detta alternativ. Tror Du att tidsbegränsade förordnanden som domstolschef skulle minska attraktiviteten i en sådan anställning? Domstolschefer och övriga chefsdomare i gruppen Chefsdomare tror att tidsbegränsade förordnan- den som domstolschef skulle minska attraktiviteten i en sådan anställ- ning. Motsvarande andel i gruppen Domare är . Domarnas självständighet: frågorna 47-58 till Chefsdomare och frågorna 49-58 till Domare Har Du upplevt svårigheter i utövandet av chef- skapet i förhållande till de enskilda domarnas självständighet? Ja, någon enstaka gång Två av tre av de svarande uppger att de inte har upplevt svårigheter i utövandet av chefskapet i förhållande till de enskilda domarnas själv- ständighet. uppger att de har upplevt svårigheter . Har det hänt att Du har övervägt att ingripa mot en domare i domstolen men inte gjort det av hänsyn till dennes själv- ständighet som domare? Ja , flera gån ger J a, nå gon e nstaka gång En av fyra uppger att det har hänt någon enstaka gång att de har över- vägt att ingripa mot en domare i domstolen men inte gjort det av hän- syn till dennes självständighet som domare. uppger att detta har hänt . Fråga 48/49. Har det hänt att Du har känt Din självstän- dighet som domare hotad av åtgärder som en chefsdomare vidtagit? J a, fl era g ång er J a, nå gon enst aka gån g Dom s to ls c hefe r och öv riga che fs d om are dom a re ut an ch efs stä lln ing o ch i c ke ordin arie Fler bland Domare än bland Chefsdomare har känt sin självstän- dighet som domare hotad av åtgärder som en chefsdomare vidtagit. Var femte i denna kategori uppger att de minst någon enstaka gång känt sin självständighet som domare hotad. Detta kan jämföras med var tionde i gruppen Chefsdomare. Denna fråga har besvarats av dem som svarat Ja på fråga 47 och/ eller 48 i gruppen Chefsdomare och fråga 49 i gruppen Domare. I denna fråga har de svarande kunnat välja flera alternativ. Därför blir summan av staplarna . Fråga 49/50. Vad har detta varit relaterat till? Komp ete nsu tv ec klin g Interna rela tion er Up pträd and e mo t parter oc h and ra Av göra nde t av må l Be re dninge n av må l Förde lninge n av må l Av Chefsdomare har angett alternativet uppträdande mot parter och andra, beredning av mål och för- delning av mål. Av Domare har angett alternativet för- delning av mål, avgörandet av mål och be- redning av mål. Skillnaderna mellan dessa två kategorier finns under alternativen: uppträdande mot parter och andra, avgörande av mål och fördel- ningen av mål. Medelvärde, fråga 51-57: Domstolschefer och övriga chefsdomare samt Ordinarie domare utan chefsställning och icke ordinarie domare Fr. 57 C hefsdom ares utry mm e att ingripa v id: Arbete under bety dligt m ind re tid än n ormal arbe tstid Fr. 56 C hefs dom ares utry mm e att ingripa v id: Vägra n att genomg å fortbildning Fr. 55 C hefs dom ares utry mm e att ingripa v id: Vägran att an v änd a tek nis ka hjälpmedel Fr. 54 C hefs dom ares utry mm e att ingripa v id: Alkoholism eller annan sjukdom Fr. 53 C hefs dom ares utry mm e att ingripa v id: Dåligt uppträdande mot parte r och andra Fr. 52 C hefs dom ares utry mm e att ingripa v id: Orik tig rättstilläm pning Fr. 51 C hefs dom ares utry mm e att ingripa v id: Långsam handläggning av mål Doms tols che fer och Ordinarie dom are u tan öv rig a che fsdoma re c hefsställning och icke ordinarie dom are Frågorna 51-57 handlar om chefsdomarens utrymme för att ingripa vid problem i en domares tjänstgöring. I diagram 21 jämförs svaren från enkätgrupperna Domstolschefer och övriga chefsdomare och Ordinarie domare utan chefsställning och icke ordinarie domare. Båda kategorierna anser att chefsdomaren bör ha stort utrymme för att ingripa vid alkoholism eller annan sjukdom, fråga 54. Denna fråga har fått ett väldigt högt medelvärde från båda kategorierna, 9,3 resp. 9,1. Likaså får fråga 53 dåligt uppträdande mot parter och andra ett högt medelvärde från båda kategorierna. Det lägsta medelvärdet (4,8) ges till fråga 52 Chefsdomarens ut- rymme att ingripa vid oriktig rättstillämpning från båda kategorierna. Av svaren framgår att skillnaderna mellan dessa två enkätgrupper är små. De största