sou · GOB3102d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt avtalet kan i samverkan med företag bedriva sådan aktions- och uppdragsverksamhet som kan finansieras med medel från företagen. Det förtjänar att påpekas att i sin redo- visning inbegriper handelssekreterarna trots att dessa är själv- ständiga myndigheter. ger ut en årsredovisning som i huvudsak är uppställd som ett aktiebolags. Den senaste innehåller t.ex. följande: VD har ordet, året i korthet, i framtidens ekonomi, kort om ägarförhållanden och organisation, information om de tre verksamhetsområdena, förvaltningsberättelse med presentation av vissa nyckeltal och därefter koncern- och balansräkningar med fotnoter. Den innehåller också en förteckning över styrelsen, ledning och . Det statliga uppdraget, övriga statliga satsningar och offentliga uppdrag beskrivs inte närmare i denna årsredovisning. En särskild av- rapportering av främst det statliga uppdraget görs separat en gång (se avsnitt 5.13). Fördelningen av finansieringen mellan dessa olika delar har förändrats . Då stod det statliga bas- uppdraget för av finansieringen medan medlemsavgifterna Resten, dvs. , kom från övriga uppdrag vari inryms både intäkter från konsultuppdrag för företag och uppdrag för offentliga aktörer. Minskningen av det statliga basanslaget genomdrevs och därefter har nivån på detta varit i stort sett oförändrad. Det statliga uppdragets andel av omsättningen har gått ner till ca en tredjedel medan medlems- avgifterna ligger kvar på . Övriga uppdrag har alltså ökat sin andel till av omsättningen. Tabellen nedan illustrerar detta. nettoomsättning har ökat kraftigt. Den låg 1998 för koncernen på varvid man gjorde en vinst på inemot . hade omsättningen ökat till varvid vinsten uppgick till . var omsättningens fördelning mellan de tre verksamhetsområdena någorlunda jämn. Störst var exportkonsulting med tätt följd av exportinformation med . Expor- tutveckling stod för medan gemensamma intäkter uppgick till . Jämfört med 1998 skedde den största förändringen i exportutveckling som ökade med eller . Detta förklaras främst av tillkomsten av programmet Marknadsplats . Även exportkonsultingen ökade relativt starkt, med , eller . Exportinformation ökade endast marginellt- med eller . intäkter och omsättning 1991/92-99 (mkr) Källa: (siffrorna avseende det statliga uppdraget för åren1996–1999 omfattar ca utöver det statliga basuppdraget * Inkl. offentligt finansierade uppdrag Finansieringen av de tre verksamhetsområdena varierar som ovan nämnts Exportkonsulting finansieras så gott som uteslutande med intäkter från företag. Exportinformation finansieras i huvudsak med medel, främst det statliga basanslaget där av utnyttjades för detta. från andra statliga uppdrag liksom av i medlemsavgifter. Exportutveckling har en finansiering som är blandad. Den finansieras både med olika statliga och offentliga medel och intäkter från företag. Endast en mindre del av det statliga basanslaget, , utnyttjades för detta. Pro- grammen Marknadsplats och Marknadsplats bidrog med respektive . Uppdrag från departement bidrog med inemot varav avsåg de s.k. laddnings- pengarna för exportcentrum. från för projektet livsmedel och ungefär samma summa från länsarbetsnämnder för programmet exportassistenter. Ytterligare ca i intäkter härrörde från offentliga organ för olika exportfrämjande projekt, t.ex. , länsstyrelser, EU-medel och länsarbets- nämnder. Sammantaget stod alltså olika offentliga aktörer för av intäkterna inom detta område. Resterande intäkter kom från de företag som deltog i aktiviteterna. Störst bland inkomstkällor 1999 var således företag med ca . Därefter kom främst staten men även andra offentliga organ med och medlemsavgifter med . Staten och det offentliga stod alltså för av den totala omsättningen. har beslutat att det skall byggas upp ett eget kapital på som buffert om inkomsterna av något skäl skulle komma att minska. /uppgick det egna kapitalet till ca . väntas nå den eftersträvade nivån på