sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Näringslivet har kunskap om de kemikalier man hanterar och substituerar bort från de kemikalier som ska fasas ut. De återstående kemikalierna hanteras så att riskerna minimeras. När produkterna/funktionerna sätts ut på mark- 13 () Publ.nr. 848 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 naden ges kunderna tillräcklig information om dess miljöprestanda för att göra ett medvetet val. Näringslivet blir i större utsträckning ansvariga för att återta produkter när de tjänat ut, vilket medför att material- kretsloppen i ökad utsträckning sluts. Konsekvenser för näringslivet av att nå etappmålen till 2010 Det går inte att enkelt separera effekten av en förstärkt miljöpolitik från trenden i dagens utveckling, givet att IT-utvecklingen kan styras mot miljö- och resurshushållning. Miljökvalitetsmålen kan dock innebära att trenden mot ett mer kunskapsbaserat näringsliv förstärks, med ett uttalat tryck på energi- och transporteffektivisering samt miljöanpassade materialkretslopp. Sammantaget är omställningen sannolikt förknippad med en del inkörningskostnader som kräver resurser i form av investeringar, ut- bildning, tid och engagemang. Detta innebär att näringslivet i ett inle - dande skede kan drabbas av höjda kostnader. När omställningen är gjord är driftskostnaderna i många fall åtminstone oförändrade, i andra fall görs besparingar. Exempelvis kan byte av transportslag/utnyttja flera transportslag för samma transport till att börja med medföra högre kostnader innan transportkedjorna anpassats, omlastningen fungerar etc. Inkörningsproblem kan även väntas av att optimalt utforma funk- tioner/produkter och förpackningar samt systemen för omhändertagande och recirkulering. Konsekvenserna blir naturligt störst för dem som har det minsta utrymmet för att möta anpassningskraven, vilket i stor utsträckning gäller de mindre företagen som har begränsade resurser i form av tid och kompetens att sätta av för miljöarbetet. Trenden verkar dessutom vara den att storföretagen på egen hand driver ett aktivt miljöarbete genom t ex miljöledningssystem, vilket av kostnads- och resursskäl inte alltid är möjligt i de mindre företagen. , Närings- och teknik- utvecklingsverket, har i samarbete med , utvärderat miljöledning i små och medelstora företag. Utredningen visar bl a att vart tredje intervjuat företag redan noterat ekonomiska vinster och att vartannat räknar med att satsningen kan bli lönsam . De företagare som miljöcertificerats räknar inte bara med att behålla sina kunder utan också med att ta nya marknadsandelar. Redan miljöanpassade delar av näringslivet kan få en konkurrensfördel genom att kostnaderna för omställning undviks. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 849 De branscher som valts ut för en något fördjupad konsekvens- beskrivning kännetecknas av att fler än 50 000 personer sysselsätts i branschen/alternativt att branschen har ett stort bidrag till BNP och att branschen står för en stor andel av minst ett miljöproblem. Den totala kvantifierbara kostnaden för näringslivet exklusive areella näringar är beräknad till /år . De stora posterna, av den totala kostnaden, belastar fastighets- sektorn för sanering av sjuka hus och radon samt företag som ska bidra till efterbehandling av mark. Kostnaden för det förebyggande arbetet är förhållande låg ca /år. Därutöver tillkommer en del icke kvantifierade kostnader, främst för åtgärder under miljömålet Giftfri miljö. Verkstadsindustrins drygt 20 000 företag sysselsatte 1998 drygt 360 000 personer i . Nära hälften av verkstadsföretagen var enmansföretag. De flesta större företagen finns inom data, elkraft, tele och elektronik, industrimaskiner, instrument och optik, metallindustri samt bil- och transportindustri. Elektro- och teleprodukter utgjorde ca en tredjedel av den totala produktionen. Branschen är teknikintensiv och kännetecknas av en snabb utveckling. Dock finns en rad processer