sou · GOB38 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta medför att de totala ledtiderna är relativt långa och att man måste ha en relativt lång framförhållning i avropen eller beställningarna. För delen med att ha hälften av sin produktion i är att före taget vid behov kan korta av ledtiden avsevärt utan att det påverkar kostnaden i någon högre grad. När produkterna når centrallagret bryts de ner och packas om för vidare leverans till avsedd butik. Undantag från systemet görs då butiker har sådana volymer att en container kan packas direkt hos producenten för direktleverans ut till den aktuella butiken. Det normala förfarandet vid leveranser ut ur centrallagret är att buti- kerna automatiskt skickar sitt behov av produkter i samma ögon- blick som de läser av streckkoden vid kassan. När centraldatorn bedömer att lagernivån i butiken har underskridit en given gräns skickas ett meddelande om behov av leverans till butiken. Industrins nuvarande och framtida krav 87 För har transporterna en mycket stor betydelse både i ett totalkostnadsperspektiv och för konkurrenskraften på marknaden. Volvos system innebär att kunden skall ha sin bil från beställningstillfället var som helst inom och inom övriga världen är det plus den extra transporttiden till slutdestination. Måluppfyllandet i detta systemet är , vilket man på företaget anser sig mer än väl leva upp till. När det gäller intransporten i systemet har man en upphämtningsdag plus på sig att få produkterna levererade in i produktionen. För att sys- tem skall fungera krävs det en hög grad av flexibilitet hos alla berörda parter. Det är bl.a. av denna anledning som delar viss infrastruktur med de stora leverantörerna av moduler till pro- duktionen, detta ökar flexibilitet och minskar resursåtgång. För att klara av policyn om 28 dagars leveranstid krävs det en mycket hög kommunikation inom produktionsprocessen. Exempelvis tar en leverans till än till , i produktions- processen måste man planera därefter. har för nuvarande nästan uteslutande kontinuerliga avgångar från produktionen och det är endast i nödfall det blir någon annan form av transportlösning. Det som sker är att gör ett avrop hos transportören som därefter utför den överenskomna transporten. Avrop görs primärt manuellt då det inte finns några elektroniska kopplingar i större omfattning till aktörerna i transportkedjan. Detta är ett område som man på före taget arbetar med att förbättra i så stor utsträckning som möjligt för att få ett effektivare och flexiblare flöde. När det gäller företagens syn på transporterna och framtiden så finns det ett flertal faktorer som är överensstämmande mellan branscherna medan vissa är klart specifika för olika branscher. I detta avsnitt presenterar vi några olika generella synpunkter som av företagen i olika branscher anses vara av betydelse för den framtida utvecklingen, frågor om framtiden ingår också i de kom mande kapitel 5 och 6. 88 Industrins nuvarande och framtida krav Generellt kan man konstatera att merparten av företagen i stu- dien anser att det kommer att behövas snabbare och billigare transporter inom . Ett företag på en mogen marknad är utsatt för prispress och måste arbeta med att sänka kostnaderna, även transportkostnaderna. anser t.ex. att ledtiderna kommer att förkortas ytterligare vilket i sin tur kommer att med föra ett ökat behov av flygtransporter. Flera företag anser att det kommer att bli en högre transport- frekvens med mindre volym per sändning (det är en för- stärkning av en utveckling som man sett ). Företag inom stålindustrin tror på en ökad totalvolym som för- hoppningsvis skall kunna transporteras med järnväg och även inom denna bransch anser företagen att behovet av ett snabbare transportflöde kommer att öka. Rent geografiskt tror många företag som verkar på världsmark- naden att den asiatiska marknaden kommer att expandera kraftigt inom en inte alltför avlägsen framtid. Det finns en allmän uppfatt- ning att den östeuropeiska marknaden kommer