det egna kapitalet. Detta förklaras både av ett positivt rörelseresultat och vissa extraordinära faktorer, åter- betalning av pensionsinbetalningar från SPP samt överföring till egna kapitalet av vissa medel för traineeverksamhet. budgeterar per kalenderår. Budgeteringen av kostnader och intäkter föregås av en affärsplaneringsprocess. Affärsplanen utgör underlag för budgeteringen och upprättas först för totalt och därefter per region och varje enhet. I affärsplanen beskrivs inriktningen av verksamheten och eko- nomiska mål anges. Affärsplanerna görs i taget med en årlig revidering. Budgeten upprättas för varje enhet och summeras till regionnivå och totalt. Budgeten är för varje enhet uppdelad på exportinformation, exportutveckling, export- konsulting och gemensamt. För varje verksamhet och enhet budgeteras intäkter, köpta varor och tjänster, arvodesintäkt, personalkostnader, del av sam- kostnader och del av kostnader för stabs- och supportfunktioner. Därutöver budgeterar enheterna kostnaderna för att genomföra sin del av det statliga uppdraget. Vid utlandsenheterna utgörs verksamheten exportinformation helt av det statliga uppdraget. Det statliga uppdraget budgeteras med full kostnadstäckning utan överskott. I kostnaderna ingår del av stabs- och support- funktioner. Däremot ingår inte finansiering av VD-stab. För övriga båda verksamhetsområden budgeteras med visst avkastningskrav. Detta krav har varit högre för exportkonsultingen än för exportutvecklingen. 5.10Exportrådets medlemmar/abonnenter har ända sedan det bildades haft medlemmar (kallades tidigare abonnenter). Detta har säkerställt att näringslivet bidragit med vissa intäkter till verksamhet. Antalet medlemmar är f.n. ca 1.600. Medlemsantalet har sjunkit något liksom medlemsavgifterna. Dessa uppgår f.n. till ca vilket motsvarar av den årliga netto- omsättningen eller av det nuvarande statliga basanslaget. Medlemskapet ger företagen vissa förmåner, t.ex. rabatt på vissa tjänster. tjänster kan dock utnyttjas av alla företag i . Medlemsavgiften har tidigare för varutillverkande företag varit kopplad till varuexportvärdet. Minimiavgiften har varit för export på högst och därefter stigit till en maximiavgift på för export . För tjänstexportörer och handelshus har i stället avgiften beräknats på aktiekapitalet. Även här har minimiavgiften varit för aktiekapital på högst för att stiga till maximalt för aktiekapital . Det har också funnits en koncernrabatt. 22 koncerner har med detta system stått för nästan av medlemsavgifterna, dvs. har presenterat ett nytt medlemsprogram som gäller från . Framöver kommer medlemsavgiften att beräknas på antalet anställda i vilket anses som ett enklare system. Man hoppas att den sänkta minimiavgiften till skall locka fler småföretag som medlemmar. Medlemmar kommer framöver att få vissa förmåner, inbegripet personlig(a) exportrådgivare, rabatt på vissa produkter och andra rabatterade erbjudanden, bl.a. på delegationsresor. Till skillnad från tidigare ges framöver ingen rabatt på konsulttjänster utomlands. 5.11Det statliga basuppdraget och andra statliga satsningar Det nuvarande statliga stödet till exportfrämjande vid har sin utgångspunkt i propositionen 1991/92:108 Statens roll i den exportfrämjande verksamheten vid exportråd som godkändes av (se avsnitt 3.2). Stödet har också en koppling till lagen 1975:490 om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. Detta förklaras av att tilldelade statliga medel delvis används för att sköta lagens åliggande att planera och leda den exportfrämjande verksamheten även inom utrikesrepresentationen. har för statens räkning utfört ett återkommande större exportfrämjande uppdrag. Detta betecknas som det statliga basuppdraget (benämns i texten även det statliga uppdraget). För detta har staten anslagit en summa som uppgått till men som varit större. Därutöver har staten vid olika tillfällen utnyttjat den möjlighet som anges i avtalet om att uppdra åt att genomföra särskilda satsningar. För