sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Det var vid starten en marknadsplats för katastrofförsäkring men omfattar nu de flesta försäkringsområden (även liv & pension och finansiell risk). Marknadsplatsen är nu helt elektronisk. är CATEX ett av bolagen hos Ll oyds i London.64 63Distribution via INTERNET en dagslända eller framtiden för konsument- skadeförsäkring?, debatt anordnad av . K. och G. Nordholm, Virtuell handel med försäkring, Försäkringsdialogen nr 4 1999. Volym B:210 Bilaga 10 9Vad behövs för att stärka den svenska försäkringsmarknadens konkurrenskraft? En av uppgifter är att föreslå åtgärder för att förstärka konkurrenskraften för finansiell verksamhet i . Detta avsnitt innehåller några uppslagsändar till sådana förslag såvitt gäller försäkringsmarknaden. Effekten av en del åtgärder går att kvantifiera i någon mån medan andra är sådana som generellt kanske skulle kunna förbättra verksamhetsförutsättningarna – och därmed konkurrenskraften – för svensk försäkring men där de direkta konsekvenserna är mycket svåra att beräkna. Med åtgärder för att förbättra konkurrenskraften för svensk försäkring avses här hur konkurrensen kan stärkas gentemot utländsk försäkring på den svenska marknaden antingen i form av gräns- överskridande handel från utlandet eller genom utländska bolags sekundäretablering i . Med i bilden finns även frågan om svensk försäkrings konkurrenskraft på utländska marknader. Detta ligger i linje med direktiven till utredningen som talar om den svenska finansiella sektorns internationella konkurrenskraft. Fråga är emellertid hur konkurrenskraft förhåller sig till effektivitet. Ett av målen för finansiella regleringar sägs ofta vara att främja effektiviteten i det finansiella systemet. Det kan med fog hävdas att effektiviteten är ett överordnat mål som gäller för all privat företag- samhet. Begreppet effektiv konkurrens är nyckeln till förståelsen av nutida konkurrenspolitik och konkurrenslagstiftning, både i och andra jämförbara länder. 65 Lagstiftningen mot konkurrensbegränsningar åsyftar primärt att främja effektiv konkurrens, främst genom att motverka konkurrensbegränsningar av större betydelse. Andra hörn- stenar i en konkurrenspolitik är frihandel och återhållsamhet med offentliga stödåtgärder och detaljregleringar inom olika näringsgrenar. 65I portalparagrafen till konkurrenslagen (1993:20) uttalas att lagen har till ändamål att undanröja och motverka hinder för en effektiv konkurrens i fråga om produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. 66Se U. , Den nya konkurrenslagen, Juristförlaget, , 1993, s. 10 f., och Konkurrensen i – problem och förslag, rapportserie 2000:1, s. 15 ff. Åtgärder som främjar effektiviten kan ofta öka konkurrenskraften men effektivitet och konkurrenskraft kan inte utan vidare jämställas. Effektivitet handlar ytterst om att konsumenterna (hushåll och företag) ska få tillgång till prestationer av god kvalitet till låga priser. Konkurrenskraft är däremot i första hand en fråga för producenterna. I den mån hänsynen till konkurrenskraft och effektivitet inte går hand i hand läggs därför i det följande större vikt vid effektiviteten. De nya regelverket för försäkringsrörelse som trädde i kraft har i betydande grad öppnat upp för en effektivare konkurrens mellan försäkringsbolagen. 67 Frågan är emellertid om reformen är tillräckligt långtgående. I syfte att öka konkurrensen på livförsäkringsområdet upphävdes förbudet mot vinstutdelning till aktieägare i livförsäkringsaktiebolag. Till detta kopplades, i och för sig inte omotiverat, särskilda begränsningar för att säkerställa försäkrings- tagarnas rätt till överskott. Prövostenen för det nya regelverket som helhet blir om det ger incitament till nyetableringar på livförsäkrings- marknaden. Utan verkliga möjligheter till nyetableringar ingen effektiv konkurrens, kan det hävdas. En mindre effektiv inhemsk konkurrens skulle kunna kompenseras av en desto starkare konkurrens från utlandet. EUs inre marknad för