sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — 11.6.2Beskrivning av ambitionsnivåer med konsekvenser Nedan beskrivs tre olika ambitionsnivåer för att nå de föreslagna etappmålen. Ambitionsnivåerna skiljer sig genom att slutåret varierar för när etappmålen ska vara nådda. Att slutåren inte skiljer sig beror på att EU:s kommande vattendirektiv ger berörda länder på sig att ta fram åtgärdsprogram från och med att direktivet träder i kraft. I tabell 11.1 beskrivs de tre handlingsalternativen samt miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser av dessa. Grundvatten av god kvalitet 387 Handlingsalternativ och konsekvenser. * Skydd av geologiska avlagringar skydd mot förändringar av * Skyddsområden för allmänna och enskilda vattentäkter är * Åtgärdsprogram enligt EU:s Miljökonsekvenserna skiljer sig inte nämnvärt mellan Alla tre alternativen leder till att generationsmålet kan nås. För de allra flesta vattentäkter kan God dricksvattenkvalitet och God kvantitativ status nås till 2010. för att nå ned till haltnivåer där påverkan på växter och Kostnader –/år Som nivå LÅG. Som nivå LÅG. Kan bli svårt att 388 Grundvatten av god kvalitet Figur 11.1 Fördelning av åtgärdskostnader för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet uppdelat på offentliga utgifter och kostnader för sektorernas miljöanpassning. Konsekvenser av ambitionsnivå LÅG Etappmålen nås 2012. Etappmålen 1 och 2 som rör grundvattnets kvantitativa tillstånd innebär att bevarandet av viktiga vattenresurser tydliggörs och de ges ett skydd bl.a. för framtida behov. Etappmål 3 som syftar till att skapa god dricksvattenkvalitet ger positiva effekter på folkhälsan på grund av minskade halter av nitrat, metaller och andra föroreningar. Omkring ett sextiotal vattentäkter behöver åtgärdas för problem med för höga nitrathalter varför åtgärderna kan koncentreras till ett fåtal områden. Åtgärderna i etappmål 4 leder till att påverkan på Grundvatten av god kvalitet 389 grundvattenberoende biotoper minskar. Kraven med avseende på för- oreningshalter är strängare för Grundvatten av god status som anges i etappmål 4 än föreskrifter som anges av etappmål 3. Skälet är att organismer i naturmiljön är känsligare än människan. Fort- satta åtgärdsinsatser behövs därför efter 2010 för att generationsmålet ska nås. De årliga medelkostnaderna –2010 är: Kostnader för sektorsanpassning täcks delvis genom ersättning från offentliga medel. Offentliga utgifter: ca /år. Se diagram och beräkningar bilaga V.11. Kostnader för anpassning av verksamheter/sektorer finns redovisade under Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Giftfri miljö, God bebyggd miljö och Säker strålmiljö. I övrigt se under ambitionsnivå MEDEL. Se under ambitionsnivå MEDEL. Konsekvenser av ambitionsnivå MEDEL Samma som ambitionsnivå LÅG, men etappmålen nås 2010 varför återhämtningen i miljön går något snabbare. Den årliga medelkostnaden –2010 är: Kostnader för sektorsanpassning täcks delvis genom ersättning från offentliga medel. Offentliga utgifter: /år. Se diagram och beräkningar bilaga V.11. Kostnader för anpassning av verksamheter/sektorer finns redovisade under Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Giftfri miljö, God bebyggd miljö och Säker strålmiljö. 390 Grundvatten av god kvalitet Med föreslagna åtgärder undvikes alternativa kostnader som annars skulle ha uppstått. Exempel på sådana är om vattenresurserna slås ut eller tillgången begränsas t.ex. av saltvatteninträngning. Då blir det nödvändigt att söka nya vattentäkter på längre avstånd vilket medför ökade kostnader. Bättre hälsa genom bättre dricksvattenkvalitet kan innebära lägre sjukvårdskostnader. Samordnad vattenförsörjning kom- muner emellan kan ge intäkter till kommuner med goda tillgångar och begränsa kostnaderna för andra som genom t.ex. överuttag riskerar att förstöra sina tillgångar. Etappmålen kan innebära att nya skyddsområden behöver upprättas vilket påverkar enskilda näringsverksamheter. I bilaga 1 ges en upp- skattning av hur många skyddsområden det kan handla om. Ersättning till näringsidkare kan bli aktuell om verksamheten måste förändras. Långsiktigt kan effekterna av god vattenkvalitet bli mycket positiva för sysselsättningen då övriga visar intresse av företagsetablering där tillgången till god vattenkvalitet är en förutsättning för långsiktig produktion. bedöms som en rimlig tid