sou · GOB3114 · 2001-01-01 00:00:00 — Det gäller särskilt möjligheter för de lokala huvudmännen att komma överens om nya organisatoriska lösningar för att bättre tillgodose önskemål om och behov av rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Vi avvisar utredarens slutsats att inte föreslå en möjlighet för kommuner och landsting att bedriva verksamhet åt varandra på entreprenad. Vi ser behov av att ge de lokala huvudmännen även denna möjlighet till samverkan. Vi avvisar utredningens förslag om att kommuner skall ges befogenheter att tillhandahålla läkarinsatser i den kommunala hälso- och sjukvården med delvis olika motiv. av- visar förslaget eftersom det medför en betydande risk för oklarhet i uppgiftsfördelningen mellan huvudmännen. Denna oklarhet kan inverka negativt på det utvecklingsarbete som bedrivs i landet för att förbättra läkarnas medverkan i den kommunala hälso- och sjuk- vården. För de kommuner som använder sig av befogenheten kan förslaget dessutom innebära ökade kostnader som inte kompen- seras genom skatteväxling mellan huvudmännen eller med stöd av den s.k. finansieringsprincipen. avvisar förslaget eftersom ett kommunalt beslut om att anlita läkare måste föregås av ett samtycke från , som ju har ansvaret för läkarförsörjningen även inom den kommunala hälso- och sjukvården. (1997) Samarbete, gamla institutioner prövar nya samarbetsformer, (ISBN 91 86678-55-8) Antman, , (1996) Barn och äldreomsorg i och Välfärdsprojekt, skriftserie Fakta/kunskaper nr. , , (1994) Det ojämlika mötet, en studie av samverkan i hemvården mellan kommunens hemtjänst och primärvård. Tekniska högskola: 1994:148D (Avhandling) , och , , (1993) Föräldrakraft; Föräldrar till barn med funktionshinder berättar om livet och mötet med samhället , , (1995) Olikheter som berikar ? – möjligheter och hinder i samarbetet mellan äldre- och handikapp- omsorg, barnomsorg samt individ- och familjeomsorg. Rapport i socialt arbete nr. 71 (Avhandling) Danermark, och , (1999) Samverkan – välfärdsstatens nya arbetsform. , och , (1997) Hur skall själen läkas – ändringar inom den psykiatriska vården. (14/2000) Familjecentralen, framtidens stöd till föräldrar och barn? , , , och (1997) Kommunala driftsentreprenader, , (1990) Om det äkta samarbetets karaktär och I Sju perspektiv på barns och ungdomars , – Sverne, (1996) Sekretess i hälso- och sjuk- vården, 3 uppl., Förlagshuset, Ord för ord, svenska synonymer och uttryck, 1999 , , , och , Per (1997) Kommunallagen Kommentar och praxis, Kommentus Prioriteringsdelegationen (2000) Mittvägsrapport, stencil Proposition 1979/80:2 Del A, Om Proposition 1980/81:28, Om följdlagstiftning till den nya sekretesslagen i fråga om hälso- och sjukvården samt den allmänna försäkringen Proposition 1981/82:186, Ändring i sekretesslagen (1980:100), m.m. Proposition 1984/85:181, Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården Proposition 1984/85:189, Om patientjournallag m.m. Proposition 1987/88:176, Äldreomsorgen inför 90-talet Proposition 1988/89:1, Om förlängning och utvidgning av Proposition 1990/91:14, Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Proposition 1990/91:44, Om ytterligare försöksverksamhet för förnyelse av den offentliga sektorn Proposition 1990/91:111, Om sekretess inom och mellan myndig- heter på vårdområdet m.m. Proposition 1990/91:117, Ny kommunallag Proposition 1990/91:121, Om försöksverksamhet med kommunalt huvudmannaansvar för primärvård m.m. Proposition 1992/93:159, Stöd och service till vissa funktions- hindrade Proposition 1992/93:43, Ökad konkurrens i verksamhet Proposition 1993/94:121, Kommunernas betalningsansvar för hälso- och sjukvård Proposition 1993/94:162, Handel med el i konkurrens Proposition 1993/94:188, Lokal demokrati Proposition 1993/94:121, Kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård m.m. Proposition 1993/94:205, Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst Proposition 1993/94:218, Psykiskt stördas villkor Proposition 