försäkringstjänster skulle borga för en sådan. Än så länge fungerar dock den inre marknaden dåligt. Möjligheten till gränsöverskridande handel – utan någon etablering – utnyttjas i mycket liten grad. Vidare sätter nationella skatteregler bl.a. om avdragsrätt för pensionsförsäkring upp hinder. En viss utveckling i positiv riktning kan skönjas men vill EUs medlemsländer göra verklighet av den inre marknaden krävs större målmedvetenhet från flertalet (inklusive ). En från konkurrenssynpunkt viktig fråga gäller möjligheten för en försäkringstagare att flytta sitt livförsäkringssparande från ett bolag till ett annat. Frågan är komplicerad och vid de senaste ändringarna i försäkringsrörelselagen infördes inte någon lagfäst rätt att återköpa eller flytta tillgodohavandet i en konventionell livförsäkring. Konkurrensen och valfriheten på livförsäkringsmarknaden ansågs kunna tillgodoses väl utan att man måste gå så långt som att införa en generell flyttningsrätt. 68 Även här är det dock viktigt att följa utvecklingen och se om marknaden fungerar så att det kommer fram försäkrings- och sparandeprodukter 67En redogörelse för ändringarna i försäkringsrörelselagen finns i avsnitt 2. 68Prop.1998/99:87 s. 325 ff. Volym B:212 Bilaga 10 Det finns väl också anledning att överväga hur man ska främja en flyttningsrätt över gränserna – till att börja med inom EES. Något som skulle kunna effektivisera konkurrensen på försäkrings- marknaden är inträde i EMU, främst genom att en enhetlig valuta skulle ge ökad transparens och bättre valmöjligheter för presumtiva försäkringsköpare. Beroende på försäkringsprodukternas prisläge kan detta vara till fördel för svensk försäkrings konkurrenskraft – men naturligtvis också till omedelbar nackdel. För försäkringstagarna måste en ökad konkurrens i vart fall vara till fördel. Detsamma gäller i princip också för bolagen som blir utsatta för ett förändringstryck vilket kan leda till bättre och billigare och därmed mer konkurrenskraftiga produkter än de som skulle ha kommit fram i en skyddad marknad. En ytterligare fördel för bolagen är att en gemensam valuta eliminerar valutarisken i affärer med andra EMU-stater. Även om man bara ser till branschintresset väger alltså fördelarna med ett EMU- inträde sannolikt över. Denna bedömning stöds av en rapport som brittiska försäkringsförbundet gjorde . Något som är av stor betydelse om ska gå med i är hur tidsplanen för inträdet bestäms. Osäkerhet om den svenska tidsplanen medför kostnader för att upprätthålla en EMU-beredskap. Ett sent politiskt klarläggande om deltagandet orsakar kort genomförandetid med hög resursåtgång och hög kostnad som följd. ger möjlighet till samordning med andra förrändringsprojekt. i första hand har betydelse för branschen får det indirekta effekter för försäkringstagarna. En steg till fördel för svenska försäkringsbolags konkurrenskraft skulle vidare vara att försäkringsrörelselagens placeringsregler blir fullt ut EG-anpassade, framför allt så att det blir en direkt tillämpning av 69 Där görs följande sammanfattning: The analysis indicates that the benefits of monetary union to UK insurance industry as a whole are small but positive; the benefits may increase over time as the other provisions for the creation of a single market in insurance stimulate trade; the cost to UK insurance industry should the UK remain outside of EMU may not be great, but the effect is uncertain. , Implication for the UK insurance industry of monetary union, Consultation paper, January 1996. principen om matchning av tillgångs- och skuldsidan i enlighet med den teknik för som övervägs inom regeringskansliet.70 Ett annat steg skulle vara att kapital- förvaltningen inte blir låst av fasta gränser som t.ex. i fråga om aktier. Det kan möjligen ifrågasättas hur allvarligt hinder det sista utgör. belastas svenskt pensionssparande av en särskild avkast- ningsskatt.71 Syftet med införandet av denna skatt var att pensions- sparande skulle skattebeläggas eftersom annan kapitalavkastning från t.ex. banksparande beskattas. Avkastningsskatten innebär ett årligt uttag av av pensionskapitalet för en pensionsförsäkring och för en kapitalförsäkring. Den ackumulerade effekten är utbetalningar som blir påtagligt lägre än de som skulle kunna göras skatten förutan. De svenska produkterna blir i motsvarande mån mindre attraktiva i konkurrensen med försäkringar som kan tecknas i länder utan denna typ av beskattning. En utredning som gjordes 1992 visade att the Swedish industry is poorly placed to compete in an open European market. 