skillnaderna finns i frågorna som handlar om: arbete under betydligt mindre tid än normal arbetstid, långsam handläggning av mål samt dåligt uppträdande mot parter och andra. I dessa frågor är skillnaden mellan de två kategorierna mellan 0,6 och 0,8 enheter. De högre värdena har getts av Domstolschefer och övriga chefsdomare. Anser Du att de instrument en chefsdomare har att ingripa vid problem i en domares tjänstgöring är väl avvägda? En klar majoritet i båda kategorierna anser att de instrument en chefs- domare har att ingripa vid problem i en domares tjänstgöring är väl av- vägda. Utnämning: frågorna 60-73 till Chefsdomare och Domare Frågorna 60-68 rör sig om i vilken grad riksdag, regering respektive domarkåren bör ha inflytande över utnämningen av domare. Medelvärde, fråga 60-68: Chefsdomare 68 B ä s t m e d hä ns y n till all m än het ens förtro end e fö r d om s tol arna: Do m ark årens inf ly ta nde öv er ut näm nin gen a v dom are 67 B ä s t m e d hä ns y n till all m än het ens fört roen de f ör dom s to larn a: Re geri ngen s inf ly ta nde öv er ut näm nin gen a v dom are 66 B ä s t m e d hä ns y n till all m än het ens f örtro end e för d om s tol arna: R ik s da gens inf ly ta nde öv er ut näm nin gen a v dom are 65 B ä s t m ed hä ns y n til l dom s to larn as s jä lv s tä ndi ghe t: D om a rk åre ns in fly t and e öv er ut näm ning en a v dom a re 64 B äs t m ed h äns y n ti ll do m s t ola rnas s jä lv s tä ndi ghe t: Re geri nge ns in fly t and e öv er u tnä m nin gen av 63 B ä s t m ed hä ns y n til l dom s to larn as s jä lv s tä ndi ghe t: Ri k s d age ns in fly t and e öv er ut näm n ing en a v dom a re 62 P ers o nlig upp fat tni ng: Dom ark å rens infl y tan de ö v e r utn äm n inge n av d om are 61 P ers o nlig upp fat tni ng: R ege ring ens in fly t and e öv er u tnä m ni ngen av do m are 60 P ers on lig upp fat tni ng: R ik s dag ens i nfl y tan de ö v e r utn äm n inge n av d om are Frågorna 60-62 handlar om den personliga uppfattningen. Domar- kåren bör ha inflytande får det högsta medelvärdet på 6,6. Rege- ringen bör ha inflytande får något lägre medelvärde på 6,2 medan bör ha inflytande får det klart lägsta medelvärdet på 3,7. Frågorna 63-65 handlar om vad som är bäst med hänsyn till dom- stolarnas självständighet. Domarkårens inflytande över utnämningen av domare anses av domstolschefer och övriga chefsdomare att vara mycket viktigare för domstolarnas självständighet än regeringens och inflytande. Domarkåren bör ha inflytandefår det klart högsta medelvärdet på 7,0. Regeringens och inflytande får medelvärden på 4,9 resp. 4,4. Frågorna 66-68 handlar om vad som är bäst med hänsyn till allmän- hetens förtroende för domstolarna. Även här får Domarkårens bör ha inflytande det högsta värdet (6,2), följt av bör ha in- flytande och Regeringen bör ha inflytande med medelvärden på 5,2 resp. 5,0. Medelvärde, fråga 60-68 Domare Fr. 68 Bäst med hänsyn till allmänhetens förtroende för domstolarna: Domarkårens inflytande över utnämningen av domare Fr. 67 Bäst med hänsyn till allmänhetens förtroende för domstolarna: Regeringens inflytande över utnämningen av domare Fr. 66 Bäst med hänsyn till allmänhetens förtroende för domstolarna: inflytande över utnämningen av domare Fr. 65 Bäst med hänsyn till domstolarnas självständighet: Domarkårens inflytande över Fr. 64 Bäst med hänsyn till domstolarnas självständighet: Regeringens inflytande över Fr. 63 Bäst med hänsyn till domstolarnas självständighet: inflytande över utnämningen av domare Fr. 62 Personlig uppfattning: Domarkårens inflytande över utnämningen av domare Fr. 61 Personlig uppfattning: Regeringens inflytande över utnämningen av domare Fr. 60 Personlig uppfattning: inflytande över utnämningen av domare Även ordinarie domare utan chefsställning och icke ordinarie domare anser att domarkåren bör ha mest inflytande över utnämningen av domare. Jämfört med enkätgrupp Chefsdomare är skillnaderna i me- delvärdena små när det gäller domarkårens och inflytande. Däremot har frågorna om regeringens inflytande fått klart lägre medel- värden från Domare. Frågorna 69-73 till kategorierna Chefsdomare och Domare handlar om tillsättningsförfarande. De