innevarande budgetår har t.ex. avsatts för sådana satsningar. Anslagen för det statliga uppdraget och övriga satsningar från anslagsposten E2 Exportfrämjande verksamhet framgår av tabellen nedan. har emellanåt också utfört andra uppdrag för statens och andra offentliga aktörers räkning vilka finansierats med andra statliga eller offentliga medel. Några av dessa satsningar kan också betraktas som statliga uppdrag. De ligger dock utanför det ordinarie statliga uppdraget. Årliga anslag till exportfrämjande från anslaget E2, Exportfrämjande åtgärder Källa: Statsliggaren . *Budgetåret var 18 månader ( motsvarar ). Den närmare utformningen av det statliga uppdraget, dvs. regeringens anvisningar till hur de statliga medlen skall användas, formuleras i de årliga riktlinjer som regeringen i regeringsbeslut fastställer för det kommande budgetåret. En beskrivning av innevarande års beslut återfinns nedan. Processen för förberedelse, handläggning och beslut om det årliga anslaget till för det statliga uppdraget är ungefär densamma som för myndigheter. inkommer med ett budgetunderlag som hanteras på sedvanligt sätt i (). Processandet av förslaget utmynnar i ett avsnitt i den årliga budgetpropositionen där detta anslag ingår i utgiftsområde 24 (näringsliv) som närings- och gemensamt har ansvar för. Sedan godkänt förslaget, eventuellt med vissa ändringar, utfärdas ett regeringsbeslut (motsvarar regleringsbrev till myndigheter) i vilket anvisningar ges om hur medlen inom det statliga uppdraget skall användas . 5.11.2Regeringsbeslutet med riktlinjer för det statliga basuppdraget och andra statliga satsningar Regeringsbeslutet med Riktlinjer för (se bilaga 3) anger inledningsvis att tilldelas för det ordinarie statliga uppdraget. I inledningen sägs att som centralt serviceorgan skall initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. Rådet skall ge efterfrågestyrd exportservice (exportinformation) och genom affärsbevakning förse svenskt näringsliv med information om affärsmöjligheter i syfte att förmedla affärer. Små och medelstora företag skall prioriteras i verksamheten. Vidare sägs att de möjligheter som EU-medlemskapet medfört skall utnyttjas, att man skall prioritera nya svenska spjutspetsområden och utnyttja de möjligheter som näringslivets ökade miljöanpassning medfört. Rådet skall inom anvisade medel också främja export av svenska varor och tjänster inom IT-sektorn. Det anges också att de statliga medlen får användas till: Handelssekreterarnas och upplysnings- och rådgivningsverksamhet (exportservice) till den del den inte finansieras med medlemsavgifter sådana projekt/aktioner, i samverkan med företag, som syftar till att utveckla exporten för framför allt små och medelstora företag, exporten till svårbearbetade eller avlägsna men lovande marknader, eller som avser stöd till större mani- festationer med inriktning på svenskt näringsliv eller svensk industri, efter samråd med UD löneförmåner till marknadskonsulter och marknadsassistenter inom utrikesförvaltningen ledning och planering av handelssekreterarnas verksamhet och av exportfrämjande verksamhet inom utrikes- förvaltningen. Vidare nämns att fastställer prispolicy för handels- sekreterarnas debiterbara verksamhet och att dessa inkomster får disponeras i verksamheten. Ett avsnitt i beslutet som beskrivs nedan avser de särskilda program/åtgärder som utförs på uppdrag av staten och som erhåller finansiering utanför det reguljära statliga uppdraget. anvisade medlen för dessa uppgår sammanlagt till , vilket motsvarar av det ordinarie statliga uppdraget. I beslutet anges också att skall lämna årsredovisning för . För det statliga uppdraget skall omfattning, inriktning och prioriteringar för samtliga verksam- heter fördelad på regioner redovisas. Åtgärder för att utveckla bevakningen av internationellt finansierade projekt skall redovisas. Särskilda åtgärder för att främja export från små och medelstora företag samt effekter av denna verksamhet skall redovisas liksom