som är trögföränderliga. Över hälften av den svenska exporten utgörs av verkstadsprodukter och nära två tredjedelar av verkstadsindustrins produktion exporteras. I en undersökning angav av 150 intervjuade företag att kundernas krav utgjorde den starkaste drivkraften för verkstadsindustrins miljöarbete. Verkstadsindustrier (VI) är bransch- och arbetsgivar- organisation för ca 3 000 medlemsföretag med sammanlagt ca 300 000 anställda. VI bedömer att de medelstora och större företagen (>100 an- ställda) är på god väg med miljöarbetet. Fokus i miljöarbetet för att bidra till miljömålen ligger på effektivie - rings- och kretsloppsstrategierna. Verkstadsindustrin nyttjade 1995 av industrins totala energianvändning, men har ett omfattande transportarbete med långväga lastbil.14 Tyngdpunkten i effektiviseringsstrategin bedöms för verkstadsindustrin ligga på effek- tivisering av transporterna. Effektiviseringsstrategin innebär också att man effektiviserar hjälpsystemen för ventilation, belysning och värme. Kretsloppsstrategin betyder för verkstadsindustrin resurseffektivi- seringar såväl internt som för de produkter/funktioner som tillverkas. Verkstadsindustrin använder ca 2 000 olika kemiska ämnen, dock en 14 Överföring av godstransporter från lastbil till järnväg, 2000. 850 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 majoritet i volymer under 10 ton.15 Det kommer att innebära ett arbete med utfasning och ersättning av de ämnen som faller för utfasnings- kriterierna samt en anpassad hantering som minimerar riskerna med de kemikalier man fortsatt använder. Kretsloppsstrategin betyder också att designen av produkter/funktioner utvecklas så att resurseffektiviteten under livscykeln ökar och att recirkulering av material underlättas. Vissa delbranscher tar ett utökat producentansvar för de produkter/funktioner man sätter ut på marknaden. Verkstadsindustrin genererar en mängd olika avfall, varav en stor volym miljöfarligt avfall. Konsekvenserna av anpassningsstrategierna kan inte utläsas gene- rellt. Det handlar om en anpassning som kan variera mycket mellan olika företag. utveckling har visat att nytänkande kan driva fram alternativa lösningar som förenar bättre miljöegenskaper med lägre kostnader. Dock är omställningsarbetet av produkterna/funktionerna på kort sikt förknippat med insatser i form av tid och andra resurser som hade kunnat nyttjas på annat produktivt sätt. Vad gäller effektiviseringar av transporter kan även detta kan medföra en del inkörningsproblem och kräva en del insatser i form av tid och andra resurser för att startas. Det är sannolikt så att de mindre företagen kommer att uppleva de största ekonomiska följderna initialt. Branschorganisationerna har därför en viktig uppgift i att från centralt håll stötta de små företagens miljöarbete. De större företagen har bättre möjligheter att sätta till både ekonomiska och personella resurser för att driva ett aktivt miljöarbete. På förväntas en minskad användning av nyråvara vid till- verkning till förmån för cirkulerat material. När man väl genomfört omställningen av såväl transportarbete som materialhantering finns sannolikt besparingar att göra, vilket väger upp en del av de resurser som initialt tas i anspråk. 15 , rapport 5418. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 851 sysselsätts ca 58 000 personer inom livsmedelsindustrin. Livs- medelsindustrin består av sexton olika industrigrenar i . Livs- medelsindustrin är spridd över hela landet men har störst betydelse ur sysselsättningssynpunkt i , och . Majoriteten av företagen kan klassificeras som små eller medelstora. Den totala omsättningen i livsmedelsindustrin uppgick till . I konsumeras närmare livsmedel . Grödor som potatis, ärter och bruna bönor utgör tillsammans med köksväxter och mejeriprodukter ungefär hälften av den totala livsmedelkonsumtionen mätt i vikt. Branschens huvudsakliga råvaror utgörs av sockerbetor, spannmål, oljeväxter, potatis, köksväxter, frukt