sou · GOB389d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Endast de gruvor som har för avsikt att släppa ut avfall i atmos- fären eller vatten kräver works approval, vilket medför att de flesta gruvor sannolikt inte behöver detta eller tillstånd från miljöskyddsmyndigheten. En miljökonsekvensbeskrivning krävs vid projekt som är komplicerade och förväntas ha eller är kapabla till stor påverkan på miljön. Lagen om miljöpåverkan (the Environment Effects Act 1978) beskriver hur proces- sen kring en miljökonsekvensbeskrivning skall gå till. Om departementet för naturtillgångar och miljö anser att en miljökon- sekvensbeskrivning behövs hänskjuter de frågan till ministern för planer- ing. Hänvisningen kan också komma från den sökande själv, aktuell kom- mun eller enskilda personer som kan komma att påverkas av projektet. Ministern för planering bestämmer sedan huruvida en miljökonsekvens- beskrivning behövs. Denne tillsätter en kommitté som ger råd och hjälper den sökande vid framtagandet av miljökonsekvensbeskrivningen. Kom- mittén består av representanter från departementet för naturtillgångar och miljö, miljöskyddsmyndigheten, kommunen, vattenmyndigheten, allmän- heten m fl. När miljökonsekvensbeskrivningen är klar ställs den ut . Om ministern för planering anser att förslaget till projekt är komplicerat eller kontroversiellt skall han tillsätta en panel att utreda miljöeffekterna av förslaget. Panelen skall bl a utreda möjliga alternativ, hålla ett möte där allmänheten har rätt att komma med åsikter samt rekommendera om de anser att förslaget skall godkännas. efter det sista panelmötet hållits skall panelen förbereda en rapport till ministern för planering. Denne gör sedan en bedömning i frågan och publicerar en rap- port. Detta tar vanligtvis ca . Om ministern för planering god- känner projektet kan ytterligare tillstånd krävas innan arbete i gruvområdet kan påbörjas. –Gruvprojekt som förväntas släppa ut avfall i atmosfären eller vatten behöver tillåtelse av miljöskyddsmyndigheten att påbörja arbete (works approval). –Om förslag till gruvprojekt berör mark som tillhör kronan och är föremål för restriktioner krävs samtycke av ministern för naturvård och markskötsel. Beroende på om kraven i minerallagen är uppfyllda ger slutligen de- partementet för naturtillgångar och miljö gruvbolaget tillstånd eller ej att påbörja arbete vid gruvområdet. En MKB-process tar ca . I samband med MKB- processen skall departementet för naturtillgångar och miljö upprätta en miljögranskningskommitté vars uppgift är att övervaka gruvprojektets utförande och effektiviteten hos miljöskydden. Kommittén består av rep- resentanter från olika statliga myndigheter, som t ex departementet för naturtillgångar och miljö, Parks och miljöskyddsmyndigheten, samt representanter från kommunen och allmänheten. Gruvbolaget håller möten med kommittén vanligtvis fyra- . På dessa möten diskuteras bl a den nuvarande gruv- och miljöverk- samheten, allmänhetens oro samt framtida handlingar i gruvan. En av fördelarna med kommittén är att samtliga parter som berörs av ett gru- vprojekt finns representerade. Alla parter har således möjlighet att säga sin mening och få sina intressen tillgodosedda. Gruvbolaget rapporterar regelbundet till miljögranskningskommittén. lanserade landets första Code for för gruvbolag, vilket möjligen skulle kunna liknas vid en slags miljöcertifiering. Reglerna utarbetades som en reaktion på den starka oro kring industrins miljöprestationer som framförts av samhället och allmänheten. Förbättrade miljöprestationer är dessutom betydelsefullt för industrin. Att anta reglerna är frivilligt och öppet för alla gruvbolag. Syftet med reglerna är att vägleda gruvbolag mot effektiva miljöpresta- tioner för varje fas av ett gruvprojekt, från undersökning till nedläggning av gruvan och slutlig rehabilitering. Regelsamlingen sätter upp nio huvud- principer som är fundamentala för att uppnå förträfflighet kring miljöman- agement och ska hjälpa gruvbolagen att