medlemsutvecklingen och de åtgärder som vidtagits på IT-området som syftar till att öka tillgängligheten till verksamheten. En redogörelse skall lämnas för hur verksamheten bidrar till närings- livets tillväxt och internationella konkurrenskraft. De ovannämnda särskilda programmen/åtgärderna skall redovisas separat. Avslutningsvis sägs att verksamhet i princip skall redovisa nollresultat. sägs att får disponera uppkommet över- eller underskott enligt styrelsebeslut. Beslutet anger också att skall arbeta med programmet Marknadsplats och att avsätts för detta. (för erhöll för samma program-förf. anm.). Det nämns att programmet har till syfte att ge i första hand små och medelstora företag stöd och vägledning inför och i samband med exportsatsningar i vissa stater i (, , , och Nordvästra inkl. . Därefter anges att den särskilda samordnings- funktion som inrättats (Östersjöcentrum) skall bistå både vid export och import samt ha ansvar för upphandling från EU:s biståndsprogram. Vidare anges att de program för marknads- satsningar som tidigare inletts bör fortsätta. Det sägs också att vissa projekt bör samordnas med såväl samverkansprojekt och branschprogram som kompetensutveckling. Projekten bör heter det i möjligaste mån bedrivs inom ramen för exportcentrum. Beslutet anger också att skall främja miljöexport och att avsätts för detta. Det sägs att programmet skall utgöra ett komplement till projektet miljöteknikexport (för vilket tilldelats av regionalpolitiska medel för en treårsperiod). I övrigt sägs bl.a. att fokusering skall vara på små och medelstora företag, att exportcentra skall engageras, att samarbete med berörda myndigheter, organisationer och företag skall eftersträvas, att aktiv internationell marknadsföring skall äga rum och att man skall ägna sig åt nätverksbyggande aktiviteter. För marknadsplats avsätts . Det sägs att programmet skall inriktas på små och medelstora företags handel inom . Ett särkilt anbudskostnadsstöd som inrättades bör fortsätta och för detta avsätts högst . För utbyggnad, samordning och förbättring av den regionala exportfrämjarorganisationen i avsätts . Här anges att av anvisade medel skall användas för att vidareutveckla användning av informationsteknik för att bättre tillfredsställa de små och medelstora företagens informationsbehov. Vidare sägs att satsningen på exportfrämjande genom elektroniska marknadsplatser bör intensifieras. 5.12Fördelningen av medlen för det statliga uppdraget har erhållit för att utföra det statliga basuppdraget. I de regeringsbeslut med riktlinjer för det statliga uppdraget som fattats har inga närmare anvisningar getts rörande hur medlen skall användas. har därför kunnat bestämma hur dessa medel skall fördelas på olika verksamhets- och geografiska områden. Utfallet framgår nedan. Det statliga (bas) uppdraget Större delen av beloppet användes alltså för exportinformation utomlands och i , varav för de tre utlandsregionerna inkl. dessas kostnader på hemmaplan. Endast användes för annan verksamhet i , dvs. verksamhet inom export- utveckling. Ovanstående visar alltså att avsattes för de tre utlands- regionerna. Eftersom finns företrätt på drygt 50 orter i ett fyrtiotal länder innebär detta att genomsnittsbidraget per kontor ligger på ca och per land på . Skillnaden i fördelning mellan t.ex. länder är dock stor vilket framgår av för- teckningen nedan. Det statliga basuppdragets medel för utlandsverksamheten () fördelade per land (1999) Fördelningen fastställdes i grova drag av bl.a. med utgångspunkt från vissa faktorer på respektive marknad och har sedan i stort sett varit oförändrad. Dessa faktorer var BNP:s storlek och tillväxt i respektive land, den svenska exportens storlek och utveckling , den svenska marknadsandelens (av ) utveckling samt importens storlek och utveckling av exporten till från respektive land . Resursåtgången för att utföra det statliga uppdraget på respektive marknad ingick inte i bedömningen. Summeringen av de olika marknaderna resulterade sedan