och bär, kött av olika slag, fisk och mjölk m.m. Råvarorna erhålls till från jordbruket men även från trädgårdsodling, jakt och fiske.16 Branschen har ett omfattande transportarbete med med långväga lastbil för gods, eller av de totala varutransporterna med lastbil. Den största utmaningen för bran- schen blir troligen att effektivisera sina transporter. Livsmedelsindustrin använde 1995 drygt en fjärdedel av det kommunalt producerade vattnet som används inom industrin. Livsmedelsindustrins egna vattentäkter tillförde dubbelt så mycket vatten.17,18 Effektiviseringsstrategin betyder för livsmedelsindustrin att man effektiviserar sina transporter. Vidare innebär det att energianvändningen i produktionsprocesserna minskas. Med god lönsamhet går det att spara 15–av den energi som köps. Det visar projekt , som drivit i samarbete med ett antal industriföretag. Kretsloppsstrategin innebär för livsmedelsindustrin att man sluter processerna avseende vattenanvänd- ningen och att man tar till vara det organiska avfall som genereras i produktionen. Avfallet kan rötas till biogas och därefter kan man åter- vinna fosforn. Konsekvenserna av anpassningen kan variera mycket mellan olika företag. På kort sikt handlar det om resursinsatser, som dock kan åter- betala sig på genom en effektivare produktions- och distri- butionsprocess. Resurserna som krävs i omställningsarbete på kort sikt hade kunnat nyttjas på annat produktivt sätt. När man väl genomfört omställningen av såväl transportarbete som materialhantering finns 16Naturvårdsverket, rapport 5418. 17Naturvårdsverket, rapport 5418. 18Överföring av godstransporter från lastbil till järnväg, 2000. 852 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 sannolikt besparingar att göra, vilket väger upp en del av de resurser som initialt tas i anspråk. Med skogsindustrin avses massaindustri, pappersindustri och trävaru- industri samt dessa verksamheters transporter av råvaror och produkter. Skogsbruket beskrivs under de areella näringarna. sysselsattes drygt 70 000 personer i skogsindustrin i 46 massafabriker, 50 fabriker som producerade papper och papp samt 2 400 sågverk som produce- rade sågade trävaror.19 Skogsindustrin är mycket energikrävande . De långväga last- bilstransporterna uppgick och en kör- sträcka som motsvarar av de totala varutranspor- terna med lastbil.15 Massa- och pappersindustrin är energiintensiv och förbrukar nära hälften av industrins totala energianvändning och en dryg tredjedel av industrins elanvändning.14 Vid massatillverkningen används ca process- kemikalier och vid papperstillverkning ca tillsatskemi- kalier. För många av dessa saknas kunskaper om kemiska egenskaper som gör det möjligt att bedöma huruvida ett utbyte är fördelaktigt för miljön. Skogsnäringen har producentansvar för returpapper, papp- och kartongförpackningar samt wellpapp. Samtliga återvinningskrav i för- ordningen uppfylls i dag.20 Effektiviseringsstrategin betyder för skogsindustrin att man effekti- viserar transporterna ytterligare. Det innebär fortsatt arbete med effek- tivisering av processer och hjälpsystem för energianvändning. Det senare handlar om ventilation, belysning och reglersystem. Skogs- industrin bör också kunna bli självförsörjande på energi. Kretslopps- strategin innebär för skogsindustrin att man arbetar med att ta fram kunskap om de kemikalier man hanterar och ser över möjligheterna att välja alternativa kemikalier som ger mindre miljöpåverkan samt att man fortsatt återtar sina produkter för materialåtervinning. Slutna processer i massatillverkningen samt en integrering av massa- och pappers- tillverkningen är viktigt för att nå båda strategierna. Konsekvenserna av att miljöanpassa skogsindustrins transporter kan initialt medföra en del investeringar i ruttplaneringssystem etc., som dock betalar till sig relativt omgående och redan har genomförts respektive planeras i flera företag. Det kan, som alltid i fråga om nya metoder, bli inkörningsproblem som kräver resursinsatser. 