sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Den som har anmält nyckelpersonal för registrering skall även göra en anmälan när den det gäller är aktuell som nyckelperson t.ex. när anställningen har upphört. Eftersom registreringen av nyckelpersonal är frivillig kan upp- gifterna vara ofullständiga och därmed missvisande för den som vill utnyttja dem för sin personalplanläggning. Arbetsmarknads- styrelsen har av det skälet i den redovisade författningen föreskri- vit att en myndighet innan den tecknar avtal med en frivillig skall försäkra sig om att den frivillige inte är s.k. nyckelpersonal inom krigsviktig verksamhet. Detta bör ske genom intyg från den fri- villiges arbetsgivare eller på annat sätt. Personal inom vissa yrkesområden har en förteckning över bl.a. hälso- och sjukvårdsper- sonal i det s.k. . Ett av skälen är att dessa per- soner anses så viktiga för totalförsvaret att ett nationellt register är befogat. Med hänsyn till bl.a. den tekniska utvecklingen kan det i fram- tiden finnas anledning att registrera även andra yrkeskategorier på samma sätt och för samma ändamål. Lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga tillåter registrering av dem som på grund av en viss kompetens är viktiga för totalförsvaret. Regelverket behöver därför inte ändras om det skulle bedömas angeläget att registrera även andra grupper av personal. 330 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 12.2.3Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: Mönstrande som genomgår eller avser att genomgå utbildning för uppgifter som är särskilt viktiga för totalförsvaret bör undantas från inskrivning. Frågan om in- skrivning prövas på nytt efter mönstringen. Försvarsmakten får i uppdrag att i samråd med funktions- ansvariga civila myndigheter klargöra behovet av personal med kompetens inom civila specialområden och att utveckla principer för inskrivning och eventuell grundutbildning efter att dessa har genomgått en kvalificerad utbildning. Försvarsmakten skall få möjligheter att för denna rekryte- ring skriva in personal med värnplikt även för grundutbildning än . Utvecklingen inom allt fler av de civila eller militära system som ingår i totalförsvaret gör att de i ökad utsträckning behöver perso- nal med tekniska eller andra specialkunskaper. Sådana förvärvas inte genom grundutbildning med civil- eller värnplikt utan genom civil utbildning inom framför allt högskolan. Utredningen anser av det skälet att det måste finnas bättre möjligheter än att i samband med inskrivningen ta hänsyn till planerna hos den prövningsskyldige att genomgå civil utbildning som är särskilt viktig för totalförsvaret. Det kan gälla utbildning för hälso- och sjukvården, polisen och räddnings- tjänsten men också för uppgifter inom el-, tele- och IT-områdena. Mönstrande som avser att genomgå utbildning för sådana upp- gifter bör undantas för inskrivning men kallas till ny inskrivning efter mönstringen (eventuellt utan personlig inställelse), så att studiekompetensen kan verifieras och inskrivning eventuellt ske. En tillämpning av dessa principer kommer att göra det möjligt att i ökad utsträckning tillvarata var och ens kvalifikationer och tillgodose behovet av yrkeskompetens på befattningar och i verksamheter som har särskild betydelse under höjd bered- skap. Systemet kommer också att leda till att antalet ärenden som kräver beslut i enskilda fall om ändrad krigsplacering minskar. Även ärenden med begäran om uppskov för studier på högskolan kommer sannolikt att bli färre. SOU 2000:21 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 331 Försvarsmakten har i sitt underlag inför kontrollstationen redovisat en idé till alternativ utbildningsgång för en del av de värnpliktiga som kallas in till grundutbildning. Den alternativa utbildningsgången skulle innebära att dessa rycker in först sedan de genomfört civila studier och utbildningar. Den enskildes civila kompetens skulle med en sådan ordning kunna utgöra grunden för val av militär