1995/96:167, avseende kollektivtrafik, m.m. Proposition 1995/96:176, Förstärkt tillsyn över hälso- och sjuk- vården Proposition 1995/96:196, Besöksinskränkningar vid viss tvångs- vård m.m. Proposition 1996/97:52, Den kommunala redovisningen Proposition 1996/97:63, Samverkan, socialförsäkringens ersätt- ningsnivåer och administration m.m. Proposition 1996/97:105, samverkan Proposition 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen Proposition 1996/97:136, Ny ellag Proposition 1997/98:1 Budgetproposition Proposition 1997/98:108, Hälsodata- och vårdregister Proposition 1997/98:113, Nationell handlingsplan för äldre- politiken Proposition 1997/98:153, Vissa kommunala frågor Proposition 1997/98:189, Patientens ställning Proposition 1998/99:4, Stärkt patientinflytande Proposition 1998/99:66, En stärkt revision Proposition 1999/2000:1, Budgetproposition för Proposition 1999/2000:79, Från patient till medborgare Proposition 1999/2000:149, Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården , , , och , , Sekre- tesslagen. En kommentar (lösbladssystem, 1998), och Ungdomar (RBU) ; Man måste alltid slåss på byråkraternas planhalva () (1997:1) FINSAM – en slutrapport. Finan- siell samordning. (2000:x) Finansiell samordning, läges- rapport för – under publicering , sjukvårdslagen med kommentar, sjätte uppl. (Ds 1989:27) Ansvaret för äldreomsorgen, rapport från Äldredelegationen (Ds 1990:11) Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet (1968:3) Principprogram för öppen vård (1976:1) Hälso- och sjukvård inför 80-talet, principprogram (1978:5) Förslag till principprogram för den psykiatriska hälso- och sjukvården (1980:2) Riktlinjer för 80-talets psykiatriska vård (PM 1988:21) Psykiatri i utveckling – öppnare vårdformer och ökad samverkan (1990:3) Växa i välfärdsland, rapport (1991:4) A-råd Sekretess inom hälso- och (93:10) och hjälpmedelsförsörjningen, utvärderingen (93:11) Integrering av hemsjukvård och hemtjänst, utvärderingen (1994:4) Barns villkor i förändringstider, slut- rapport (94:16) Hjälpmedelsverksamheten efter , (95:4) Hjälpmedelsförsörjning Erfarenheter av olika organisationsmodeller, utvärderingen (95:7) erfarenheter av att integrera hem- sjukvård och hemtjänst, utvärderingen (95:10) Stroke – en studie av vårdkedjor i , utvärderingen (96:1) Hjälpmedel ur brukarens perspektiv, utvärderingen (96:2) För- och nackdelar med kommunaliserad hemsjukvård, utvärderingen (1996:2) Ädelreformen, slutrapport (1997:4) Handikappreformen, slutrapport (97:6) Distriktsläkarinsatser inom äldreomsorgen, (97:10) Kvalitet i vårdkedjan mot livets slut, Äldre- uppdraget (1997:15) Den specialiserade psykiatrin och dess vårdgrannar – avgränsning och samverkan, Psykiatri- uppföljningen (1997:2) Samverkan kring svårt psykiskt störda missbrukare – försöksverksamhet, Psykiatriuppföljningen (art nr ) Barn och ungdomar med funktionshinder, en kartläggning av habiliteringsinsatser enligt HSL och Råd och Stöd enligt LSS (art nr ) En (o)bruten rehabiliterings- kedja för äldre med höftfraktur, 50 (art nr ) Hjälpmedel och rehabilitering, 50 (1998:2) Hur får vi det vi behöver? Föräldrar – och habiliterare berättar om möten, strukturer och förutsättningar inom Barn- och ungdomshabiliteringen (1998:4) Anmälan, Utredning, ; Individ- och familjeomsorgens arbete med barn, rapport (1998:5) Individ och familjeomsorgens arbete med ungdomar, rapport (1998:5) Försök med primärvård 1992- 1998, slutrapport (1998:5) Psykiskt funktionshindrade och deras liv, (1998:6) Medicinskt färdigbehandlade personer med utagerande beteende, Psykiatriuppföljningen (1998:7) Stimulansbidrag för habilitering och rehabilitering, slutrapport (1999:1) Välfärd och valfrihet, slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform (1999:3) Personligt ombud för psykiskt funktions- hindrade personer, Psykiatriuppföljningen (1999:4) Samverkan för individen, samverkan inom rehabiliteringsområdet (1999:5) Att samverka kring psykiatrireformens klienter. (1999:11) Barn