att öka, även om det finns en viss skepticism över den ekonomiska stabiliteten. En utvecklingsmöjlighet är att utnyttja som marknadsbas för eftersom det i råder ett gynnsammare ekonomiskt klimat, som man får geografiskt närmare till de övriga nya marknaderna i . Infrastruktur, administrativa system och formaliteter, inte minst i samband med gränspassager är dock problem som måste lösas i de östeuropeiska länderna. Ökad logistikkompetens och transportspecialister är en fram tida utmaning. Framtida framgångsfaktorer är t.ex. dagliga leve ranser, hög precision, enbart kundorderstyrd produktion och ökade kvalitets- och miljökrav, faktorer där transporterna har en bety- dande uppgift att fylla. I intervjuerna har företagen inte särskilt lyft fram aktuella frågor (som transportföretagen aktualiserar) som nya möjligheter genom eller snabba fartyg (s.k. fast ship som har marschfarter om ). Industrins nuvarande och framtida krav 89 4.5Analys av samband, steg 2 I detta steg analyserar vi de samband som vi funnit mellan de undersökta faktorerna i steg 1, resultaten av analysen i detta steg används sedan i de kommande analyserna i steg 3 och 4. I analysen går vi inte närmare in på kvalitet och dess samband med de övriga faktorerna geografi, varuvärde/volym och last- bärare/transportslag. Orsaken till att kvalitet ej ingår i analyserna av samband är att kraven som de olika branscherna ställer inte skiljer sig åt på ett sådant sätt att man kan finna specifika samband mellan kvalitet och de övriga faktorerna. Vi har funnit att kvali- tetskraven generellt i hög grad är desamma oberoende av det geo- grafiska flödet eller lastbärarens och transportslagets karakteristika. Det finns däremot ett visst samband mellan varuvärdet, varans beskaffenhet och med vissa specifika kvalitetskrav. Dessa krav, specifika eller generella, har redovisats under rubriken i steg 1. Inledningsvis kan sambanden mellan de olika faktorerna över- siktligt beskrivas enligt figuren nedan. Dessa samband kommer att analyseras närmare i det fortsatta. Figur 4.16 Övergripande samband mellan faktorerna från steg 1 90 Industrins nuvarande och framtida krav Vi kan först konstatera att det finns starka samband mellan varu- värde/volym och de två övriga faktorerna. Det finns även ett mer svårdefinierat förhållande mellan det geografiska flödet och last- bärare/transportslag som inte är av riktigt samma natur som den tidigare definierade kopplingen. Faktorn varuvärde/volym intar en central roll i analysen av sambanden. Vi analyserar först de olika sambanden var för sig för att därefter klargöra de kopplingar som finns mellan dem i ett totalperspektiv. Geografi och varuvärde/volym Beträffande sambandet mellan geografi och varuvärde/volym så har det framkommit en relativt tydlig koppling mellan de två som vi initialt inte hade förväntat. Hos de företag och branscher som ingått i undersökningen finns ett samband mellan det geografiska flödet och produkternas värde, vilket innebär att en i stor utsträckning en liknande geografisk högvärdiga produktgruppen medan de mellanvärdiga produk terna har en något annorlunda täckning. Sambandet som finns mellan högvärdiga och lågvärdiga produkter innebär att de har en global marknadstäckning medan den mellanvärdiga gruppen har en huvudsaklig marknad inom och . En frågan är hur två så skilda värdegrupper kan ha likartade geografiska flöden och varför inte den mellanvärdiga gruppen har ett liknande flöde. Det finns flera förklaringar till detta, här pekar vi på några. Börjar vi med att studera det samband som finns mel lan de lågvärdiga- och de högvärdiga produkterna så har de, även om de i stor utsträckning har samma geografiska marknadstäck ning, olika metoder för att rent praktiskt genomföra de globala transporterna. Det mest väsentliga som skiljer dessa två grupper åt är på vilket sätt som de genomför sina transporter på och de krav som de ställer på transporterna. En högvärdig produkt har större möjlighet att bära en högre transportkostnad