utbildning. Enligt Försvarsmakten bör det prövas om en del av dessa värnpliktiga även utan eller med en mycket kort militär utbild- ning skulle kunna lösa en del specifika uppgifter av kvalificerat slag. Försvarsmakten skulle med en sådan lösning tillföras ett antal högskoleutbildade, vilket allmänt sett skulle höja kom- petensen i verksamheten. Försvarsmakten framhåller att alternativet behöver studeras vidare innan konsekvenserna för Försvarsmakten och samhället i övrigt kan bedömas fullt ut. Frågan har inte behandlats i För- svarsmaktens underlag till regeringen . Utredningen anser att Försvarsmakten bör få i uppdrag att klargöra behov och utveckla principer för inskrivning till kort eller lång grundutbildning av totalförsvarspliktiga efter att dessa har genomgått en kvalificerad civil utbildning. Försvarsmakten bör i detta arbete samråda med funktionsansvariga civila myndig- heter. Utredningen bedömer att grundutbildning av militär pliktper- sonal som har civil fackkompetens endast i undantagsfall behöver vara längre än . Det bör av det skälet finnas en möjlighet för Försvarsmakten att skriva in personal även till kort grundut- bildning () enligt de regler som gäller för inskrivning med civilplikt. 12.3Frivillig utbildning för rekrytering till hemvärnet Utredningens förslag: De tjänstgöringsskyldiga skall vid mönstringen kunna ange tre månaders hemvärnsutbildning som ett alternativ som kan prövas vid sidan om andra slag av grundutbildning inom Försvarsmakten eller hos civila myndig- heter. Den som bedöms lämplig för lång grundutbildning med 332 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. värnplikt men som inte blir uttagen till sådan utbildning skall ha rätt att genomgå hemvärnsutbildningen. Grundutbildningen och tjänstgöringen i ett hemvärnsför- band efter grundutbildningen skall vara frivillig. Disciplin- bestämmelserna skall gälla. Personer som blivit svenska medborgare efter och önskar genomgå tre månaders utbildning för t.ex. hemvär- net skall ha rätt att genomgå prövning för att på egen begäran kunna bli inskrivna till denna utbildning. Rätten skall upphöra det år den som blivit svensk medborgare efter fyl- ler . Hemvärnet består av ca 75 000 personer inkl. medlemmar i frivilliga försvarsorganisationer. Betydligt färre fullgör de övningar som fordras för att de skall uppfylla de krav på tjänstgöringstid som regleras i det avtal som varje medlem ingår med hemvärnet. Organisationen svarar för en mycket viktig del av de nationella skyddsstyrkornas uppgifter och har materiella och andra resurser för att kunna växa till i runt tal 125 000 perso- ner. Försvarsmakten genomför försök med tre måna- ders grundutbildning av direktinskrivna för krigsplacering i hem- värnet. Syftet är att öka rekryteringen. Verksamheten riktar sig till dem som efter mönstringen placerats i utbildningsreserven men vill genomgå en militär utbildning. Planeringen omfattar 300 utbildade . Av- sikten har varit att rekryteringen i huvudsak skall ske inom de områden i södra och västra där förhållandevis många tjänstgöringsskyldiga placeras i utbildningsreserven. Nio utbild- ningsförband inom framför allt dessa områden har deltagit i för- söken. Som framgår av följande sammanställning har inte utbild- ningen under något av de tre hittillsvarande åren nått upp till det planerade antalet inskrivna. Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 333 * Antal inskrivna t.o.m. september månad. Omfattningen på försöksverksamheten var större än . Orsaken är framför allt det uppdämda intresse som förelåg vid försöksperiodens början. Erbjudandet riktades till alla som var inskrivna i utbildningsreserven. får endast den som skrivs in i reserven information om möjligheten att bli hem- värnsman. Till detta kommer att rekryteringen enligt Rikshemvärns- centrum varit otymplig och tidsödande. Tiden från intressean- mälan till inryckning har i många fall varit lång. Det begränsade antalet utbildningsorter och förläggningen i tiden av in- och