svarande har angivit lämpligaste tillsättningsförfarande för respektive domarkategori. Lämpligaste tillsättningsförfarande för: Ord- förande i / Regeringsrätten Kall els e An sökn ing Kombi nera t I gruppen Chefsdomare anser majoriteten, , att kallelse är lämpligaste tillsättningsförfarande för ordförande i / Regeringsrätten. I gruppen Domare är andelen som anser detta något lägre, nämligen . Något fler av Domare () anser att det lämpligaste tillsättningsförfarandet är en ordning där det finns möjlighet att söka anställningen men där det även finns möjlighet att utnämna någon annan än de som sökt. av Chefsdomare anser detta. Ansökning anses av båda kategorierna att vara det minst lämpliga sättet. Lämpligaste tillsättningsförfarande för: Övriga ledamöter av / Regeringsrätten Majoriteten i båda kategorierna anser att det kombinerade sättet är det lämpligaste tillsättningsförfarandet för övriga ledamöter av /Regeringsrätten. Även här anser båda kategorierna att ansökning är det minst lämpliga sättet. Lämpligaste tillsättningsförfarande för: Presi- dent i hovrätt/kammarrätt Hälften av Domare anser att det kombinerade sättet är det lämpli- gaste tillsättningsförfarandet för president i hovrätt/kammarrätt. Av Chefsdomare anser att kallelse är det lämpligaste tillsätt- ningsförfarandet medan anser att det kombinerade sättet är det lämpligaste. Lämpligaste tillsättningsförfarande för: i hovrätt/kammarrätt De flesta i båda kategorierna anser att antingen ansökning eller det kombinerade sättet är det lämpligaste tillsättningsförfarandet för lag- man i hovrätt/kammarrätt. Kallelse anses vara det lämpligaste endast av av Chefsdomare och av Domare. Lämpligaste tillsättningsförfarande för: i de tre största tingsrätterna/länsrätterna Även här anser de flesta i båda kategorierna att antingen ansökning eller det kombinerade sättet är det lämpligaste tillsättningsförfaran- det för i de tre största tingsrätterna/länsrätterna. Få anser att kallelse är det lämpligaste tillsättningsförfarandet. Diagram 31 är näst- intill identiskt med diagram 30. Framtida yrkesplaner: frågorna 74-76 till Chefsdomare och Domare Frågorna 74-76 till kategorierna Chefsdomare och Domare handlar om egna yrkesplaner. I fråga 76 har de svarande kunnat markera flera alternativ. Därför blir summan av staplarna . Har Du några planer på att lämna domarbanan för annan verksamhet före pensioneringen? Dom s tol sch efe r och ö v riga Det finns en tydlig skillnad mellan de två kategorierna. Betydligt fler Domare än Chefsdomare har planer på att lämna domarbanan för annan verksamhet före pensioneringen. Här kan skillnaden antas bero på den stora skillnaden i åldersstruk- turen mellan dessa enkätgrupper. I gruppen Domare är en tredjedel av de anställda medan i gruppen Chefsdomare finns det ingen som är . av alla Domare är jämfört med av Chefsdomare. Det finns stora skillnader även inom de olika enkätgrupperna, dvs. skillnader mellan de olika anställningskategorier. I gruppen Domare har av ordinarie domare angett att de har planer på att lämna domarbanan för annan verksamhet före pensioneringen. Av assessorer har 56 angett detta alternativ och av fiskaler . Inom gruppen Chefsdomare är inte skillnaderna lika stora. Majo- riteten i alla anställningskategorier har angett att de inte har några planer på att lämna domarbanan. Störst är skillnaden mellan domstols- chefer och vice ordförandena på avdelning: av domstols- chefer och av vice ordföranden på avdelning har angett att de har planer på att lämna domarbanan. Är Du intresserad av högre domaranställning? Domstols che fer o ch öv ri ga c hefs dom are Ord inari e do mare u tan che fss täll nin g oc h ick e ord ina rie do mare Något fler av Domare är intresserade av högre domaranställning. Skillnaden mellan grupperna här kan antas bero på att många i gruppen Chefsdomare redan har relativt hög domaranställning och därmed inte har så stort behov att sträva efter sådan. Det finns skillnader även inom respektive enkätgrupp. I gruppen Domare är ungefär hälften av ordinarie domare intresserade av högre domaranställning. av assessorer och fiskaler är intresserade av en sådan. Inom gruppen