till psykiskt sjuka föräldrar 1999-31-002) , ; Samverkan i barnavårdsarbetet, i – en utvärdering av . (2000:1) Kunskapsöversikt kring sexuella övergrepp mot barn, Rapport (2000:1) Hemlösa i Vilka är de och vilken hjälp får de? (2000:2) Vårdtyngd i äldreomsorgen, Äldre- uppdraget (2000:4) Äldreuppdraget, Slutrapport (2000:5) Lönsam samverkan för individ och (2000:7) Insatser till personer med funktionshinder 1999, Statistik socialtjänst (2000:7) Läkarmedverkan i äldre- omsorg, Äldreuppdraget (2000:8) Rehabilitering och hjälpmedel i äldreomsorg, Äldreuppdraget (2000:9) Vårdinsatser för vuxna missbrukare och övriga vuxna 1999 (2000:9) Goda exempel på läkarmedverkan och vårdplanering i äldreomsorgen, Äldreuppdraget (Dnr 10382/99) Patientansvarig läkare – rapport till regeringen (Dnr 00-3818/99) Omfattning av administration i vården – brev till regeringen (art. nr. ) Individuell plan på den enskildes villkor, stencil (art. nr. 2000-00-028) Nationella riktlinjer för strokesjukvård SOU (1946:52) Utredning och förslag angående ålderdomshem m.m. SOU (1948:14) Den öppna sjukvården i riket SOU (1956:1) SOU (1958:15) Hälsovård och öppen sjukvård i landstingsområden SOU (1966:45) Aktiv åldringsvård och handikappvård SOU (1974:39) Socialvården; Mål och medel. SOU (1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. SOU (1984:39) Hälso- och sjukvård inför 90-talet – HS90 SOU (1979:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården, förslag till hälso- och sjukvårdslag. Betänkande av hälso- och sjukvårds- utredningen. SOU (1985:14) Den Barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten. Slutbetänkande av Barn- och ungdomspsykiatri- samt familje- rådgivningsutredningen. SOU (1987:21) Äldreomsorg i utveckling. Betänkande från Äldreberedningen. SOU (1991:88) Stöd och samordning kring psykiskt störda – ett kunskapsunderlag. SOU (1991:104) Konkurrensen inom den kommunala sektorn SOU (1992:73) Välfärd och valfrihet – service, stöd och vård för SOU (1992:140) Sekretesslagen i en fri nämndorgani- sation. SOU (1993:49) med betalningsansvar. SOU (1994:139) Ny socialtjänstlag. Huvudbetänkande av social- tjänstkommittén SOU (1995:86) Dokumentation och socialtjänstregister. SOU (1995:142) Att röja hinder. SOU (1996:137) och gemensam nämnd – två former av samverkan. Betänkande av kommunala för- nyelsekommittén. SOU (1997:8) Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa. SOU (1997:170) Bemötandet av äldre – trygghet, själv- bestämmande, värdighet. Slutbetänkande av Utredningen om bemötande av äldre. SOU (1998:16) När åsikter blir handling. Delbetänkande av Ut- redningen ombemötande av personer med funktionshinder SOU (1998:119) uppdragsverksamhet. Betänkande från Utredningen om vidgad försöksverksamhet med uppdragsverksamhet SOU (1998:31) Det gäller livet – Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. SOU (1999:21) nia. Slutbetänkande av Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder SOU (1999:97) Socialtjänst i utveckling. SOU (1999:109) Behandling av personuppgifter inom social- tjänsten. Betänkande från socialdatautredningen. SOU (1999:118) uppdragsverksamhet inom kollektiv- trafiken. Betänkande från Utredningen om utvärdering av den kommunala uppdragsverksamheten inom kollektivtrafiken SOU (1999:149) Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster. Betänkande av Utredningen om sjukvårdsupphandling. SOU (2000:6) Döden angår oss alla. Delbetänkande från Kommittén om vård i livets slutskede. SOU (2000:19) Från dubbla spår till elevhälsa. SOU (2000:77) Omhändertagen – Samhällets ansvar för utsatta barn och unga. SOU (2000:78) Rehabilitering till arbete – en reform med individen i centrum, Betänkande från Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. SOU (2000:86) Den nya läkemedelsförmånen. Slutbetänkande av Utredningen om översyn av läkemedelsförmånen. SPRI (1979) Boende, service och vård för äldre, SPRI (1978) Långtidssjukvård i samverkan, SPRI (1978) Sjukvård