utryckning kan ha haft betydelse för rekryteringen. Rikshem- värnscentrum framhåller slutligen i sina kommentarer till siff- rorna att några av förbanden varit alltför passiva i rekryterings- skedet. Erfarenheterna av själva utbildningen är emellertid mycket goda. Enligt den utvärderingsrapport som en grupp inom redovisade fyller utbildningen väl kra- ven för att de utbildade skall kunna antas för vidare utbildning i hemvärnet. Alla får fortsättningsutbildning inom förbanden –bl.a. för de specifika uppgifter som varje förband skall lösa. Utvärderingsgruppen ansåg vidare att den givna målsättningen för hemvärnsutbildningen i huvudsak skulle kunna ligga till grund för en allmän korttidsutbildning. Intresset att efter utbildningen gå in i hemvärnet har enligt Rikshemvärnscentrum varit mycket högt. Försvarsmakten konstaterar i sitt underlag till regeringen att basen för hemvärnets rekrytering kommer att minska när inskrivningen till den militära verksamheten begrän- sas. Försvarsmakten anser att det nuvarande system med frivillig utbildning skall vara kvar. Syftet är att motverka minskningen av den naturliga rekryteringsbasen och att åstadkomma en föryngring av organisationen. De totalförsvarspliktiga som inte skrivs in till 334 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. grundutbildning bör liksom få tillfälle att genomgå den särskilda utbildningen för hemvärnets behov. Strävan har som framgått varit en inskrivning på ca 300 utbil- dade . Enligt Rikshemvärnscentrum är behovet emellertid betydligt större. Överväganden pågår inom Försvarsmakten om en rekrytering av värnpliktiga som genomgår tre månaders utbild- ning i storleksordningen 750 personer . Det antalet inklude- rar emellertid korttidsutbildade som är avsedda även för andra uppgifter än hemvärnets. 12.3.2Utredningens överväganden och förslag Hemvärnet svarar för en viktig del av Försvarsmaktens verksam- het. Den minskade inskrivningen av värnpliktiga till lång grundutbildning innebär, som Försvarsmakten framhåller i sitt underlag till regeringen , risker för rekryteringen av hemvärnspersonal . De ändrade förutsättningarna kan komma att leda till en ökad medelålder bland de inskrivna i organisationen. Utredningen anser i likhet med Försvarsmakten att det nuva- rande systemet med direktinskrivning till hemvärnsutbildningen bör finnas kvar. Enligt utredningens mening är det angeläget att verksamheten i de avseenden där det är möjligt kan utvecklas. Som framgått av redovisningen i föregående avsnitt gäller beho- vet av förbättringar rekryteringen. Själva utbildningen har enligt Rikshemvärnscentrum funnit sina former. En grundläggande förutsättning för en framgångsrik rekryte- ring är en effektiv information. Det gäller informationen både till de tjänstgöringsskyldiga inför mönstringen och från inskrivningen fram till inryckningen. De förband som anordnar utbildningen kan göra en hel del för att inte tappa bort de tjänst- göringsskyldiga som vid mönstringen sagt sig ha ett intresse för verksamheten. Som framgått av redovisningen i föregående avsnitt har några av de förband som deltagit i försöksverksam- heten varit alltför passiva på den här punkten. En ökad rekrytering bör också kunna bli resultatet om utbild- ningen kan spridas till fler orter än där den äger rum. Det bör vara en naturlig utveckling när verksamheten lämnar försöksstadiet. Utbildningen bör i huvudsak kunna ske sommar- SOU 2000:21 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 335 tid, vilket sannolikt är vad de flesta totalförsvarspliktiga som skall genomgå utbildningen önskar. Som utredningen framhållit i kapitel 8 skall det som är en skyldighet också vara en rättighet. Det innebär att den som vid mönstringen bedöms lämplig för lång grundutbildning men inte tar plats bland de högst 20 000 civil- och värnpliktiga skall erbjudas att genomgå tre månaders utbildning för t.ex. hemvärnet. Utredningen anser att Försvars- makten skall vidta åtgärder så att utbildningen blir attraktiv för