progressivt förbättra deras presta- tioner. Integrera ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter i beslutsfat- tande och management. Införa system för miljömanagement och utbilda anställda och entre- prenörer. Höra vad samhället har för åsikter, oro och värderingar kring verksam- heten och utveckling av gruvprojekt. Tillämpa riskhanteringstekniker för att uppnå önskvärda miljöeffekter. Integrera miljöhantering i alla faser av ett gruvprojekt, från under- sökning till brytning och rehabilitering. Sätta upp miljöprestationsmål. Genomföra managementstrategier och regelbundet ompröva miljömål. Se till att nedlagda gruvor rehabiliteras och lämnas i ett säkert skick. Rapportera bolagets uppfyllande av reglerna och miljöprestationer till myndigheter och allmänheten. De gruvbolag som antar reglerna skall producera en miljörap- Rapporten skall demonstrera gruvbolagets genomförande av reglerna och beskriva dess prestationer i förhållande till huvudprinciperna. Rap- porten skall också vara tillgänglig för allmänheten. Var tredje år ut- värderar en särskilt tillsatt person hur väl bolaget uppfyllt reglerna. Re- glerna har kompletterats med ett antal handböcker, riktlinjer och ut- bildningsprogram för att underlätta genomförandet och utvecklingen av miljömanagement. har 43 gruvbolag anslutit sig till reglerna. Dessa bolag innehar tillsammans över 300 projekt i och utomlands. utvärderades reglerna och resultatet av detta är en uppdaterad Code 2000. 10.1Tillstånd att utföra undersökning Processen att få tillstånd att utföra undersökningsarbeten kan delas in i två etapper: 1.Ansökan om en undersökningslicens. 2.Tillstånd att få påbörja arbete. En ansökan om undersökningslicens skall göras hos ministern på departe- mentet för naturtillgångar och miljö. Ansökan skall bl a innehålla ett ar- betsprogram som i stora drag beskriver det arbete som planeras att företas under licensen. Ansökningarna behandlas efter principen först till kvarn, dvs den ansökan som först kommer in över ett område får företräde. Om två an- sökningar inkommer på ges företräde till den ansökan som ministern anser har de bästa förutsättningarna. efter det att en ansökan fått företräde skall den sökande annonsera om ansökan i en onsdagsupplaga av en allmän tidning som finns i hela och i en lokal tidning som finns i det område ansökan gäller. Annonsen i den lokala tidningen skall innehålla en karta som tydligt identifierar vilket område ansökan gäller. Vem som helst har rätt att invända mot beviljandet av en undersökning- slicens. Invändningarna skall vara skriftliga samt sändas till ministern efter det senaste datumet som ansökan annonserades. Ministern kan bevilja eller avslå ansökan och bevilja en licens över ett område som är mindre än det ansökta. Ministern skall lämna sitt beslut från det att den sökande fått veta att hans ansökan hade företräde. Innan en licens beviljas skall ministern vara övertygad om att den sökande är en lämplig och ansvarsfull person, har för avsikt att följa lagens bestämmelser, har ett passande arbetsprogram samt kan finansiera arbetet och rehabiliteringen av marken. Ett område för undersökningslicens varierar mellan 1-500 km². Under speciella förhållanden kan ministern godkänna ett större område. En beviljad licens gäller inte förrän den är registrerad. En undersökningslicens beviljas för upp till . Licensen kan förn- yas och en förnyelse beviljas normalt . En ansökan om förnyelse får ej göras senare än licensen löper ut. licensinnehavaren ange varför han vill att licensen skall förnyas. Ett arbet- sprogram samt beräknade kostnader för undersökningsarbetena skall också anges. Den maximala tiden som en undersökningslicens kan vara gällande, inklusive förnyelser, är . Ministern kan dock göra undantag från denna regel om han anser att det behövs mer tid för att kunna uppskatta de funna mineralernas ekonomiska livskraftighet eller det inte är ekonomiskt genomförbart att utvinna mineralerna men kan bli det . Vid den första förnyelsen sker en