i en fördelning på tre utlandsregioner som i stort sett är densamma . Fördelningen framgår nedan: Region (inkl. , Region (inkl. , ) Region (inkl. ) De länder som erhöll mest statliga medel 1999 (inkl. vissa gemensamma kostnader, avrundade siffror) var i nu nämnd ordning USA- , och Tyskland- , inkl. Hongkong- , Frankrike- , mkr, Ryssland- samt , , och Finland- . Utredningen har också gjort en tabell (se nedan) där för- delningen av de statliga medlen (dvs. de som används för utlandsverksamheten) per geografisk region (inte region) jämförs med den svenska exportens fördelning. Tabellen visar bl.a. att avvikelserna är stora för (där exportens andel är större än tilldelade medel) samt och (där exportens andel är mindre än tilldelade medel). export till olika regioner jämfört med det statliga bas- uppdragets* (DSU) fördelning på regioner (andel i % 1999) EES/EFTA och SUMMA (avrundat) *Avser de medel som avsatts för exportinformation vid De medel som avsattes för verksamhet inom exportinformation i fördelades på följande sätt: Projektbevakning, upphandling, De medel som avsattes för annan verksamhet i fördelades på följande sätt: EIC , Syd och Väst samt Delegationen för de mindre företagen 5.13Avrapportering av det statliga uppdraget 1999 lämnar en avrapportering av det statliga uppdraget. Avrapporteringen för (på 18 sidor) innehåller efter en kort sammanfattning en kort redogörelse för de olika statliga uppdrag som hanterar. Därefter följer relativt utförliga presentationer av verksamhetsområdena exportinforma- tion och- utveckling följt av en kortare presentation av export- konsulting. Därefter beskrivs kortfattat kundundersökningar, trainee-verksamhet samt medlemsprogrammet. Sist i rapporten finns en förteckning över tio regeringsuppdrag, dessas storlek och när de skall slutrapporteras. Utredningen noterar att rapporten varken är daterad eller under- tecknad. Den saknar uppgifter om hur medlen i det statliga basanslaget fördelas på länder och kontor. 6Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet I detta kapitel beskrivs kortfattat i bokstavsordning några av de aktörer på den offentliga och privata sidan som har anknytning till export- och importfrämjandet. Redovisningen är inte fullständig. Syftet är främst att visa att flera aktörer är aktiva på dessa områden och vilken inriktning dessa har. Avsnittet omfattar några av de Sverige-främjande organisationerna, några näringslivsorganisa- tioner, aktörer som arbetar med företagsutveckling, ett par nätverk samt vissa övriga, t.ex. Sida, samt kommuner och landsting. Även EU:s främjande och beskrivs mycket kortfattat, liksom de regionala tillväxtavtalen. Sist i kapitlet beskrivs Exportcentrum. består av ett helstatligt moderbolag och 21 regionala dotter- bolag. Moderbolaget äger som regel av dotterbolagen (i tre fall är denna ägarandel större) medan resterande ägs av lands- ting och de kommuner som står utanför landstingen. Verk- samheten baseras på geografisk närhet och anpassning till varje regions näringslivsstruktur. Inom många områden samarbetar dotterbolagen och har utvecklat s.k. kompetenscentra för hela kon- cernen. Ett av dessa är Östersjö-samarbetet med fokus på affärs- utveckling för små och medelstora företag. Landansvar för dessa länder har lagts ut på enskilda bolag. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet i och har numera inga utlandskontor. Koncernen hade 1999 drygt 550 medarbetare och en nettoomsättning på . Koncernen får driftsanslag från staten (1999=80 mkr) som, efter samråd med delägarna, fördelas till de regionala bolagen. Sådana driftsanslag i förhållande till ägarandelen erhålls också från de regionala ägarna. har också vid olika tillfällen erhållit extra statliga medel för särskilda satsningar. De regionala bolagen erhåller också intäkter för uppdrag som utförs åt regionala finansiärer, t.ex. kommuner, landsting, länsstyrelser etc. Regelrätta konsultarvoden debiteras inte företagen men alltid en deltagaravgift för de program