både män och kvinnor. Det är vidare angeläget att det som grund för rekryteringsarbetet finns en effektiv information om verksam- heten. Möjligheten att genomgå utbildningen står alltså öppen för var och en som önskar det. Det skulle kunna orsaka problem i plane- ringen av verksamheten om tillströmningen i hög grad varierade mellan åren. Utredningen räknar emellertid inte med några sådana snabba förändringar i intresset . Anmälningarna kommer sannolikt att ligga på en nivå som Försvarsmakten kommer att kunna hantera. Om betydligt fler än trots allt skulle anmäla sig , finns det möjligheter att låta en del av dessa genomgå utbildningen under något av . Frågan är hur rekryteringen till hemvärnet av direktinskrivna skall hanteras i samband med mönstringen. Rutinen i försöksverksam- heten är som framgått att den som bedömts lämplig för lång militär grundutbildning men skall skrivas in i utbildningsreserven skall erbjudas tre månaders hemvärnsutbildning på frivillig grund. De förändringar i rekryteringen av civil- och värnpliktiga som utredningen föreslagit i kapitel 8 innebär att motivationen skall spela en central roll när rekryteringsmyndigheten beslutar att den tjänstgöringsskyldige skall genomgå grundutbildning och vilket slag av utbildning det i så fall skall vara. Beslutet kommer enligt utredningens förslag inte att fattas vid mönstringstillfället utan vid en fördelning en eller . Avsikten är att rekryteringsmyndigheten vid denna fördel- ning skall anpassa utbildningsplatser och tjänstgöringsskyldiga mot varandra, så att förband och skolor så långt möjligt tilldelas lämpliga civil- eller värnpliktiga och dessa får sina personliga önskemål tillgodosedda. Fördelningen vid ett eller flera tillfällen 336 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. skapar förutsättningar för avvägningar som bör gagna både utbildningsanordnarnas och de enskildas intressen. De tjänstgöringsskyldiga får inför mönstringen information om att det finns en tre månaders hemvärnsutbildning och vilka förut- sättningar som gäller för rekryteringen till verksamheten. Utred- ningens förslag till rutiner för mönstring innebär att de tjänst- göringsskyldiga vid mönstringen skall ange vilket eller vilka tjänstgöringsalternativ som de prioriterar. Med den föreslagna ordningen är det naturligt att hemvärns- utbildningen blir ett alternativ som de kommer att kunna ange på samma sätt som alla andra utbildningar. Om det i samband med den årliga fördelningen visar sig att den mönstrade inte skrivs in till lång grundutbildning och har angett hemvärnsutbildningen som ett tänkbart alternativ skall han erbjudas att genomgå den. Risken för att en mönstrande anger hemvärnsutbildningen som förstahandsval för att inte behöva genomgå den något längre utbildning som andra militära alternativ innebär kommer att kunna hanteras i samband med fördelningen av utbildnings- platserna. Den som bedömts som särskilt lämplig för en utbild- ning som tar och som det fattas lämpliga sökande tillkommer självfallet att kunna skrivas in till denna, även om han sagt sig vara mest intresserad av hemvärnsutbildningen. Frivilligt eller inte frivilligt? Hemvärnstjänstgöringen är i grunden frivillig. Det gäller även den försöksvisa utbildningen . Rutinerna för antag- ningen är emellertid sådana att de som avser att genomgå utbild- ningen skrivs in med plikt. Syftet med inskrivningen är att de skall kunna få ersättning enligt bestämmelserna för de värnplik- tiga och att disciplinbestämmelserna som gäller för värnpliktiga skall kunna tillämpas. Utredningen anser att både den som blir direktinskriven och den som går in i hemvärnet efter att krigsplaceringen i andra för- band upphört skall göra det på frivillig grund. För det talar fram- för allt att basen för rekryteringen även i fortsättningen kommer att vara de som efter lämnar sina ursprungliga krigs- förband. Om direktinskrivning och krigsplacering av de direktinskrivna sker med tvång kommer hemvärnet att få två kategorier av