än en lågvärdig pro- dukt. Detta medför att företag med högvärdiga produkter kan väl jer olika transportalternativ utan att varans totalkostnad påverkas nämnvärt. Det innebär rent praktiskt att företag med lågvärdiga Industrins nuvarande och framtida krav 91 produkter måste använda transportlösningar som har en längre ledtid och transporttid men en lägre transportkostnad per volym- enhet än vad högvärdiga produkter har. Transportmässigt blir skillnaden att högvärdiga produkter tämligen obehindrat av trans- portkostnaderna kan sändas med flyg. Det finns även andra faktorer som bidrar till de lågvärdiga pro- dukternas möjlighet att utveckla globala flöden. Företagen med lågvärdiga produkter har stordriftsfördelar i sin produktion vilket medför stora volymer per sändning. Genom att använda sjöfarten, och delvis järnvägen, kan man frakta stora volymer globalt till jämförelsevis låga kostnader. Den förhållandevis långa ledtiden gör att man får en viss kapitalbindning under transporten men låga produktvärden innebär också relativt låga kapitalbindningskostna- der. Genom att företagen med lågvärdiga produkter har stora vo- lymflöden måste man skapa strategiska centrallager och produk- tionsenheter på en global basis. Stordriftsfördelar och lågvärdiga produkter (ofta inom processindustrin) leder i sig till att företagen måste agera på en global marknad. Den mellanvärdiga produktgruppen hamnar i en mellanställ ning i flera avseenden. Produktionen uppnår inte samma stordrifts- fördelar som de lågvärdiga produkterna ofta gör, tål produkterna inte alltför höga transportkostnader. En ytterligare aspekt är att den mellanvärdiga produktkategorin, som t.ex. livs- medel, tryckerier osv. har produkter med en tydligare lokal mark- nad. Slutsatsen blir att den mellanvärdiga produktgruppen endast i undantagsfall har ekonomiska eller marknadsmässiga möjligheter till en global expansion. En övergripande bild av hur sambandet mellan de olika grup- perna, dess geografiska flöden och varuvärde samt transportkost- naden per volymenhet är fördelat visas i följande figur. 92 Industrins nuvarande och framtida krav Figur 4.17 Sambanden mellan olika faktorer Industrins nuvarande och framtida krav 93 Varuvärde/volym och lastbärare/transportslag Vi konstaterade under steg 1 att val av lastbärare och transportslag har stor betydelse vid utformning av olika transportsystem. Valet av transportsystem och därmed även lastbärare påverkas i viss utsträckning av produkternas värde. Detta samband är inte helt tydligt i och med att många av branscherna använder sig av stan- dardiserade lastbärarsystem som mer eller mindre kan användas på en global basis. Ett av de tydligaste sambanden är att lågvärdiga produkter i större utsträckning transporteras i bulk än de två övriga värde- grupperingarna som enbart i ringa utsträckning använder sig av bulk som lastbärare. Utöver detta finner man även att de lågvär diga produkterna mer frekvent använder sig av speciallastbärare, vilket också förekommer inom de övriga grupperna men i betydligt mindre omfattningen. Utöver lastbärarsambanden inom den lågvärdiga produktgrup- pen har det inte utkristalliserats några andra tydliga samband. Detta beror delvis på att det är produktens karakteristika och inte dess värde som styr valet av lastbärare. Massaved, läkemedel och livsmedel är t.ex. produkter där det är produkternas egenskaper som styr valet av lastbärare. Kombinerar vi däremot alla fakto rerna så finns det ett samband mellan de geografiska flödena och lastbärare/transportslag med varuvärde/volym som en centralt sty- rande faktor. Sambandet mellan varuvärde/volym och lastbä- rare/transportslag blir tydligare om vi ser till faktorn transportslag separat. Produkter med högt varuvärde transporteras då oftast med flyg eller lastbil medan låga varuvärde oftast innebär sjö- eller järnvägstransporter. Sambanden i sin helhet I en avslutning av detta avsnitt gör vi en sammanställning av sam- banden mellan de tre analyserade faktorerna. Vi kan fastställa att både de lågvärdiga och de högvärdiga produkterna har ett likartat förhållande när det gäller geografiska flöden. 