företagen deltar i. ALMI´s kunder är de små och medelstora företagen i alla bran- scher, framför allt företag med mindre än 50 anställda. skall genom rådgivning, strategisk affärsutveckling, finansiering och kontaktskapande insatser främja tillväxt och förnyelse i närings- livet. Insatserna riktas främst mot de företag, både befintliga och nya, som bedöms ha förmågan och viljan att växa. fungerar också som ett regionalt nav i nätverk som består av offentliga och privata organisationer och skall förmedla information om små och medelstora företags situation till andra offentliga organisationer. Navfunktionen går ut på att via nätverket förse företagen med rele- vant information eller lotsa dem till rätt instans. Den strategiska rådgivningen syftar till att förbereda företagen för en internationalisering av verksamheten. Detta sker dels i pro- gramform, dels genom individuell rådgivning och coaching. I uppgiften ingår också att lämna grundläggande rådgivning i exportfrågor och stimulera företagens internationella kontakter. Man informerar bl.a. om den europeiska marknaden och främjar deltagande i olika EU-program och samverkan med utländska företag inom ramen för dessa program. samverkar med andra aktörer, t.ex. inom ramen för (EIC) när det gäller information om den inre marknaden och m.m, samt med inom EU:s s.k. samarbetsprogram, dvs. Europartenariat etc. På uppdrag av Sida svarar för hand- läggningen av insatserna för små och medelstora företag i , de s.k. samverkar på många orter med och handelskammare inom ramen för exportcentrum (se avsnitt 6.4). moderbolag kommer att slås samman med delar av och från ingå i den nya centrala företagsutvecklingsmyndigheten. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet organisation berörs tillvidare inte av omorganisationen på central nivå. Andra departement än UD är också viktiga för exportfrämjandet. Även dessa departements ledning och tjänstemän kan medverka i det exportfrämjande arbetet både allmänt och inom respektive ansvarsområde. Vidare ansvarar vissa departement för medel som kan utnyttjas för exportfrämjande uppgifter. Bland dessa departe- ment kan särskilt finans- (länsstyrelser), jordbruks- (programmet Förädlade livsmedel), miljö-, närings- (och ) och (Swecare) nämnas. 6.2.3Euro Info Center (EIC) () svarar i för deltagandet i informationsnätverket som omfattar ca 250 kontor runtom i . EIC är en plattform för att hjälpa mindre och medelstora företag att ta tillvara de möjligheter som EU:s inre marknad skapar och ge information om och olika EU-program och initiativ. Det finns nio EIC-kontor i . Ett av dessa, som till en tredjedel ägs av , finns i (övriga ägare är och Stad). Kontoret har lokal- gemenskap med Stads näringslivskontor. Därutöver finns åtta EIC-kontor samt ett tiotal filialkontor ute i landet med olika värdorganisationer/ägare exempelvis , Handels- kammare, , SAF och kommuner. Kostnaderna för respektive EIC-kontor täcks av värdorganisation- erna samt bidrag från Europeiska kommissionen (, ca ). EIC-kontoren tillhandahåller information och rådgivning till enskilda företag om , organisationer, EU-program och initiativ, samt om etableringsförutsättningar i enskilda EU- länder. Det sistnämnda är möjligt genom det europeiska EIC-nät- verket, som finns i alla regioner i . I anslutning till EIC finns europeiska samarbetsprogram som är Sverige-ansva- rig för (se avsnitt 6.2.11). Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet 6.2.4Exportkreditnämnden (EKN) EKN är en statlig myndighet under UD med huvuduppgift att främja svensk export genom att utfärda garantier som skyddar exportörer mot förluster i exportaffärer. EKN har ett hundratal medarbetare. EKN:s vanligaste garanti täcker utebliven betalning till följd av politiska och/eller kommersiella händelser. För garantin erläggs en premie som är relaterad till risken. EKN:s garanti kan även användas som säkerhet hos kreditinstitut och underlättar på så sätt en konkurrenskraftig finansiering av exportaffären.