perso- nal frivilliga och pliktinskrivna. Risken är att detta skulle för- ändra karaktären på verksamheten och kanske rent av minska SOU 2000:21 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 337 intresset hos presumtiva frivilliga att gå in i hemvärnet. Utred- ningen bedömer mot den bakgrunden det angeläget att hemvärnet även i fortsättningen skall grunda sin rekrytering enbart på frivil- liga. Frivilligheten bör enligt utredningens mening gälla både direktinskrivningen till grundutbildning och åtagandet att efter grundutbildningen ingå i ett hemvärnsförband. Utredningen anser emellertid att den som samtyckt till inskriv- ning under utbildningen skall vara underkastad bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Det innebär bl.a. att den inskrivne är skyldig att vid straffansvar fullgöra tjänstgöringen. Det är också nödvändigt att den som gått med i verksamheten rättar sig efter disciplinbestämmelserna. Rätt att bli prövad efter Hemvärnet rekryterar i en del fall personal bland invandrare som blivit svenska medborgare efter , som är den övre gränsen för skyldigheten att mönstra. Rikshemvärnscentrum anser att även denna rekrytering bör underlättas och föreslår att de för att kunna skrivas in till hemvärnsutbildning skall ha rätt att bli prövade även efter . Det är naturligt att sätta en övre gräns för den här möjligheten att bli prövad. Utredningen anser att omkring kan vara en lämplig förlängning. Rätten att bli prövad för utbildning till hem- värnet bör således upphöra det år den som blivit svensk medbor- gare efter fyller . 12.4Möjligheterna att genom pliktsystemet öka rekryteringen till frivilliga försvarsorganisationer Utredningens förslag: Försvarsmakten, de bemanningsansva- riga civila myndigheterna och de frivilliga försvarsorganisa- tionerna skall ges möjligheter att i samband med mönstringen informera de mönstrande om frivilligverksamheten och upp- muntra dem som inte blir inskrivna med civil- eller värnplikt att i stället ansöka om medlemsskap i någon av frivilligorgani- sationerna. 338 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. Försvarsmakten anser det viktigt att även kunna använda frivilliga med avtal för sin krigsorganisation. Tillgången på frivillig avtalspersonal var omkring 40 000 personer. Trots omfattande rekryterings- och utbildningsåtgärder halverades antalet fram . Även om antalet utbildade ligger kvar på nuvarande nivå kommer tillgången på avtalspersonal enligt För- svarsmaktens uppfattning sannolikt att fortsätta minska. Behovet av frivillig avtalspersonal som svarar mot målbilden för uppgår till i runt tal 25 000 personer. Fördelningen mellan olika slag av krigsförband framgår av följande samman- ställning. Antal frivilliga med avtal Arméförband m.m. (utom hemvärnet) Hemvärnet (andra n hemvärnsmän) Den beräknade fördelningen mellan olika frivilligorganisationer redovisas i följande sammanställning. Frivilliga Flygkåren (FFK) Svenska Röda Korset (SRK) SOU 2000:21 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 339 Försvarsmakten kommer att fördjupa analysen av funktioner, kompetenser och befattningar i krigsorganisationen för målbild 2010. Avsikten är bl.a. att pröva i vilka befattningar frivilliga kan ersätta värnpliktiga. Det framtida systemet för försörjning med avtalspersonal kommer att utformas på ett sådant sätt att det inom en del funktioner och kompetenser finns fler utbildade än som krigsorganisationen behöver. Det kommer att öka flexibiliteten i försörjningen med frivilligpersonal. Försvarsmakten anser vidare att antalet platser i den s.k. total- försvarsutbildningen (TFU-G kombattantutbildning) skall utökas till förslagsvis omkring 3 000 . En bredare satsning som inte med nödvändighet måste leda till fortsatt utbildning mot en befattning i krigsorganisationen kan skapa intresse hos fler för antingen frivillig pliktutbildning eller avtalsutbildning. Enligt Försvarsmaktens mening bör det också prövas om det går att införa en kortare frivillig grundutbildning för de tjänst- göringsskyldiga som inte genomgår grundutbildning med värn- plikt. Syftet med en sådan utbildning skulle vara att öka rekryte- ringen till de frivilliga försvarsorganisationerna. Även utbild- ningen av instruktörer inom frivilligutbildningen bör utökas, anser Försvarsmakten. 