för att kommuner och länsstyrelser ska hinna vidta föreslagna åtgärder. Konsekvenser av ambitionsnivå HÖG Samma som ambitionsnivå LÅG, men målen nås 2008, varför åter- hämtningen i miljön går snabbare. Den årliga medelkostnaden –2010 är: Kostnader för sektorsanpassning täcks delvis genom ersättning från offentliga medel. Offentliga utgifter: /år. Se diagram och beräkningar bilaga V.11. Kostnader för anpassning av verksamheter/sektorer finns redovisade under Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Giftfri miljö, God bebyggd miljö och Säker strålmiljö. I övrigt se under ambitionsnivå MEDEL. Grundvatten av god kvalitet 391 Se under ambitionsnivå MEDEL. Kommunernas ekonomiska och personella resurser kan bli ansträng- da om målen ska nås . 11.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Alla tre ambitionsnivåerna leder till att generationsmålet kan nås. För de allra flesta vattentäkter kan God dricksvattenkvalitet nås , liksom målet för grundvattnets kvantitativa status. För att nå ned till haltnivåer för God grundvattenstatus där påverkan på växter och djur undvikes tar det dock . Ambitionsnivå MEDEL föreslås därför att revideringen av kommunala översiktsplaner, där kommunernas vattenförsörjningsplaner är inarbetade, inte bör skjutas upp längre än . Översiktsplanerna utgör en viktig vägledning för den framtida användningen av mark- och vattenresurserna. Ju förr planerna är reviderade och beslutade, desto större är möjligheterna att bevara viktiga grundvattenresurser. Ambitionsnivån MEDEL innebär tillräcklig tidsrymd och rimliga årliga kostnadsnivåer för analys av kommunala och regionala vattenbehov i ett långtidsperspektiv, för att bedöma de befintliga grundvattenresurserna samt för möjligheten att utnyttja geologiska formationer för konstgjord infiltration. Ambitionsnivå MEDEL stämmer även bäst med inriktningen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten dvs att åtgärdsprogram ska vara framtagna från det att direktivet träder i kraft. 11.7.1Normativa, ekonomiska och informativa Generellt gäller att det i första hand är en kombination av normativa och informativa styrmedel som behövs för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. De normativa styrinstrumenten finns i huvudsak redan i form av och PBL. Därtill kommer de författningsändringar som krävs för att införliva det kommande EG- direktivet för vatten. EU:s kommande ramdirektiv för vatten kommer att ställa krav på åtgärder för att bl.a. grundvattnet skall nå en god kemisk och kvantitativ status. Direktivet, som skall omsättas i svensk lagstiftning, blir däri- genom ett av de viktigaste styrinstrumenten för att samtliga delmål inom miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet ska nås. 392 Grundvatten av god kvalitet föreslagna direktivets artikel 8 ska medlemsstaterna fastställa alla vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten och som ger mer än i genomsnitt eller betjänar mer än 50 personer. Vidare skall dessa vattenförekomster säkerställas och ges ett tillräckligt skydd i syfte att undvika försämring av deras status. Säkerhetszoner kan upprättas för vattenförekomsterna. Direktivet gäller även för vattenförekomster som är ämnade att användas för dricksvattenför- sörjning. Även kvalitets- och kvantitetskontroll av infiltrerande vatten regleras av ramdirektivet. Kontroll behöver göras bara om risk finns för att grundvattnet i en förekomst inte kan nå god grundvattenkemisk status. En anpassning av Allmänna råd för skyddsområ- den och skyddsföreskrifter till EU:s kommande ramdirektiv för vatten, bör ge länsstyrelser och kommuner ett ändamålsenligt tolkningsunderlag och därigenom bidra till att etappmål 2 och 3 kan uppfyllas. Läns- styrelser och kommuner har möjligheter att med utgångspunkt från 7 kap. 21 och 22 §§ peka ut vattenskyddsområden till skydd för grund- eller ytvattentillgång som utnyttjas eller kan komma att utnyttjas som vattentäkt liksom för geologiska avlagringar som anses särskilt lämpliga för anläggningar för vattenförsörjning. 