94 Industrins nuvarande och framtida krav används i första hand flygfrakt och sjöfrakt som transportalter nativ. Vid dessa alternativ är standardpallen den mest använda av de mindre lastbärarna, containern dominerar bland de stora last- bärarna, detta oberoende transportslag. I inledningen av steg 2 fann vi att de lågvärdiga produkterna i viss utsträckning transpor terades som bulk vid globala transporter. Mindre speciallastbärare används också, primärt i kombination med en större lastbärare som t.ex. container. Vid godsflöden till den europeiska marknaden, som till stor del är en närmarknad, så är gods inom alla tre värdegrupperingarna representerat. Både med avseende på lastbärare och övriga fakto rer så är den svenska marknaden relativt likartad övriga , sambanden som anges här gäller därför både för den svenska och den övriga europeiska marknaden. För att få en uppfattning om användningen av lastbärare är det lämpligt att analysera vilka transportslag som är aktuella i olika relationer. Inom är lastbilen det dominerande transportslaget ur ett svenskt perspektiv (lastbilen dominerar ännu mer ur ett intereuropeiskt perspektiv), till följd av lastbilens dominans blir olika små lastbärare domine rande och då främst standardpallen. Vid transporter till Iberiska halvön transporteras gods i betydande omfattning med fartyg vil ket innebär att containern och bulk dominerar som lastbärare. Även vid transporter med järnväg förekommer ungefär samma lastbärar- struktur som vid fartygstransporter. Det kan vara problematiskt att finna tydliga samband där alla faktorer ingår, ett företag kan i sina totala varuflöden ha flera olika flödesstrukturer beroende på betydelsen av de faktorer (geografi, varuvärde, lastbärarkrav) som vi redovisat. Det finns ringa enhet- lighet inom en bransch eller varugrupp när vi ser hur transport- systemen är uppbyggda . har vi funnit att det är några faktorer som är styrande och som måste vara utgångspunk ten för sambanden mellan de faktorer som bestämmer flödes- strukturerna. Varuvärde/volym är den mest grundläggande faktorn för sambanden i ett varuflöde. Med utgångspunkt i varuvärdet och beroende på den geografiska destinationen reduceras valet av transportslag och lastbärare i varuflödet. Om man utgår från varu- Industrins nuvarande och framtida krav 95 värdet så är det främst själva produktens egenskaper och krav som bestämmer sambanden och val av alternativ i ett flöde. I figuren nedan speglar tjockleken på sambanden flödesvolymernas storlek även om det inte finns exakta gränser. Primära samband i transportsystemen 4.6Exemplifiering av transportsystem, steg 3 I detta tredje steg formulerar vi några transportsystem som kan ses som typsystem för olika branscher och marknader. Dessa system beskrivs och redovisas utifrån de samband och specifika krav som identifierats i tidigare steg i detta kapitel. Vi gör en huvudindel ning i tre kategorier som i första hand är baserade på flödenas geografiska karaktär. Indelningen är Globalt, och . I denna kategori innefattas produkter som hänförs till den mellan- värdiga produktgruppen, övriga värdegrupper kan även finna tillämpning inom det beskrivna transportsystemet. För att uppnå en geografisk täckning av hela behövs i regel ett flertal omlastningspunkter. Ett system kan ha en utformning där det ingår samlastningsterminaler, spridningspunkter och centrallager. 