12.4.2Utredningens överväganden och förslag Utredningen anser det angeläget att bemanningsansvariga myn- digheter och andra organ tar tillvara de resurser som de frivilliga försvarsorganisationerna kan medverka med. Det gäller både civila och militära behov. ÖCB har föreskrivit (ÖCBFS 1995:3) att krigsplacering med civilplikt inte får ske om personalbehovet kan tillgodoses med de personer som frivilligt åtagit sig att tjänst- göra under höjd beredskap. Försvarsmakten, de bemanningsansvariga civila myndig- heterna och de frivilliga försvarsorganisationerna har möjligheter att vid mönstringen informera de mönstrande om frivilligverk- samheten och uppmuntra de tjänstgöringsskyldiga som inte blir inskrivna med civil- eller värnplikt att i stället söka medlemsskap i någon av organisationerna. Utredningen har i det här sammanhanget övervägt men inte stannat för att föreslå samma ordning som för hemvärnet att inskrivning till en frivilligorganisation skall vara ett alternativ som den mönstrande kan ange i samband med mönstringen. Det främsta skälet är att grundutbildningstiden för de direktinskrivna 340 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. till hemvärnet är betydligt längre än för de frivilliga försvarsorga- nisationernas medlemmar. Om utbildningssystemet för frivillig- organisationernas del kommer att förändras och utbildningstiden förlängas, bör det vara rimligt att överväga om även inskrivning genom frivilligorganisationerna skall vara ett alternativ som får anges vi mönstringen. Utredningens förslag: Den nuvarande inskrivningen av värn- pliktiga till depå-, förplägnads- och mobiliseringstjänst skall upphöra. Värnpliktiga skall kunna skrivas in till grundutbildning för bevakningstjänst enligt de principer som Försvarsmakten har föreslagit. Principerna för bemanningen av fartyg och brand- och räddningstjänsten vid flygplatser med värnpliktiga skall ses i över i samarbete mellan För- svarsmakten och respektive . Försvarsmakten använder bevaknings- och depåvärnpliktiga inom armén och marinen som ett stöd i utbildningen av pliktpersonal för insatsorganisationens förband. Flygvapenförbanden skriver i stället in samtliga värnpliktiga som s.k. fältvärnpliktiga för omsättning av krigsförbanden. Genom att sprida ut uppgifterna mellan de värnpliktiga får flygvapenförbanden det stöd till bered- skap och produktion av flygtid som förbanden behöver. Värn- pliktiga som inte medverkar i produktionen av flygtid är t.ex. flygbasjägare, systemtekniker och elever vid utbildningar som är gemensamma för Försvarsmaktens olika delar. Försvarsmakten har som framgått föreslagit att systemet med bevakningsvärnpliktiga skall utvecklas, medan systemet med depåvärnpliktiga avskaffas. De depåvärnpliktiga kommer enligt förslaget att ersättas av anställd personal. SOU 2000:21 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, m.m. 341 Även systemet med mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga bör enligt Försvarsmaktens mening upphöra och de värnpliktiga ersättas av anställda. utnyttjar ca 170 värnpliktiga för att bemanna sina fartyg. I samband med att organisationen får nya uppgifter och fartygen byts ut kommer behovet av värnpliktiga att minska till omkring 90 . Enligt Försvarsmaktens mening skall de fartyg som inte ingår i insatsorganisationen betraktas som civila och inte bemannas av värnpliktiga. Försvarsmakten anser ett en översyn av principerna för bemanning av fartygen skall ske i samarbete mellan myndig- heten och . Försvarsmakten avdelar omkring 50 värnpliktiga för tjänstgöring vid flygplatser där det inte finns militära flottiljer. Tjänstgöringen omfattar beredskap för brand- och räddningstjänst vid flygplatserna.