19Naturvårdsverket, rapport 4985. 20Naturvårdsverket, rapport 5418. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 853 dock besparingar att göra och transportarbetet bedöms kunna reduceras väsentligt. Ett exempel är projekt med att föra över trans- porter från väg till järnväg och sjöfart. Vad gäller kretsloppsstrategin finns inom EG-rätten IPPC-direkivet (Integrated Pollution Prevention and Control). Direktivet anger bl.a. att anläggningarna ska drivas så att alla lämpliga åtgärder vidtas för att undvika förorening särskilt genom att tillämpa bästa tillgängliga teknik, BAT. Kraven i direktivet ska vara uppfyllda . Definitionen på BAT omfattar förutom det som är bästa möjliga teknik i likhet med , även hushållning med råvaror och energieffektivitet liksom utbyte till kemiska ämnen som är mindre farliga. Inom EU tas en beskrivning fram av vad som är BAT för massa- och pappersbruk. arbetar för att den BAT som tas fram blir minst lika strikt som den BAT som tog fram 1992 i omprövningsprogrammet. har gjort bedömningen att skogsnäringens anläggningar i genomsnitt bör kunna nå BAT-nivåerna i omprövningsprogrammet till 2005. Investeringarna i miljövård inom svensk skogsindustri har historiskt sett legat kring 4 miljarder och förväntas även fortsättningsvis ligga på en motsvarande nivå.21 I en studie från Kemikalieinspektionen22 har en majoritet av de intervjuade företagen inom massa- och pappersindustrin redan infört eller har långtgående planer på att införa miljöledningssystem, vilket borde kunna fånga kemikaliefrågorna. Dock berör dessa företags miljöpolicy praktiskt taget aldrig kemikaliefrågorna specifikt. Handel och övriga tjänster Ca 600 000 personer var 1995 sysselsatta med handel och övriga tjänster. Branschgruppen omfattar importörer, grossister, restauranger, hotell, parti- och detaljhandel, bank- och försäkringsverksamhet, övriga finansiella tjänster, post- och telekommunikation, konsultverksamhet och annan uppdragsverksamhet, avfallshantering, avgiftsfinansierade tjänster inom utbildning, vård och omsorg. De största delbranscherna är parti- och detaljhandel av branschgruppens förädlingsvärde 1995, företagsservice av branschgruppens för- ädlingsvärde 1995 och finansiella företag av bransch- gruppens förädlingsvärde 1995.23 Parti- och detaljhandel är den bransch 21Naturvårdsverket rapport 4985. 22Kemikalieinspektionen, PM nr 3/99. 854 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 som har det mest omfattande transportarbetet med långväga lastbil med av de långväga lastbilstransporterna.24 Effektiviseringsstrategin innebär för branschen handel och övriga tjänster effektivisering av såväl gods- och persontransporter som hjälpsystem för ventilation, värme och belysning. Kretsloppsstrategin innebär effektivisering och recirkulering av material t.ex. genom in- samling av förpackningar och papper samt miljöanpassat val av ren- göringsprodukter etc. De finansiella företagen har också en mycket viktig roll för samtliga strategier genom att man indirekt via kreditgivning, kapitalplaceringar och/eller försäkringsgivning kan ställa krav som påverkar verksamheter i hela samhället. har miljö- och kemikaliefrågorna oftast vägt lätt vid ekonomisk företagsvärdering och kapitalplaceringar. Vissa banker och fondbolag har dock börjat erbjuda sina kunder miljöanpassade placeringsalternativ. Med tanke på de stora värden som hanteras har de finansiella företagen stor makt att snabba på omställningen mot ett hållbart samhälle. För att klara detta krävs bl.a. utbildning och information för att öka förståelsen för miljöfrågor och kompetensen såväl i företagens ledning som bland enskilda handläggare. Vid omfat- tande men mindre sannolika miljökonsekvenser kan försäkringspremien vara ett sätt att internalisera de externa effekter som man inte vet den direkta omfattningen av. Försäkringsinstitutionerna har kan också värdera sannolikhet och kostnader för