3 kap. 8 § kan tillämpas som stöd för att utse mark- och vattenområden av riksintresse för anläggningar för vattenförsörjning. För att vattentillgången som sådan skall få motsvarande status behöver miljö- balken ändras. Vi föreslår i avsnitt 19.4 att möjligheten bör utredas att införa motsvarande skydd för vattentillgångar som sådana. Det kan med utgångspunkt i förslag (SOU 1995:45) övervägas att föra in ett krav om att viktiga grund- och ytvat- tenförekomster skall redovisas i kommunernas översiktsplaner. Detta leder bl.a. till en ökad medvetenhet och kunskap om grundvattnets förekomst, och kan användas vid beslut om exploatering för bebyggel- seändamål, industriverksamhet eller annat. Vi föreslår att kommunerna ska revidera sina översiktsplaner med avseende på skyddet av grund- vattenresurser. I 8 kap. 6 § PBL och 9 kap. 10 § finns det stöd för att införa begränsningar för grundvattenuttag i områden där risk för brist och saltvatteninträngning föreligger. Denna möjlighet har inte nyttjats fullt ut, eftersom kommuner och länsstyrelser inte alltid har haft ett tillräckligt bra underlag för att bedöma för vilka områden det föreligger särskilda skäl för att vidta åtgärder mot överuttag. De vattenförsörj- ningsplaner som ingår i vårt förslag syftar till att förbättra kunskaps- underlaget och därmed också förutsättningarna för att tillämpa befintliga lagar för att nå etappmål 2, dvs. att förhindra långsiktiga förändringar av Grundvatten av god kvalitet 393 Härvidlag bör också möjliga åtgärder för att minska vattenförbrukningen beaktas. Det finns också möjlighet att meddela föreskrifter om inskränkningar av att använda mark och vatten. Med stöd av 12 kap. 10 § kan begränsningar av antalet djur och försiktighetsmått för göd- selhanteringen och växtodlingen inom lantbruket föreskrivas. Bestäm- melser om spridningen av bekämpningsmedel finns i 14 kap. . har givit ut Allmänna råd (97:3) om spridning av bekämpningsmedel, dessa råd håller på att revideras. Implementeringen av EG:s avfallsdirektiv kommer att bidra till minskad föroreningspå- verkan från deponier, vilket beskrivs närmare under God bebyggd miljö. För att t.ex. målet för nitrat i grundvatten ska nås i sydligaste kan det behövas mycket drastiska omställningar inom jordbruket. Ett utökat antal skyddsområden eller i övrigt skärpta bestämmelser för verksamheter kan innebära att pågående markanvändning påverkas. Ersättningskrav för inskränkningar i markanvändning måste prövas och utvärderas i varje enskilt fall och bl.a. mot vad som kan krävas med stöd av allmänna hänsynsregler. Detta finns beaktat i kostnads- beräkningarna i bilaga V.11. finns risk för att brunnsborrningar och energiborrningar kan leda till negativa effekter på dricksvattenförsörjningen. Brunnsborrning får utföras av vem som helst utan förkunskaper. Ett första steg till förbättringar är det program som är under utarbe- tande vid SGU i samarbete med bl.a. brunnsborrarnas branschorgani- sationer. Det syftar till att borrentreprenörer ska vara ackrediterade för vatten och energiborrning . Utbildning för myndighetspersoner på avrinningsdistrikts-, läns- och nivå kring EU:s vattendirektiv med avseende på metoder och underlag för tillämpning av direktivet bör genomföras av , och . En grundläggande utbildning bör vara genomförd 2004. Utbildningsansvarig myndighet bör tillse att kunskaper om för- bättrade planeringsunderlag och åtgärd/effekt- och beslutsstödmodeller kontinuerligt överförs till avrinningsdistriktens myndigheter. För att kunna fastställa skyddsområden och skyddsföreskrifter måste kommunerna göra bedömningar av hur olika verksamheter i området kan påverka en viss vattentäkt och hur föroreningar sprider sig i mark 394 Grundvatten av god kvalitet Dessutom behöver kommunerna göra bedömningar om hur åtgärder kan bidra till minskad belastning. För att förbättra denna typ av beslutsunderlag behövs forskning som utvecklar modeller för att analysera effekter av åtgärder i markanvändningen och med vars hjälp effekter av skyddsåtgärder och alternativ utformning av skyddsområden kan analyseras. Vidare behövs forskning kring hur uttag av berg och jord och sanering av förorenad mark påverkar grundvattnets status. Ytterligare ett område som behöver utvecklas är beslutsstödsmodeller som kan användas vid olyckor. En omständighet som kan ha bidragit till att grundvattenfrågorna behandlats mycket fragmentariskt är att myndighetsansvaret med avseende på grundvattnet är mycket splittrat. SGU är den myndighet som har huvudansvaret när det gäller kunskapsförsörjningen. har ansvar för vattenförsörjningen i samhällsplaneringen, Naturvårds- verket har ansvar för föroreningspåverkan av grundvatten och arbetar med skyddsföreskrifter för vattentäkter, har