72 låg sämst till följt av , medan övriga länder inom EU inte hade någon direkt motsvarighet till den svenska avkastningsskatten. Denna situation har inte förändrats i vidare mån än att även fått en motsvarighet. är den som bor i och som har utländsk kapitalförsäkring skyldig att betala avkastningskatt på det kapital som står inne hos det utländska bolaget. Syftet med detta är att få konkurrensneutralitet mellan svensk och utländsk försäkring såvitt gäller i bosatta försäkringstagare. Frågan är vilket genomslag denna skattskyldighet har i praktiken. Dess föregångare, den s.k. premieskatten för utländsk försäkring, var i vart fall ett slag i luften till och med enligt RFV. Vill man stärka svensk livförsäkrings konkurrenskraft bör man därför överväga att slopa avkastningsskatten. Även andra skäl kan anföras för detta, t.ex. behovet att stärka pensionsspararnas position i ett läge när dessa riskerar att få mindre från den allmänna försäkringen. 70Se Tillinghast-Tower , for Life Insurers. Report to the 27/09/99. 71Lag (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. 72The , The Impact of Taxation Influences on the Competitive Position in and Community, An independant report for , , 1992. Volym B:214 Bilaga 10 Ytterligare en åtgärd med bäring på svensk livförsäkring gäller avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier. Denna avdragsrätt är begränsad till ett halvt basbelopp med en förhöjd gräns i vissa fall. En slopad begränsning skulle kunna stimulera pensions- sparandet till gagn för svensk livförsäkring – och naturligtvis för pensionsspararna. skulle det dessutom kunna dämpa konsumtionen och något lindra risken för överhettning. Ett sådant argument kan naturligtvis i ett annat läge användas för att stimulera konsumtionen genom ytterligare begränsningar av avdragen. Frågan är om man över huvud taget ska snegla på konjunkturpolitiken i dessa sammanhang. Man kan i vart fall hävda att en höjning av avdrags- gränsen i dagens läge skulle kunna förbättra svensk försäkrings konkurrenskraft genom att bidra till en volymökningen. En principiellt mycket viktigare fråga gäller utvidgningen av avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier så att den kan utnyttjas även för försäkringar tecknade i annat land inom EU. Därmed skulle man slippa de inlåsningseffekter som skapas av nuvarande skatteregler. På en öppnare marknad skulle svenska bolag bli mer utsatta för konkurrens men också få bättre möjlighet att verka inom andra EU- länder. Om svensk livförsäkring är så effektiv som statistiken tyder på, skulle detta vara eftersträvansvärt. Det förutsätter dock beslut av och inom EU om reciprocitet och, för svensk del, rimligen också att avkastningsskatten slopas. En ännu mer övergripande men förmodligen rent hypotetisk fråga är om det inte finns skäl att över huvud taget slopa kopplingen mellan beskattning och försäkringsprodukter. Man borde med andra ord överväga att låta bolag och produkter utvecklas på marknaden on their own merits. Från konkurrenssynpunkt borde detta vara den långsiktigt bästa lösningen. Men säkert skulle något sådant vara förenat med väldiga politiska våndor och övergången smärtsam för många länder och bolag. Privatiseringar på socialförsäkringsområdet är något som diskuterats sedan mer än . En privatisering av lämpliga delar av socialförsäkringen skulle säkert kunna vara till allmän nytta genom de fördelar som generellt anses ligga i att verksamheter utsätts