minskning av undersökning- sområdet . Den tredje förnyelsen medför en ytterligare minskning av det ursprungliga området . Ministern kan des- sutom förnya en licens över ett område mindre än det ansökta. Anlednin- gen till reduceringarna är att gruvbolaget inte skall kunna uppehålla ett markområde för länge utan koncentrera sina undersökningar till det om- råde de anser har störst potential beträffande mineralfyndigheter. Innehavaren av en undersökningslicens skall dokumentera de handlin- gar som utförs under licensen. –en rapport för varje 6-månaders period som sammanfattar den verk- samhet och de resultat som åstadkommits. I rapporten skall kostnaderna för undersökningsarbeten utförda på marken och i luften, borrning, re- habilitering av marken, administration m m redovisas. –en fullständig teknisk rapport för varje 12-månaders period. Kraven i denna rapport är att redovisa samtliga geologiska, geofysiska, geokemi- ska och andra tekniska mätningar, samtliga hål som har borrats, ut- grävningar som genomförts samt kartor som visar lokaliseringen för dessa mätningar och utgrävningar. Eventuella slutsatser som dragits av mätningar eller andra aktiviteter skall också redovisas. En bestämd summa pengar skall spenderas på en undersökningslicens . Utgiftskrav för undersökningslicenser. Fixerat (A$) < kraven för år 5 I den rapport som redovisas var sjätte månad anger licensinnehavaren hur han spenderat pengarna (geologiska undersökningar, olika mätningar, re- habilitering etc). Vid förnyelse av en undersökningslicens tas hänsyn till hur väl licens- innehavaren följt de föreskrivna utgiftskraven. Anledningen till att dessa regler finns är att statens regering ger li- censinnehavaren en exklusiv rätt till marken och licensinnehavaren skall inte kunna uppehålla marken utan att göra något med den. Statens re- gering vill också att licensinnehavaren skall utföra undersökningar på ett korrekt och grundligt sätt med minsta åverkan på marken och miljön. Tillstånd att påbörja arbete En licensinnehavare som har för avsikt att utföra arbeten under under- sökningslicensen skall utarbeta en arbetsplan. En arbetsplan beskriver det arbete som kommer att utföras under licensen. Planen skall innehålla in- formation om –det föreslagna arbetsprogrammets karaktär –lokalisering av de föreslagna aktiviteterna (inklusive kartor) –den beräknade tidsplanen för undersökningsarbetena –föreslagen rehabilitering av marken. Licensinnehavaren skall lämna en rehabiliteringsförbindelse. En reha- biliteringsförbindelse är en summa pengar som licensinnehavaren betalar till ministern på departementet för naturtillgångar och miljö. Summan bestäms av ministern efter samråd med fullmäktige i aktuell kommun om det gäller privat mark. Berörs mark tillhörande kronan skall ministern des- sutom samråda med avdelningen för kronans mark och tillgångar på de- partementet för naturtillgångar och miljö. Rehabiliteringsförbindelserna bestäms från fall till fall. Storleken på rehabiliteringsförbindelsen påverkas av en rad faktorer som områdets och projektets storlek, beviljade aktiviteter under licensen och beräknade kostnader för rehabilitering. Storleken på förbindelsen är normalt ca A$ 5 000 för en undersökningsli- cens. Beroende på förhållandena kan den dock uppgå till A$ 10 000- 15 000. Innebörden av förbindelsen är att licensinnehavaren rehabiliterar marken i enlighet med de villkor som uppställts i licensen. Rehabiliterin- gen skall ske kontinuerligt och skall i den mån det är möjligt färdigställas innan licensen löper ut. Om ministern är nöjd med rehabiliteringen åter- lämnas pengarna till licensinnehavaren. Om ministern inte anser att marken har rehabiliterats till belåtenhet kan han vidta nödvändiga åtgärder för att rehabilitera marken. Kostnaderna för detta tas ur rehabiliteringsför- Ministern har dock endast rätt att göra detta om han först bett licensinnehavaren att rehabilitera marken och denne har misslyckats med detta inom en rimlig tidsperiod. När rehabiliteringen avslutats