Chefsdomare är skillnaderna något större. Av lagmän i HR/KR och av domstolschefer är intresserade av en högre domaranställning. Andelen chefsrådmän som är intresserade är . av vice ordförandena på avdelning är intresserade av en högre domar- anställning. Vad avhåller Dig? G e ograf is k a be ting els er A ns v ar T riv s e l K o m p e te n s M o tiv a tio n Pro c e n t O r din arie dom a re ut an c h efs s tä lln ing o c h i c k e D om s to ls c h efe r oc h öv r iga c he fs d om ar e När det frågas Vad avhåller Dig? har motivation och trivsel hamnat högt upp i båda kategorierna. Även arbete och lön i gruppen Domare och geografiska betingelser i gruppen Chefsdomare har valts av många. I denna fråga har de svarande kunnat välja flera alternativ. Där- för blir summan av staplarna . bland anställda inom domstolsväsendet, nov-dec 1999 Enkätfunktionen vid () har under slutet av genomfört en enkätundersökning på uppdrag av Kommittén om domstolschefens roll och utnämningen av högre domare. Enkäten riktade sig till anställda inom domstolsväsendet. SCB har medverkat i uppläggning av undersökningen, enkät- konstruktion, skapande av register inför utsändning, datainsamling, tabell- och diagramframställning, samt klartextregistrering av svar på öppna frågor. Undersökningens syfte var att kartlägga medarbetarnas attityder i frågor som berör bl.a. ledningsfunktionen i domstolarna. Undersök- ningens resultat skulle användas som underlag för kommitténs ställ- ningstaganden. Undersökningen genomfördes som en enkätundersökning där tre olika enkäter med delvis olika innehåll sändes ut till tre olika grupper av anställda. De tre grupperna var 1) Domstolschefer och övriga chefs- domare, 2) Ordinarie och icke ordinarie domare utan chefsställning, samt 3) Övrig personal. Populationen är den mängd objekt (individer) som vi vill kunna dra slutsatser om. I denna undersökning var populationen samtliga anställ- da inom domstolsväsendet. Undantagna var dock anställda i , Regeringsrätten och specialdomstolarna. Undersökningen genomfördes som en totalundersökning, uppdelad på tre olika grupperingar av anställda (se bilaga 1). Som ram och grund för indelningarna av de tre grupperna användes löne- register. Populationsstorlekar samt övertäckning framgår av tabell 1. Frågeblanketterna omfattade 6-10 sidor och innehöll 47-76 frågor, varav några var s.k. öppna frågor där man kunde kommentera och ge egna förslag. Några frågor var s.k. multiple-choicefrågor, dvs. frågor där det finns möjlighet att svara med flera svarsalternativ. Den mest omfattande av de tre enkäterna var den som riktade sig till domstols- chefer och övriga chefsdomare. Antalsuppgifterna beskrivs mer detalje- rat i tabell 2. Frågorna i enkäterna handlade bl.a. om ledningsfunktionen i dom- stolarna, arbetsklimatet, utnämning av domare, roll i förhållande till domstolarna samt domarnas karriärplaner. Ett antal bak- grundsfakta samlades också in, t.ex. ålder, kön, anställningskategori samt variabler som rör domstolen och domstolschefen. Datainsamlingen genomfördes med första utsändning vecka 45. Som sista insändningsdatum angavs på enkäten . före detta datum, , skickades ett tack- och påminnelsekort ut till dem vars svar dittills inte inkommit. På kortet angavs att tiden att besvara enkäten skulle gå ut . Enligt planeringen skulle insamlingen brytas . kom det dock fortfarande in en hel del enkäter, varför insamlingsperioden utsträcktes ytterligare . När insamlingen avslutades hade de tre delarna i undersökningen svarsfrekvenser på . Som svar har även enkäter med borttagen identitet (avrivna) medräknats. Detta var möjligt i denna undersökning då risken för dubbletter, dvs. att samma person skickat in två enkätsvar, bedömdes som minimal då inga enkätpåminnelser gjorts, samt att inga bakgrundsvariabler från register skulle användas i redovisningen av resultaten. Antalet (och även andelen) med borttagen identitet var störst i enkäten som riktades till övrig personal. I bortfallet ingår personer som avböjt medverkan eller varit förhindrade att delta (t.ex. på grund av tjänstledighet), samt personer som inte hörts av överhuvudtaget. Den sistnämnda gruppen är den klart största