exempelvis klimatstörningar. På så vis synliggörs kostnaderna för växthuseffekten i beslut av olika slag. Försäkringsbolagen finansierar också en stor del av ombyggnads- verksamheten och kan därmed ställa miljökrav. För hela branschen handlar det om att öka personalens medvetenhet för att möjliggöra många mindre miljöförbättringar vilket kräver tid för utbildning och information. Detta kan sedan indirekt ge effekter av många små miljöförbättrande åtgärder som substitution av rengörings- produkter, ökad källsortering och energibesparingar. Konsekvenserna av att effektivisera godstransporterna innebär framför allt för parti- och detaljhandeln initialt investeringar i ruttplaneringssystem och möjligen omstruktureringar av varuleveranser. Kretsloppsstrategin kan ge ökad kostnader för hantering av material. Miljöanpassade matsedlar för restauranger innebär mindre energi- krävande livsmedel. Kostnaderna för råvaruinköp kan hållas oföränd- rade genom en förskjutning från animalier till mer vegetabilier, vilket ger utrymme för t.ex. inköp av ekologiskt odlade produkter. 24 Överföring av godstransporter från lastbil till järnväg, 2000. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 855 Miljöindustrin är inte en bransch i samma bemärkelse som de före- gående, utan definieras utifrån personer med miljörelaterade arbets- uppgifter. Med miljöindustri avses således kärnbranscher som regum- mering, återvinning, partihandel med avfallsprodukter och skrot, avfallsrening, avfallshantering och renhållning samt övrig miljöindustri som konsultverksamhet, forskning, utveckling och utbildning, företag som arbetar med t.ex. förnyelsebar energi eller ekoturism. Personer inom myndigheter eller konsultföretag som arbetar med miljömärkning och certifiering räknas också till den senare kategorin. Det som skiljer den övriga miljöindustrin från kärnbranscherna är att det i större utsträckning handlar om kunskapsföretag i den övriga miljöindustrin.25 Enligt SCB sysselsätter miljöindustrins 8 330 företag i när- mare 95 000 personer, varav 13 000 inom kärnbranscherna. Närmare hälften av alla anställda i miljöindustrin arbetar antingen i byggbran- schen, med förnyelsebar energi, inom miljöteknikföretag eller med andra företagstjänster, huvudsakligen konsultverksamheter. Branschen har en omsättning på och en totalexport på . Sysselsättningen inom miljöindustrin är mindre koncentrerad till storstäderna än sysselsättningen i många övriga branscher. Ett stort antal nya arbeten kan skapas inom såväl kärnbranscherna som den övriga miljöindustrin. Det är svårt att bedöma hur många nya arbetstillfällen det kan röra sig om, men med relevanta politiska beslut finns en stor sysselsättningspotential inom miljöindustrin. Bl.a. förväntas en ökning av småföretag som arbetar med konsulttjänster på miljö- området för att hjälpa andra småföretag som måste svara upp mot starkare kundkrav på miljöområdet. Den stora ökningen av miljörela - terade arbetstillfällen bedöms dock ske genom integrering av miljöfrågor i befintliga arbeten, som en del av en tjänst. , , är den samordnande sektorsmyndigheten för näringslivets miljöarbete. Centrala är även , trafikverken och Godstransportdelegationen samt Kemikalieinspektionen och . 25 De miljörelaterade jobbens framtid i , AMS Ura 2000:1. 856 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Sektorn för energiproduktion omfattar företag som producerar el och värme dels i fristående kraftverk dels i kraftvärmeverk och fjärrvärme- verk. Internationellt är det vanligt att kalla denna sektor för energiom- vandling och då inbegrips också all omvandling av energiråvaror till andra energibärare. Med den definitionen ingår också raffinaderier i sektorn. Vi har dock enligt svensk praxis betraktat raffinaderier som en del av tillverkningsindustrin. , , /Energimyndig- heten och har gemensamt genomfört ett projekt med projektet var bl.a. att formulera långsiktiga miljö- mål för ett uthålligt energisystem. Målen