skall min- istern återlämna de pengar som eventuellt återstår av förbindelsen till licensinnehavaren. Om ministern anser att rehabiliteringsförbindelsen inte är tillräcklig kan han när som helst kräva att licensinnehavaren utvidgar förbindelsen med en summa som ministern bestämt. Licensinnehavare har ej rätt att beträda privat mark i syfte att utföra arbeten på denna, innan den privata markägaren lämnat sitt medgivande till detta eller kompensation bestämts. Det är upp till markägaren att bestämma om han vill ha någon ersättning. Licensinnehavaren tar bara upp frågan om kompensation ifall den privata markägaren inte lämnar sitt medgivande till licensinnehavaren att beträda marken. Kan parterna inte nå en kompensationsöverenskommelse har de möjlighet att vända sig till markvärderingsavdelningen hos domstolen för administrativa överklaganden för bestämning, (se kapitel 2.5). För att ha rätt att påbörja undersökningsarbeten skall licensinnehavaren 3.erhållit samtliga nödvändiga tillstånd beträffande mark som påverkas (mark tillhörande kronan där restriktioner finns, skyddade byggnader och platser) 4.om den mark som påverkas är privat –fått markägarnas medgivande att beträda marken; eller –gjort kompensationsöverenskommelser med markägare; eller –fått ersättningen bestämd av markvärderingsavdelningen hos domstolen för administrativa överklaganden; eller 5.givit 21 dagars förvarning till huvudgruvinspektören och markägarna av den mark som påverkas om licensinnehavarens avsikt att påbörja ar- bete. 10.2Tillstånd att utvinna och bearbeta Processen att få tillstånd att utvinna och bearbeta kan delas in i två etapper: Ansökan om en brytningslicens. Tillstånd att påbörja arbete. En ansökan om brytningslicens skall göras hos ministern på departementet för naturtillgångar och miljö. Ansökan skall bl a innehålla ett arbetspro- gram som i stora drag beskriver det arbete som planeras att företas under licensen. Är marken föremål för en undersökningslicens som innehas av annan än den sökande, krävs dessutom att ett skriftligt medgivande av innehavaren av denna lämnas i samband med ansökan. Om ansökan berör jordbruksmark och den sökande inte äger marken, skall en redogörelse för den ekonomiska betydelsen av det föreslagna ar- betet presenteras i samband med ansökan. En kopia av redogörelsen skall också lämnas till markägaren/ägarna. Redogörelsen skall innehålla en bedömning av de fördelar det föreslagna arbetet kommer att medföra för staten , inklusive arbetstillfällen och avkastningsaspekter. Vidare skall den fördela den ekonomiska betydelsen mellan fastigheter med olika ägare. Markägare har rätt att invända mot en redogörelse om ekonomisk betydelse om de anser att skulle få större ekonomiska fördelar av att fortsätta använda marken som jordbruksmark. Detta skall göras till den sökande, ministern samt presidenten för det australiska och markekonomer från det att markägaren mot- tog kopian. Presidenten tillsätter då en oberoende expert som utreder den ekonomiska betydelsen av det föreslagna gruvprojektet i förhållande till den fortsatta användningen som jordbruksmark. Ansökningarna behandlas efter principen först till kvarn, dvs den ansökan som först kommer in över ett område får företräde. efter det att en ansökan fått företräde skall den sökande annonsera om ansökan i en lokal tidning som finns i det område ansökan gäller. Är det ansökta området större än fem ha skall den sökande även annonsera i en onsdagsupplaga av en allmän tidning som finns i hela . Den sökande är skyldig att underrätta ägarna till den mark som påverkas om ansökan. Den sökande skall mäta in och markera ut gränserna över det område som är föremål för ansökan. Den sökande har ej rätt att beträda marken i syfta att mäta in eller markera gränser om inte markägaren gett sitt skriftliga tillstånd till detta eller departementet för naturtillgångar och miljö beviljat tillstånd. Departementet har rätt att bevilja detta om den sökande försökt få markägarens tillstånd men denne vägrat ge