för konkurrens (bättre effektivitet, lägre kostnader, större urval osv.). Det är naturligtvis den allmänna samhällsnyttan som ska vara avgörande vid bedömningen av om vissa socialförsäkringar ska privatiseras eller på annat sätt utsättas för konkurrens. I detta sammanhang bör dock framhållas att privatiseringar också skulle bidra till volymökningar för försäkringsbolagen och därmed ge utrymme för relativa kostnads- sänkningar. Det är ett par områden som ligger närmast. Det ena gäller premiepensionen i det nya allmänna pensionssystemet och närmare bestämt den traditionella livräntan med garanterade belopp som man ska kunna välja vid pensioneringen. Enligt gällande beslut ska den administreras av PPM som försäkringsgivare. Det borde övervägas om inte denna uppgift ska läggas ut på privata traditionella livförsäk- ringsbolag. Utöver sedvanliga privatiseringsfördelar som större valfrihet, bättre konkurrens och högre effektivitet skulle en redan befintlig infrastruktur kunna utnyttjas för ytterligare uppgifter och staten slippa bygga upp en ny administration. Det andra området gäller arbetsskadeförsäkringen som helt är i offentlig regi. Efter nordisk modell borde det övervägas att privatisera arbetsskadeförsäkringen, åtminstone såvitt gäller arbetsolycksfallen. Om privata bolag inom ramen för en obligatorisk försäkring har hand om arbetsskadorna, skulle detta kunna ge bättre incitament till åtgärder för rehabilitering av de skadade eftersom bolagets egna kostnader blir lägre ju tidigare de skadade kommer tillbaka i arbete. Det skulle också leda till lägre totalkostnader för samhället. Även här gäller övriga allmänna privatiseringsfördelar som större valfrihet, bättre konkurrens och högre effektivitet. Om man inte ska överge kopplingen mellan beskattning och allmänt sett särskilt önskvärda försäkringar (se ovan), bör konkurrenskraften hos svensk försäkring kunna stimuleras ytter- ligare genom en förmånlig skattebehandling av nya produkter som skapas för att komplettera t.ex. socialförsäkringssystemet. Här kan nämnas den s.k. kompetensförsäkringen och olika former av äldrevårds- försäkring. 9.5Trafik- och motorfordonsförsäkringens kostnader För svensk skadeförsäkring är det som framhållits nödvändigt att hålla nere skadekostnaderna. Skadeförebyggande insatser kan bara delvis styras av bolagen och här borde finnas utrymme för åtgärder från samhällets sida (genom lagstiftning med syfte att hålla nere skador eller Volym B:216 Bilaga 10 myndighetsåtgärder med samma mål). Detta gäller bl.a. på området för trafik- och motorfordonsförsäkring. En av förklaringarna till skadeförsäkringens svaga resultat kan vara att trafikförsäkringen, som utgör ca en tredjedel av skadeförsäkrings- marknaden, drabbats av ökade kostnader till följd av drastiskt ökade personskadeersättningar när socialförsäkringsnivåerna sänkts från till . För trafikförsäkringen har det betytt att den måst täcka 20- i stället för tidigare av trafikoffrens inkomstförlust, dvs. 73 Problemet är att premierna inte varit kalkylerade för detta. För verksamheten skulle det vara en fördel om trafikförsäkringen fick ta fullt ansvar för personskadorna: Skador och skulle bli lättare att beräkna. Andra positiva effekter av en sådan ordning skulle vara att man fick en snabbare och effektivare skadereglering genom att det bara blir trafikförsäkringsbolaget – och inte bolaget och sjukkassan tillsammans – som har ansvar för skadan. Det skulle också ge incitament till aktivare och snabbare rehabiliteringsinsatser och därmed lägre skadekostnader. De humanitära vinsterna ska inte heller glömmas bort. Om trafik- försäkringen och ytterst bilismen tar det fulla ansvaret för personskador i trafiken, skapar det rimligen också incitament till kraftigare insatser för trafiksäkerhet och andra preventiva åtgärder som i sin tur leder till lägre kostnader. Det rör sig här om kostnader på mer än sex miljarder av vilka ca går över socialbudgeten och tas av trafikförsäkringen. Om allt gick på trafikförsäkringen skulle det – förutom redan nämnda allmänna vinster – även kunna vara till fördel för försäkringsrörelsen om man antar att den ökade volymen skulle ge lägre driftkostnadskvot och högre kapitalavkastning. En sådan ordning skulle också kunna ge en lägre skadekostnadskvot (även om de faktiska kostnaderna naturligtvis ökar). 