96 Industrins nuvarande och framtida krav I systemet använder företagen främst lastbil som transport medel. I ett svenskt nationellt system används också i vissa rela tioner och för vissa godsslag järnvägen, det är då en koncentration till speciella tunga flöden på långa avstånd, de nya privata järn vägsföretagen utför transporter också på kortare sträckor. När det gäller lastbärare och lastbilstransporter så är standardpallen den vanligast förekommande, men det finns även flera speciallastbärare som är anpassade efter produkterna som t.ex. blomcontai ner. Det finns även planer på ett intermodalt system för att effekti vare kunna täcka glesbygden i främst . Slutligen sker många av direktleveranserna från (importgods) till i 40 fot containrar som antingen kan transporteras med järnväg eller lastbil. De huvudsakliga krav som finns på transporten är att den skall vara mycket tidsflexibel till ett konkurrenskraftigt pris. Även mil- jöfrågorna har stor betydelse, vilket har tagit sig uttryck i att före- tagen gör noggranna analyser av de transportörer som man använ- der sig av. Alla menar att en transport skall vara effektiv, vad detta innebär är inte alltid så lätt att definiera och i praktiken är det transportpriset som blir avgörande. Kategorin med som distributionsområde är här uppbyggt kring en produktgrupp som är positionerad i gränssnittet mellan lågvärdiga- och mellanvärdiga produkter. Det europeiska trans- portsystemkonceptet kan i princip appliceras på alla varukatego rier. I jämförelse med andra varukategorier har transporten här en relativt stor betydelse och inom vissa företag ser man transporten som strategiskt viktig. Vi exemplifierar ett europaflöde genom att beskriva ett företags transportsystem. Företaget har en väl utvecklad transportavdelning som ansvarar för utvecklingen av transportupplägg och den dag liga transportverksamheten. utnyttjar företaget både lastbil, fartyg, järnväg och flyg i varierad utsträckning. Valet av transportslag beror på produkternas värde och dess geografiska Industrins nuvarande och framtida krav 97 Man kan enkelt säga att allt inom är snabb- flöden och transporteras med olika varianter av kombinerade sys- tem. Detta tar sig ofta uttryck i att de kör godset på trailer med järnväg ner till för vidare transport inom med lastbil (trailer + dragare). Det förekommer även att trailern skickas med järnväg ännu längre söderut. En stor del av de pro dukter som går med fartyg transporteras till och de produkter som transporteras med flyg är uteslutande högvärdiga produkter. Vagnslasttrafik med järnväg används endast i begrän sad omfattning, anledning härtill är att järnvägen saknar den nöd- vändiga flexibilitet som företaget behöver i sina transportupplägg. Företaget använder enbart standardpall och trailers som last- bärare. Trailersystemet är uppbyggt så att transportören ställer tomma trailers till företagets förfogande, dessa lastas och ställs därefter på en uppställningsplats för schemalagda avhämtningar. De kvalitetskrav som ställs på transporterna är att systemet måste ha en hög leveransprecision, skall systemet vara kost- nadseffektivt i relation till de transporterade varornas varuvärde. Företaget har miljökrav på transporten även om kraven inte direkt är specificerade utan de räcker ofta med den miljömedvetenhet som råder inom transportföretagen. Servicegraden är ytterligare en faktor som företaget värderar högt. Ett utvecklat globalt transportsystem krävs av de tillverkande företag som arbetar på världsmarknaden, systemet skall i princip täcka alla marknader. Det system som beskrivs här omfattar trans- porter av högvärdiga produkter, systemet som sådant kan knappast appliceras på lågvärdiga produkter, det finns inte heller samma behov av marknadstäckning för produkter med låga varuvärden. I ett globalt transportsystem ställs stora krav på transporterna, att systemet fungerar har avgörande betydelse om ett tillverkande företag skall kunna verka på en global marknad. Ett exempel på specifika krav på transportsystemet är att godset under långa transporter utsätts för speciella påkänningar som temperaturskill- 98 Industrins nuvarande och framtida krav nader och fukt. De transportslag som oftast ingår i ett globalt system är fartyg och flyg, medan lastbil och järnväg främst är aktuella vid matartransporter. Fartygstransporter är endast aktuellt vid transporter med lågvärdigt gods. De lastbärare som används i de globala systemen är främst standardpall, bulk