ska ses som en första ansats i ett arbete för att utforma ett hållbart energisystem. Detta system känne- tecknas enligt av: ·Ledningsbunden energi allt vanligare t.ex. fjärrvärme. ·Elproduktionen väsentligen utbyggd på förnybara energikällor. ·Väsentligt ökad energieffektivitet i industriella processer där elbase- rade teknologier spelar en viktig roll. ·Ökad energieffektivitet i bebyggelsen. ·Individuell uppvärmning med fossila bränslen minimeras. ·Det befintliga naturgasnätet utnyttjas maximalt. bedömde att målet Begränsad klimatpåverkan är svårast att uppnå. Med det skisserade energisystemet kan utsläppen av koldioxid reduceras med till 2050 räknat års nivå. Ekonomiska styrmedel och administrativa styrmedel kommer att behövas liksom fortsatt forskning och utveckling. Enligt SCB var antalet sysselsatta ca 30 000 personer och förädlings- värdet ca . Avregleringen av elmarknaden i Sve- rige och EU:s strävan att avreglera energimarknaderna inom unionen 26 Hållbar energiframtid? Slutrapport från samarbetet för ett uthålligt elsystem. (, , och .) SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 857 har förändrat förutsättningarna för marknaden på flera sätt. betraktade man elenergi som en infrastruktur som skulle tillhandahållas i tillräcklig mängd. Produktionskostnaden bestämde elpriset. Dagens system innebär att man betraktar elenergi som vilken annan vara som helst. Därigenom skapas en press på prissättningen och en ökad kon- kurrens. Tillgång och efterfrågan bestämmer nu priset. Det företag som levererar sin vara till lägst pris med hänsyn till dess kvalitet tar nya marknadsandelar. Allt fler kraftföretag har miljöegenskaper med i sin marknadsföring. Denna trend gäller också leveranser av fjärrvärme. Allt fler kunder efterfrågar också s.k. grön el. De strukturella förändringarna på den svenska och nordeuropeiska marknaden medför företagsuppköp, förvärv av aktier, allianser och etableringar av dotterbolag i som i andra länder. svarar de sex största företagen för av elproduktionen i . Utländska elföretag ökar ägandet i och svenska företag in- vesterar i utlandet. Denna trend börjar också skönjas inom fjärrvär- meföretagen där dock marknaden inte är avreglerad. Med dagens skatter och miljökrav i olika länder är produktion av el från koleldade kondensverk billigast på marginalen i det nordeuropeiska elsystemet. Det innebär risk för att efterfrågan på el producerad på mer miljöanpassade sätt kan sjunka. Prispressen på elmarknaden kan även leda till att kraftföretag vid nyinvesteringar väljer anläggningar med låga investeringskostnader framför mer avancerade anläggningar med högre investeringar men med en mer osäker avkastning. Företagen kan också bli mer tveksamma till omfattande kostsamma reparationer, moderniseringar eller ombyggnader av befintliga kraftverk. Styrmedlen är därför viktiga då det gäller att främja teknik med hög verkningsgrad och som baseras på förnybara bränslen. är miljö- balken, kärntekniklagen och strålskyddslagen de viktigaste lagarna. Någon skatt på bränslen för elproduktion förekommer inte. En viss andel av kraftföretagens bränsleförbrukning anser skattemyndigheterna svarar mot en egen förbrukning av energi för lokaler mm. Kärnkraft- verken betalar en produktionsskatt på producerad elenergi. Svavelskatt och kväveoxidavgift är verksamma styrmedel. Elproduktion i vindkraft och med biobränslen ger en högre elproduktionskostnad än såväl befintlig produktion som annan ny elproduktion som det finns en politisk vilja att främja vindkraft och elproduktion med biobränslen. Detta har lett till att olika åtgärder för att främja dessa kraftslag har växt fram. Ett investeringsbidrag och en särskild bonus per kWh ges till producenter av vindenergi. Detta stöd och investeringsbidrag till biobränsleeldade kraftvärmeverk har varit kännetecknande inslag i energipolitiken . 858 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Etappmål som berör sektorn och behov av förändringar