74 I ett internationellt perspektiv skulle detta inte betyda annat än att utländska aktörer på den svenska marknaden också fick högre kostnader för svenska skador. Något som kraftigt påverkar skadeskostnaderna för motor- försäkringen är priset för reservdelar till bilar. Reservdelsmarknaden för bilar omsätter ca , av dessa kommer ca från motorförsäkringen som en del av kostnaden för reparerade fordon. Problemet är här att distribution och tillverkning av reservdelar i inte är tillräckligt konkurrensutsatt. Enligt europeisk statistik är priserna i väsentligt högre än i flertalet länder i . 75 (Ett delproblem är att systemet stagas upp av reglerna om mönsterskydd som också kan 73Se också Inspektionens regeringsrapport 99:7 s. 43. 74Frågan har behandlats av i en rapport till Finans- departementet, . 75CEA Spare Parts in Europe 1997. tillämpas på reservdelar.) Om konkurrensen fick verka skulle priserna kunna sänkas och försäkringsbolagens skadekostnader minska med i vart fall någon miljard. En annan orsak till att skadekostnaderna stiger har samband med att de brottsrelaterade skadorna ökar. Detta drabbar hem- och villaförsäk- ringen men också t.ex. motorförsäkringen (stöld av och ur bil). För att få bukt med detta måste samhället skärpa insatserna mot brott. Detta är i sin tur i det allmännas intresse och de positiva effekterna det skulle ha för svensk försäkring ska bara nämnas. Något som mer specifikt drabbar försäkringsbranschen är den svenska lagstiftningen om godtrosförvärv av lösöre. 76 Den svenska lagen värnar om den som köpt något i god tro men det innebär i praktiken ofta ett skydd för hälare. Eftersom en fungerande hälerimarknad ofta är en förutsättning för att stölder och andra tillgreppsbrott ska vara intressanta för förövarna, har den svenska lagen även betydelse för omfattningen av tillgreppsbrotten. Nästan alla andra länder i tillämpar en princip enligt vilken den som förvärvar det som visar sig vara stöldgods är skyldig att utan ersättning lämna tillbaka godset till den rätte ägaren. En övergång från den i gällande extinktionsprincipen till den i dominerande vindikationsprincipen skulle vara till fördel för försäkringsbranschen men naturligtvis också för allmänheten. En brottslighet som riktar sig direkt mot försäkringsbolagen med konsekvenser för skadekostnaderna är försäkringsbedrägerierna. Försäkringsbedrägeri är en gammal företeelse som inte bara drabbar skadeförsäkringen utan även livförsäkringssektorn. Det kan vara fråga om uppdiktade försäkringsfall (såsom påstådda inbrott och bilstölder eller simulerade skador eller försvinnanden eller förtiganden av dödsfall i pensionsförsäkringssammanhang). I fråga om inträffade försäkringsfall är det inte ovanligt att vissa krav med anledning av försäkringsfallet saknar grund. Det rör sig om ansenliga belopp. Utredningar i och andra länder pekar mot i vart fall av skadekostnaderna, sannolikt mycket mera. För svensk del skulle det alltså röra sig om 1,. 76Lagen (1986:796) om godtrosförvärv av lösöre. 77Leif G. W. , Försäkringsbedrägerier – en kriminologisk kartlägg- ning, 1998 samt Försäkringsbedrägerier, rapport av de nordiska försäkrings- förbunden . Volym B:218 Bilaga 10 Avslutningsvis en fråga av stor betydelse för framtida individuell försäkring: Den gäller om försäkringsbolagen ska ha rätt att ta del av resultatet av genetiska undersökningar som presumtiva försäkringstagare genomgått eller – mera konkret – om en person som fått reda på att han har allvarliga anlag för en dödlig sjukdom ska kunna teckna en försäkring hos ett bolag utan att upplysa om att han utgör en dålig risk. För försäkringsavtal gäller den grundläggande principen att parterna ska ha samma information om försäkringsobjektet. 