sitt medgivande eller ej kunnat kontaktas. Innan detta tillstånd kan beviljas skall den sökande lämna en säkerhet mot risken för att markägaren eller hans mark skadas under arbetet. Om detta ändå skulle inträffa kan säker- heten användas för att kompensera markägaren. Eventuell återstod åter- lämnas till den sökande senast efter det att ansökan beviljats eller avslagits. Vem som helst har rätt att invända mot beviljandet av en brytningsli- cens. Invändningarna skall vara skriftliga samt sändas till ministern efter det senaste datumet som ansökan annonserades. Ministern kan bevilja eller avslå ansökan och bevilja en licens över ett område som är mindre än det ansökta. Ministern skall lämna sitt beslut från det att den sökande fått veta att hans ansökan hade företräde. Ett område för en brytningslicens kan vara upp till 260 ha stort. Ministern kan dock godkänna större områden. En beviljad licens gäller inte förrän den är registrerad. En brytningsli- cens beviljas för upp till . Licensen kan förnyas och en förnyelse beviljas för upp till . En ansökan om förnyelse får ej göras senare än licensen löper ut. I ansökan skall licensinnehavaren ange varför han vill att licensen skall förnyas. Ett arbetsprogram samt beräknade kostnader för kommande skall också anges. Innehavaren av en brytningslicens skall dokumentera de aktiviteter som utförs under licensen. Var sjätte månad skall licensinnehavaren redovisa en rapport. Denna beskriver olika kostnader för projektet, detaljer om un- dersöknings- och brytningsarbete, den rehabilitering av marken som ut- förts samt ett förslag till arbetsprogram för . Licensinnehavaren skall dessutom varje kvartal redovisa den kvantitet mineraler som producerats under licensen. Tillstånd att påbörja arbete Den sökande skall utarbeta en arbetsplan. Arbetsplanen skall bl a innehålla –förslag till åtgärder för att minimera ljud- och avfallsutsläpp –ett miljöövervakningsprogram som bl a beskriver de metoder som skall användas för att övervaka ljud- och avfallsutsläpp, den progressiva rehabiliteringen samt effekter på grundvattenmiljön. En rehabiliteringsplan skall ta hänsyn till –markens speciella egenskaper –den omgivande miljön –behovet av att stabilisera marken –behovet av att återställa jordbruksmark till ett skick som ligger så nära det ursprungliga skicket som möjligt. I planen skall grundprinciperna för markens slutgiltiga användning efter det att gruvan lagts ned beskrivas. Förslag till hur den progressiva reha- biliteringen av marken gruvan är i drift kan gå till skall också finnas med. Exempel på ingående parametrar i planen är återställande av vegeta- tion, rehabilitering av vägar och avlägsnande av anläggningar. Dessutom finns ytterligare frågor som, beroende på vilken typ av gruva planen gäller, skall behandlas. Planen skall tas fram av licensinnehavaren efter samråd med den privata markägaren om marken är privat och avdelningen för kronans mark och tillgångar på departementet för naturtillgångar och miljö om marken tillhör kronan. Licensinnehavaren skall lämna en rehabiliteringsförbindelse. Summan bestäms av ministern efter samråd med den privata markägaren. Berörs mark tillhörande kronan skall ministern dessutom samråda med avdelnin- gen för kronans mark och tillgångar på departementet för naturtillgångar och miljö. Rehabiliteringsförbindelserna bestäms från fall till fall. Vad gäller brytningslicenser finns inga regler beträffande storleken på för- bindelserna. För stora gruvor kan förbindelsen uppgå till . Licensinnehavaren skall rehabilitera marken i enlighet med rehabili- teringsplanen. Rehabiliteringen skall ske kontinuerligt och skall i den mån det är möjligt färdigställas innan licensen löper ut. Om ministern är nöjd med rehabiliteringen återlämnas pengarna till licensinnehavaren. Om marken är privat skall dock ministern rådgöra med markägaren och fullmäktige i aktuell kommun innan han lämnar tillbaka pengarna. Licensinnehavare skall ansöka hos den lokala planeringsmyndigheten om ett planning