ansvar för grundvatten som pumpats upp i syfte att användas som dricksvatten. Det finns alltså inget centralt myndighetsansvar för enskild vattenför- sörjning. (SOU 1995:45) föreslog att Livs- medelsverket skulle få ett huvudansvar för att i samverkan med SGU arbeta för att ett åtgärdsprogram för bättre vatten från enskilda brunnar skulle komma till stånd. Vi föreslår att SGU får ansvar för naturresursen grundvatten i enlighet med vad SGU föreslagit om sitt särskilda sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Utgående från SGU:s instruktion innebär det att SGU ges ett särskilt ansvar för att arbetet med ekologisk hållbar utveckling förs framåt inom sektorn naturresursutvinning, som bl.a. innefattar utvinning av grundvatten (SGU rapport ). Till skillnad från andra naturresurser som faller inom SGU:s sektorsansvar nybildas grundvatten kontinuerligt och en viktig aspekt på ansvaret är att verka för att bevara grundvattenförekomster så att de kan utgöra en källa för grundvatten av god kvalitet. SGU:s verksamheter på grund- vattenområdet utgör och skall utgöra en ett stöd för sektorsövergripande ansvar för miljö- och hushållningsfrågor. Livs- medelsverket har ett ansvar för frågor som gäller dricksvattnets kvalitet och beredning men detta inbegriper inte effekter på grundvatten- förekomstens mängd och kvalitet. Grundvatten av god kvalitet 395 Det internationella förhandlingsarbetet och avtalen som bidrar till minskade långväga transporter av olika slags föroreningar bidrar till en förbättrad grundvattenkvalitet. Redovisningar av detta finns under respektive miljökvalitetsmål. 11.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med mil- jökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen för att nå miljökvalitetsmålet be- höver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Grundvattentillgång och grundvattenkvalitet varierar mellan olika delar av landet liksom behovet av och förutsättningarna att genomföra åtgärder för att säkerställa tillgång och kvalitet. Som underlag för åtgärder för säkerställandet behövs utvecklad regional och lokal kun- skap om grundvattnet. Sådant underlag behövs också för att kunna till- godose grundvattenfrågorna bl.a. vid överväganden om mark- och vat- tenanvändning. Länsstyrelserna har ett samordningsansvar vad gäller de mellan- kommunala vattenförsörjningsfrågorna. De behöver också sammanställa uppgifter om de framtida regionala vattenförsörjningsbehoven. Detta behövs som underlag vid ställningstagande i exploateringsfrågor, natur- och miljövård, materialförsörjningsfrågor. Allmänt bör vatten- försörjningsfrågorna få en mer central roll i samhällsplaneringen och skyddet kring viktiga vattenförsörjningsområden stärkas. I vissa om- råden är en regional långsiktig planering nödvändig. Kommunerna kan i sin översiktsplanering bygga upp ett samlat kunskapsunderlag om mark och vatten som ger vägledning i frågor som berör nuvarande och framtida vattenförsörjning. I översiktsplanen kan bl.a. anges områden där särskild hänsyn bör tas till risk för påverkan på grundvattnets kvalitet eller kvantitet. 396 Grundvatten av god kvalitet För att genomföra etappmålen föreslås ovan särskilda åtgärder på regional och lokal nivå beträffande underlag och åtgärder. Enligt för- slaget bör kommunerna kartlägga och redovisa 1.tätorternas vattenbehov och tillgänglig vattenkvalitet, 2.tillgången på lämpliga ytvattenresurser och isälvsavlagringar för uttag av naturligt eller konstgjort grundvatten, 3.glesbygdens vattenförsörjningsbehov och tillgängliga resurser, 4.brister i vattenförsörjningen t.ex. skyddsbehov av vattentäkter, 5.markområden och ekosystem som är känsliga för förändringar i grundvattennivåer och grundvattenflöde, 6.system för övervakning av grundvattennivåer och kvalitet där exploatering av känsliga mark- och grundvattenområden pågår eller planeras. Vidare bör länsstyrelserna inventera jordbrukets, industrins och andra vattenanvändares kvalitets- och kvantitetsmässiga behov av vatten. Med utgångspunkt från inventeringen och de kommunala redo- visningarna bör länsstyrelserna i samarbete med kommunerna utveckla samordnade lösningar på vattenförsörjningen i regionen, vid behov även mellanregionalt. bör regionala vattenhushållningsprogram finnas. bör kommunerna ha upprättat vatten- försörjningsprogram och redovisat anspråk och skyddsbehov i över- siktsplanerna. De bör också på annat sätt ha säkrat vattenförsörjningen. bör i regioner med behov av lämpliga markområden för grundvattenbildning sådana ha identifierats och skyddats. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna re- gionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrelser och kommuner och program och andra kunskaps- och planerings- underlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. Grundvatten av god kvalitet 397 samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 11.2 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Delmålen är genomgående svåra att följa upp på ett acceptabelt sätt med de indikatorer som är tillgängliga . Påtagliga behov av att sammanställa data finns och i flera fall torde också en utökad prov- tagning krävas. Uppföljningen av etappmål 4 om åtgärdsprogram för EU:s kom- mande ramdirektiv för vatten försvåras dessutom av att direktivet ännu inte är antaget och det ej heller har klargjorts hur ansvaret för åtgärder och uppföljning fördelas i . Elva av tretton indikatorer under Grundvatten av god kvalitet finns med i geologiska undersöknings eller upp- följningssystem för miljökvalitetsmålen. Motiv för valet av dessa indi- katorer finns i dessa rapporter. De två resterande indikatorerna, num- mer 90 och 96, behövs för att kunna följa upp delmålet etappmål 2 om grundvattennivåer och markstabilitet respektive etappmål 4 om åtgärds- program enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. Indikator 90 har föreslagits av . 398 Grundvatten av god kvalitet Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet med tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) delat på dricksvatten, industrivatten och bevattning (D,R). databas för vattentäkter vid Indikatorn finns även i Areal vegetabilisk och mängd animalisk produktion inom jord- bruket fördelat på typ av gröda av var stor påverkan av respektive djurslag (D). finns även i kap. 7, 12, 14, Påverkan (P) Nedfall av försurande ämnen och överskridande av kritisk belast- ring för att beskriva regional ning i skogsmark och sjöar (P). även i kap. 6, 7, 12, 15, 17. vägsalt fördelat på län (P). närområden längs vägar. Status (S) Alkalinitet och pH i kommunala ningens stationsnät (S). för ajourhållande (vatten- täktsbas vid SGU). R, E1, E2 med risk för saltinträngning eller förändring som kan påverka mark- stabilitet eller ekosystem (S,R). Även indikator för gjorda Mäter även risk för sättningsskador för hus. Grundvatten av god kvalitet 399 Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Inverkan (I) Årliga kostnader för korro- sionsskador i mark orsakade av försurande utsläpp eller vägsalt (I). Områden med brunnar som ej uppfyller krav på god dricksvatten- Kan indirekt indikera på- vattenkungörelse (I,R). verkan på sjöar och vatten- drag av kväve och organiska även i kap. 7. Respons (R) E1, E2, E4 (R). databasen vid SGU. Antal geologiska bildningar av betydelse för vattenförsörjning som har skydd mot exploatering enligt Även mätt som andel av alla (R). större geologiska bildningar. Kan ajourhållas i vattentäkts- R, E3, E4 EU:s (EG) direktiv om deponering (R). även i kap. 18. Andel kommuner med vatten- R, E1, E2 SCB, & Svenska försörjningsplaner (R). Indikatorn finns även i kap. Pa, E3, E4 kommande vattendirektiv (R). nya "Vattenmyndigheter". 400 Grundvatten av god kvalitet *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , , Geologiska Undersökning (SGU), () och ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa använd- ningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår att Geologiska Undersökning ges i uppdrag att undersöka möjligheter till att förbättra uppföljningen via indikatorer för föreslagna delmål bland annat genom upprättande av en vatten- täktsdatabas med uppgifter om grundvattenförekomster, skyddsområden och grundvattenkvalitet. 12 Levande sjöar och vattendrag fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. I beslutet har miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag formulerats på följande sätt; Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. –Belastningen av näringsämnen och föroreningar får inte minska för- utsättningarna för den biologiska mångfalden. –Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. –Sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- och kultur- upplevelser samt bad- och friluftsliv värnas så långt möjligt.