i hemmet – social hemtjänst, ISSN 0348- SPRI (1991) Samverkan mellan psykiatrin och dess vårdgrannar, rapport nr 321 SPRI (1999) Äldre med komplexa och långvariga sjukdomstillstånd, rapport nr 496 , ler leker livet, Föräldrar till barn med rörelsehinder berättar om sina livsvillkor RBU 1999 () , och , stolarna, vad händer när inte samverkar kring barn som far illa FoU- rapport 1994:16, och (1969) Samordnad åldringsvård – långtidssjukvård och (1987) Konsekvensstudien – om vård- och omsorgssektorns omstrukturering. (1994) , Om samverkan och rundgång i socialt arbete med barn och ungdom (1996) Samordning inom socialsektorn och (1997) Hjälpmedelsansvarets fördelning mellan landsting och kommuner (best.nr 1605) (Äldreberedningen, stencil 1998) stöd i utveckling av vård och omsorg till äldre (Äldreberedningen, stencil 1998) Bildöverföring inom vård och omsorg till äldre (Äldreberedningen, stencil 1998) Läkarmedverkan i vård och omsorg (Äldreberedningen 1999) Vår framtid, äldres vård och omsorg inför 2000-talet (1999) Socialtjänstlagen En vägledning Kommentus Förlag och (2000) Läkarmedverkan inom vård och omsorg för äldre (best.nr 1969) och (2000) Strukturer i samverkan Kommentus förlag (best.nr 7188-575-7) och (2000) Ottes väg genom vårdkedjan – ger regelverket problem eller stöd? Landstingens och kommunernas möjligheter att samverka kring vård och omsorg Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att beskriva och analysera de problem som finns vid samverkan mellan lands- tingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg på områden där det finns behov och intresse av att samverka. Utredaren skall vidare lämna förslag till lösningar som förbättrar möjligheterna till samverkan mellan kommuner och landsting på dessa områden. Behovet av samverkan mellan olika vårdgivare har uppmärksam- mats i flera sammanhang. Samordningsproblem mellan landstingens och kommunernas vård och omsorg har funnits . har stora huvudmannaskapsreformer genomförts. Erfarenheterna av dessa är i huvudsak positiva. Trots reformerna kvarstår dock samordningsproblem mellan olika delar av landstingens och kommunernas vård och omsorg. Bland annat har i sin utvärdering av Ädelreformen uppmärk- sammat att det inom flera verksamhetsområden förekommer parallella organisationer. Detta gäller framför allt inom hemsjuk- vården, rehabiliteringen och hjälpmedelsverksamheten. Minskningen av vårdplatser vid sjukhusen och de korta vårdtiderna har bidragit till att en allt större andel av samhällets vård och omsorg till äldre nu bedrivs av kommunerna utanför sjukhusen. Behovet av samverkan har också uppmärksammats när det gäller insatser för barn och ungdomar samt missbrukare med psykiska problem, där insatser från såväl som den psykiatriska vården behövs. Att kommuner och landsting i samverkan ges goda förutsätt- ningar att lösa problem inom vård och omsorg är av största vikt. De vård- och omsorgsbehövande har ofta behov av insatser från både landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg och behoven kan växla kraftigt över tiden eller föreligga . Brister i samverkan mellan huvudmännen leder till brister i kvalitet, ökade kostnader samt försämrad kontinuitet i samhällets insatser och därmed till otrygghet för berörda. Enligt kommunallagen (1991:900) får kommuner och landsting själva ta hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar och som inte handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) reglerar landstingens och kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar. Landstingen skall erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta i lands- tinget. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjukvård som en kommun inom har ansvar för. Hit hör hälso- och sjukvård - utom läkarinsatser - för personer i särskilt boende enligt 20 § andra stycket och 21 § tredje stycket social- tjänstlagen (1980:620) samt i dagverksamheter. Socialtjänstlagen reglerar kommunens ansvar för insatser för äldre, funktionshindrade, barn och unga samt missbrukare. skall svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård. Nämnden skall också ansvara för ekonomisk hjälp och annat bistånd för familjer och enskilda som behöver det. Kommunallagen har ändrats för att underlätta samverkan dels genom att möjligheterna till kommunalförbund utvidgats, dels genom att institutet gemensam nämnd har införts. Ett kommunalförbund har kommunalrättslig kompetens att hantera alla typer av kommunala frågor, även verksamheter som åligger kommuner och landsting var för sig. När ett kommunalförbund väl bildats har det exklusiv kommunalrättslig kompetens att sköta den eller de uppgifter som lagts över dit. Förbundet är en i förhållande till sina medlemmar fristående juridisk person. är en ny offentligrättslig samverkansform. Bestämmelserna om gemensam nämnd återfinns i 3 kap. 3 a § kommunallagen. I motiven till bestämmelsen uttalas vikten av att kommuner och landsting har tillgång till enkla och smidiga former för samverkan, samt att en gemensam nämnd ger dem en ny möjlighet att samarbeta inte bara över de geografiska gränserna utan även över huvudmannagränserna. Samverkan i en gemensam nämnd har dock den begränsningen att de uppgifter som lämnas över till nämnden måste vara gemensamma för de samverkande kommunerna och . Frågan om ett kommunalt övertagande av primärvården har förts fram i olika sammanhang . Enligt lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård får en kommun erbjuda primärvård om kommunen och är överens om det och lämnat sitt tillstånd. Av lagen framgår att sådan primärvård som en kommun har ansvar för enligt försökslagen inte omfattas av ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen. Således övergår huvudmannaskapet för primärvården till kommunen . Lagen var tidsbegränsad till utgången av , men förlängdes enligt förslag i propositionen Patientens ställning (prop. 1997/98:189, SFS 1998:1653) med i avvaktan på en översyn av samver- kansmöjligheterna för kommuner och landsting. Verksamheten bestod ursprungligen av sju försöksområden. Av dessa bedriver tre fortfarande försöksverksamhet, nämligen , samt . Enligt 1 kap. 2 § kommunallagen omfattar varje landsting ett län, om inte annat är föreskrivet. lades och samman till län. , och utom och kommuner lades samman till . Den ändrade länsindelningen fick till följd en motsvarande sammanläggning av landstingen. Därmed ingår och kommuner i landstingen. Förändringen trädde i kraft . Med anledning av förslag i den ovannämnda propositionen om patientens ställning gavs och kommuner övergångsvis möjlighet att efter överenskommelse med respektive landsting svara för driften av primärvården. I en gemensam skrivelse till regeringen (dnr S98/656/ST) har och föreslagit att kommuner och landsting skall ges vidgade möjligheter att samverka inom vårdområdet. Man pekar på olika alternativ till förändringar som gör det möjligt för kommuner och landsting att samverka. Bland annat föreslås lagändringar som gör det möjligt för kommuner och landsting att samverka i en gemensam nämnd på områden där angelägenheterna inte är gemensamma. Man föreslår också att en generell bestämmelse om dubbel kompetens vid enighet införs samt att möjligheter ges för landsting och kommuner att bedriva verksamhet åt varandra på entreprenad, dvs. utan att ta över huvudmannaskapet. I en gemensam skrivelse till regeringen (dnr S97/8952/S) har Sammanläggningsdelegerade för läns landsting och hemställt om en lagändring som möjliggör att en kommun efter överenskommelse med kan svara för driften av primärvården inom den egna kommunen, medan huvudmannaansvaret fortfarande ligger på . En sådan lösning omöjliggörs enligt skrivelsen av kommunallagens kompetensbestämmelser. Uppföljningar av Ädel-, handikapp- och psykiatrireformerna har visat på stora behov av förbättrad samverkan mellan huvudmännen. I propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) konstaterade regeringen att det är