i samtliga av de tre delarna. En beskrivning av inflödet redovisas i tabell 3. Där framgår att svarsfrekvensen var högst för enkäten som riktade sig till domstols- chefer och övriga chefsdomare, där den uppgick till . De övriga två enkäterna hade svarsfrekvenser på . I enkäten som riktades till ordinarie och icke ordinarie domare utan chefsställning inkom ett kuvert med cirka 40 stycken ej ifyllda enkäter. Någon förklaring till varför de återsändes tomma fanns ej. Typen av domstol samt personernas tjänstebenämning (enligt utsändningsre- gistret/ramen) indikerar dock att det är en grupp som ofta rör sig mellan olika tjänsteställen. Det kan även vara så att de inte längre arbetar kvar inom domstolsväsendet (övertäckning), men eftersom vi inte vet något om detta redovisas de här som bortfall. Databeredningen genomfördes inom enkätfunktionen vid SCB i . Samtliga inkomna svar avregistrerades och avidentifierades. Enkätsvaren registrerades sedan med hjälp av registreringsprogrammet . I samband med dataregistreringen genomfördes en enklare maskinell granskning av datamaterialet. Ytterligare bearbetning av filen samt framställning av tabeller har gjorts i programmet SPSS. Huvuddelen av enkätens frågor redovisas i form av medelvärden, medianer och kvartiler. Medianen definieras som den mittersta indivi- dens variabelvärde då individerna ordnats i storleksordning efter variabelvärdena. En utförligare beskrivning av medianer och kvartiler finns i bilaga 2. Medelvärdena har skattats med formeln y = För att trygga kvaliteten vid genomförandet av undersökningar används vid Enkätfunktionen ett kvalitetssäkringsprogram med kontroller i undersökningens olika faser. Resultaten i en undersökning kan trots detta vara behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersök- ningen. De olika typer av fel som kan förekomma i statistiska under- sökningar beskrivs nedan. Urvalsfel är sådana fel i skattningen som beror på att endast ett urval undersökts. Detta är inte aktuellt i denna undersökning eftersom den genomförts som en totalundersökning. Bortfallsfel innebär att svar saknas på en eller flera undersöknings- variabler. Objektsbortfall uppstår när personer i urvalet inte vill delta eller inte går att få tag på. Objektsbortfallet i denna undersökning beskrivs ovan. För att i någon mån belysa hur väl de svarande i under- sökningen kan anses representera hela urvalet jämförs i bilaga 3 de svarande med hela populationen då det gäller bakgrundsvariabeln Detta är möjligt då denna variabel fanns i det register som användes varför vi känner värdena för hela urvalet. Förutom objektsbortfall förekommer även ett partiellt bortfall, vilket innebär att enkäten är besvarad, men enstaka frågor är överhoppade. Det partiella bortfallet för samtliga frågor beskrivs i bilagorna 4-6. Mätfel uppstår om den svarande missuppfattat frågor eller inte lämnat rätt svar (medvetet eller omedvetet). För att minska mätfelens omfattning har datamaterialet genomgått olika granskningsåtgärder. SCB har dock ingen mer specifik uppfattning om eventuella mätfels omfattning eller effekter för denna undersökning. Det finns två olika typer av täckningsfel. Övertäckningsfel innebär att personer som inte tillhör undersökningspopulationen kommer med i resultatredovisningen. Undertäckningsfel innebär att alla personer i undersökningspopulationen inte finns med i urvalsramen. Vid insam- lingen framkom att övertäckning fanns i ramen. Det var personer som inte längre arbetade kvar inom domstolsväsendet. Enligt motsvarande finns skäl att tro att viss undertäckning förekommer, dvs. nyanställda som har tillkommit. Om detta har vi dock ingen kännedom. Personer som var tjänstlediga eller sjukskrivna, och därmed ej har kunnat besvara enkäten, har i denna undersökning ej betraktats som övertäckning utan finns i stället bland bortfallet. Bearbetningsfel kan uppkomma vid den eller maskinella hanteringen av det insamlade materialet. När svaren i enkäterna data- registreras görs kontroller av tillåtna värden. Ytterligare kontroller har sedan gjorts för att minimera risken för denna typ av fel. I detta uppdrag ansvarade SCB för databeredning och tabellkörning.