och flygcontainrar. Genom att flygfrakten har stor betydelse för högvärdiga produkter medför det att flygcontain- rarna är en viktig lastbärare i de globala systemen. De tillverkande företag som arbetar globalt värdesätter ledtiden och kvaliteten generellt, man betonar särskilt säkerhetens betydelse. Detta inne bär bl.a. att chaufförerna inte får lämna en lastad bil utan att de låser in den i ett inhägnat område och att de inte får lämna några papper i bilen som har med transporten att göra. När det gäller kvalitetskraven mer konkret så är möjligheten till tempererade transporter inom olika temperaturspann av stor bety- delse, vid transporter mellan olika temperaturzoner är risken stor för kondens i lastbärarna. Ett annat kvalitetskrav som företagen ställer är att transporterna utförs på ett miljövänligt sätt. De trans- portköpande företagen har även krav på att fordonen skall vara utrustade för GPS detta gäller transporter med lastbil vilket i prin- cip innebär alla transporter inom De transportlösningar som företagen arbetar med bygger på fasta avgångar, via har företagen kontakt med transportörerna. En första tanke vore att det endast är stora transportföretag som anlitas för de beskrivna transporterna, men företagen föredrar ofta mindre företag, vilka gärna skall ha en lokal förankring. Vid utle- veranser är det alltid det säljande industri- eller handelsföretaget som styr transporterna. I beskrivningen av transportsystem har vi inte specifikt berört kombitransporter (kombination av bil- och järnvägstransporter). Utgångspunkten har varit de renodlade transportslagen och i sys- tembeskrivningarna de kombinationer som företagen utnyttjar, kombitrafik ( lastbil-järnväg), är då en kombination som används. I samband med lastbilstrafikens ökning och dess miljöbelastning menar vissa att kombitrafiken utnyttjas i relation till dess möjliga Industrins nuvarande och framtida krav 99 Det finns flera skäl härtill, ett är organisationen och huvudmannaskapet. måste kombitrafiken (eller kombinerade transpor ter) utvecklas och då inte minst i europatrafiken. Det kan vara en dellösning för vägtrafiken i där biltrafiken kombineras med järnväg och sjöfart genom standardiserade lastbärarsystem (växelflak och containers). I ett europaperspektiv finns många frå- gor, inte minst politiska, att lösa för en avgörande utveckling av kombitrafiken. Ett transportsystem med kombitrafik kräver en huvudman som är ansvarig för hela transportflödet. 4.7Framtida transportsystem, steg 4 I denna sista del görs en sammanställning av faktorer som har framkommit som betydelsefulla i de föregående stegen i detta kapitel, utifrån dessa resultat formuleras här framtida transport- system. Det är då system som bygger på den empiriska datan. Vid bedömningar av framtida transportsystem utgår vi från de primära geografiska områden som företagen i studien anser kom mer att vara av stor betydelse för utvecklingen av framtida mark nader. Man måste då frigöra sig från gamla strukturer eftersom det kommer att ställas nya krav på de framtida transportsystemen. De geografiska marknader som företagen tror kommer att utvecklas är dels den asiatiska marknaden, dels den östeuropeiska. Områdenas delmarknader kommer att uppvisa olika tillväxttakt och präglas av konjunktursvängningar. De nya marknaderna kommer att kräva ett stort antal skilda transportlösningar. Marknaden i har totalt sett expanderat relativt mått- ligt under ett flertal år med stora skillnader mellan länderna, vi kan också se betydande tillbakagångar i flera länders BNP. Utveck- lingen har bidragit till en viss försiktighet hos de svenska företagen men den generella inställningen hos företagen är att den östeuropeiska marknaden har en intressant utvecklingspotential. Med tanke på att den östeuropeiska marknaden är ytterst skif- tande i fråga om ekonomisk utveckling och tillväxt så vill de 100 Industrins nuvarande och framtida krav svenska företagen finna en stabil etableringsbas för verksamheter i dessa länder.