angeläget att de möjligheter att samverka som finns till fullo utnyttjas. fick därför regeringens uppdrag att följa upp den nationella handlingsplanen bl.a. med avseende på hur samverkan mellan kommuner och landsting utvecklas. Mycket talar dock för att det i vissa fall finns rättsliga hinder för att skapa önskvärd samverkan kring vård- och omsorgsfrågorna. I propositionen konstaterades bl.a. att möjligheterna att samverka i en gemensam nämnd har begränsningar. Regeringen uttalade därför sin avsikt att skyndsamt bereda frågan och återkomma med erforderliga förslag till lagändringar. I propositionen Patientens ställning (prop.1997/98:189) konstaterade regeringen att det med anledning av ovanstående uttalande var olämpligt att mer långsiktigt ta ställning till den pågående försöksverksamheten med primärvård. har i sitt betänkande (SOU 1998:31) pekat på behovet av samverkan mellan kommuner och landsting när det gäller barn och ungdomar med psykiska problem. Regeringen har beslutat att tillkalla en kommitté (Ju 1998:32) om offentlighetsprincipen och IT samt översyn av sekretesslagen m.m. Kommittén skall bl.a. göra en allmän översyn av sekretesslagen. Kommittén skall vidare i sitt arbete bl.a. uppmärksamma vissa frågor som rör sekretess och myndigheternas möjligheter att samverka. Utvecklingen inom den svenska hälso- och sjukvården och omsorgen har varit snabb och ställt stora krav på anpassning för såväl patienter som personal. Flera av 1990-talets reformer inom vård- och omsorgsområdet och lokala strukturförändringar bygger på samverkan mellan huvudmännen för vård och omsorg. Detta gäller även insatser för barn och ungdomar samt missbrukare. Det är därför viktigt att det finns väl fungerande organisatoriska, politiska och administrativa möjligheter för huvudmännen att samverka i dessa frågor. Mot den bakgrunden ges en särskild utredare i uppdrag att se över möjligheterna att förbättra förutsättningarna för sådan samverkan. Syftet är att förbättra kvaliteten och servicen i förhållande till den enskilde vård- och/eller omsorgstagaren och att uppnå en ökad effektivitet i verksamheternas resursanvändning. Utredarens förslag skall utgå från dagens system och inte innebära några stora förändringar av huvudmannaskapet. Utredaren skall beskriva och analysera de problem som finns vid samverkan mellan landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg på områden där det finns behov och intresse av att samverka. I detta sammanhang skall beaktas såväl brister i samverkan på politisk och administrativ ledningsnivå som problem med samverkan i verksamheten. Utredaren skall vidare lämna förslag till lösningar som förbättrar förutsättningarna för samverkan mellan huvudmännen. Om författningsreglering krävs skall förslag till sådan lämnas. Ett område där brister särskilt skall uppmärksammas är de medicinska insatserna inom den kommunala vården och omsorgen. har i arbetet med att följa upp och utvärdera äldreomsorgen, bl.a. i Ädelutvärderingen och årsrapporterna från Äldreuppdraget vid återkommande tillfällen pekat på brister i de medicinska insatserna i äldreomsorgen, framför allt beträffande läkarinsatserna. Sekretessbestämmelsernas inverkan på möjligheterna för kommuner och landsting att samverka inom vård och omsorg bör belysas. Utredaren bör härvid samråda med den kommitté som bl.a. skall göra en allmän översyn av sekretesslagen (Offentlighetsprincipen och IT samt översyn av sekretesslagen m.m. dir. 1998:32). Uppdraget bör omfatta en analys av möjligheterna för kommuner och landsting att bedriva vård och omsorg åt varandra på entreprenad. I uppdraget ingår också att analysera behoven av förbättrade möjligheter för kommuner och landsting att verka i en gemensam nämnd. Regeringen har uppdragit åt Utredningen (S 1998:01) om sjukvårdsupphandling att analysera huruvida lagen (1995:1528) om offentlig upphandling () är tillämplig vid överlåtelse av driften av hälso- och sjukvårdsverksamhet mellan landsting och kommuner.