permit eller utarbeta en miljökonsekvensbeskrivning. En brytningslicens kräver att ett planning permit erhålls om det inte har varit föremål för en miljökonsekvensbeskrivning och en bedömning av denna har gjorts av ministern för planering, (se 3.2). Licensinnehavaren skall ansöka om tillstånd att påbörja arbete. Ett till- stånd att påbörja arbete skall beviljas om licensinnehavaren har 3.erhållit samtliga nödvändiga tillstånd (planning permit eller MKB) 4.om den mark som påverkas är privat –fått markägarnas medgivande att beträda marken; eller –gjort kompensationsöverenskommelser med markägare; eller –fått ersättningen bestämd av markvärderingsavdelningen hos 5.givit 21 dagars förvarning till huvudgruvinspektören och markägarna av den mark som påverkas om licensinnehavarens avsikt att påbörja ar- bete Ett tillstånd att påbörja arbete har ingen verkan före registringen. Länsstyrelsernas svar på utredningens enkät Förekommer det eller har det förekommit någon mineralprospekte- ring som sker enbart med stöd av allemansrätten i Ert län? Beskriv i så fall kortfattat Era erfarenheter av sådan prospektering Ja, mineraljakten för allmänheten som bygger på prospektering med stöd av allemansrätten. Det har förekommit och framkommit i tidningsartiklar, dock inget som Lst har hanterat. Inte vad vi känner till. Ja, det har förekommit. Vi har från markägarhåll erfarit en oro och irritation över de undersökningar som utförts och som enligt uppgift skett utan markägarens vetskap. Vi ifrågasätter om det är rimligt att stödja sig på allemansrätten i samband med vissa markundersökningar. T ex kan provtagning genom grävning, framför allt i oskadad terräng, enligt vår uppfattning inte vara förenlig med allemansrätten. Hur kan prospektören vara säker på att åtgärden inte innebär intrång i markäga- rens eller annan rättsinnehavares rätt. H-län, , , Prospektering för kalksten sker av verksamma bolag. Om bergolja räknas som sker all prospektering efter noggranna förberedel- ser och myndighetskontakter. Lst har blivit uppringd av en markägare som informerade om att han själv kört bort en person, som med stöd av allemansrätten, vaskade efter guld i Bräkneån. Uppringningen föranledde ingen åtgärd från Lst:s sida eftersom ingen skada uppkommit. L/M-län, Prospektering som genomförts på allemansrättslig grund har veterligen inte förekommit i . Ej vad känner till. Blockletning förekommer troligen med ganska hög intensitet. Vi kän- ner inte till något fall av längre gående prospektering enbart med stöd av allemansrätten. I länet bedrivs organiserad mineraljakt för all- mänheten. Drivs i projektform mellan Lst och SGU. (Omfattar även Z, AC och BD-län) Utgör komplement till professionellt driven pro- spektering. Inga kända konfliktsituationer föreligger. Endast i liten omfattning i samband med Mineraljakten. Lst kontaktas aldrig. Lst har inte erfarit att markägare har reagerat. Inte heller har några nämnvärda skador på natur- och kulturmiljöer noterats. känner inte till något sådant fall. Ja, även i organiserad form som t ex mineraljakten och som arbets- marknadsåtgärd. Prospekteringen har skett med handverktyg – ej med tyngre utrustning. Inga påtagliga skador eller störningar har rapporte- rats. Finns det naturreservat inom länet som berörs av undersökningstill- stånd enligt minerallagen? Utö naturreservat (kommun), Vattgrusmossen (kommun), Ev. blivande naturreservat: Oaxen (kommun), (), (kommun) H, K, Y, Z-län Antalet för Lst kända gällande undersökningstillstånd i länet är 12. Undersökningsområdenas storlek varierar alltifrån 20 ha till 2 700 ha. Undersökningarna har i huvudsak avsett norra delen av länet (södra delen av ) i och kommuner, men har även avsett andra delar, t ex och kommuner. Lst har inte tagit fram vilka skyddade områden som berörs av gäl- lande undersökningstillstånd. Däremot kan sägas att det finns skyddade områden enligt 7 kap. som berörs/har berörts. Det finns också rikligt med områden skyddade enligt Kulturminneslagen som be- rörs/har berörts.