78 Man talar om informationssymmetri. Om den relevanta informationen är asymmetrisk kan bolaget drabbas av ett negativt urval av risker, vilka på grund av oriktigt satta leder till att rörelsen urholkas. 79 Problemet är hanterligt när det gäller gruppförsäkringar och individuella försäkringar på lägre belopp. I fråga om individuell försäkring till högre belopp måste parterna däremot ha tillgång till informationen på lika villkor. 786 § lagen (1927:77) om försäkringsavtal. 79Hörngren-Viotti s. 96 f och G. , Framtida sparande i livförsäkring, SFF 125år, s. 66. Definitioner av termer och nyckeltal Förklaring av vissa i promemorian använda termer och nyckeltal som är speciella för redovisning i försäkringsrörelser: Captive – Försäkringsbolag som inom en koncern, vars moderbolag inte är försäkringsbolag, har till huvudsaklig uppgift att försäkra eller återförsäkra koncernbolags risker. Fondförsäkring – Livförsäkring där ersättningen är knuten till avkastningen på utvalda fonder (en annan benämning är unit linked). Jfr traditionell livförsäkring. För egen räkning (eller f.e.r.) anger att det är fråga om affär, försäkringsbelopp, premieinkomst osv. som inte återförsäkrats hos annat bolag. Jfr bruttoaffär, premieinkomst brutto osv. Försäkringstekniska avsättningar – Beräknade för att svara mot försäkringsbolagets förpliktelser enligt försäkringsavtalen. Kalkylrän – Den del av ett skadeförsäkringsbolags kapitalavkastning som beräknas härröra från de försäkringstekniska avsättningarna. Kapitalförsäkring – Livförsäkring där försäkringsgivarens betalnings- skyldighet är bestämd i avtalet till visst belopp (eller vissa rater). I kommunalskattelagens mening K-försäkring där premien inte är avdragsgill men utbetalningen skattefri. Kollektiv försäkring (i motsats till individuell) kan vara antingen gruppförsäkring med standardiserade v illkor för en på förhand avgränsad grupp eller kollektivavtalsgrundad försäkring som är avtalad mellan parter på arbetsmarknaden (andra benämningar är arbets- marknadsförsäkring eller avtalsförsäkring). Kollektivt konsolideringskapital – Skillnaden mellan ett bolags tillgångar, värderade till verkligt värde, och bolagets totala åtagande, dvs. Volym B:220 Bilaga 10 Konsolideringskapital – I princip summan av beskattat eget kapital och övervärden i tillgångar; konsolideringsgrad – konsolideringskapitalet i procent av premie- inkomsten f.e.r. skadekostnadsprocent (f.e.r) som avser försäkringsersättningar – inklusive skaderegleringskostnader – i procent av premieintäkten allt efter avgiven återförsäkring, driftskostnadsprocent (f.e.r.) som avser driftskostnader i procent av premieintäkten allt efter avgiven återförsäkring, totalkostnadsprocent (f.e.r.) som avser summan av försäkrings- ersättningar och driftskostnader i procent av premieintäkten allt efter avgiven återförsäkring. Pensionsförsäkring – Avsedd att trygga försäkringstagarens eller efterlevandes försörjning genom återkommande utbetalningar. Kan vara kollektivt (t.ex. ITP) eller individuellt tecknad tjänstepensionsförsäkring eller rent individuell pensionsförsäkring. I kommunalskattelagens mening P-försäkring med avdragsgilla och skattepliktig utdelning. Tekniskt resultat – Till skillnad från rörelseresultatet innefattar det tekniska resultatet inte någon del av kapitalavkastningen. Traditionell livförsäkring – Livförsäkring där försäkringsbolaget förvaltar sparpremierna och garanterar viss avkastning. Återbäring – Överskottsmedel som ett försäkringsbolag tilldelat eller presumtivt tillför försäkringstagarna. Återförsäkring – Ansvar mot försäkringstagarna som ett försäkrings- bolag i sin tur (helt eller delvis) försäkrar hos ett annat bolag. Hos det förra bolaget talar man om avgiven återförsäkring, hos det senare om mottagen återförsäkring (indirekt försäkring). Comité Européen des – Cit. in Figures, Complete 1997 Data – Cit. : CEA Complete 97 Data. in Figures, Basic data 1998 – Cit. : CEA Basic data 98.