sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Efter sådana påfrestningar kan olika psykiska och psy- kosomatiska sjukdomstillstånd uppstå, såsom ångest, depression och dissociativa58 störningar. PTSD är upptaget i WHO:s diagnoslista och i det forskningsrelaterade diagnossystemet DSM, där även akut stress- syndrom, är definierat. Då PTSD-begreppet – trots betydande och stadigt ökade.kunskaper – är ifrågasatt inom psykiatrin, finns risk för att PTSD- drabbade förblir odiagnostiserade och därmed obehandlade. Detta trots att det inte är svårt att ställa diagnosen. Kriterierna för PTSD- diagnos är mycket strikta Här förutsätts att individen har upplevt en dödshändelse, hot om död, allvarlig skada, våldtäkt, eller sexuella övergrepp mot barn. I samband med detta krävs att individen har upplevt starka affekter, såsom fruk- tan, hjälplöshet eller skräck. Vidare fordras återupplevelser, påträng- ande och plågsamma minnesbilder, flashbacks, mardrömmar, starka emotionella eller kroppsliga reaktioner vid stimuli som påminner om händelsen, s.k. triggers. Därutöver förutsätts att sekundära personlig- hetsförändringar till följd av traumaupplevelserna har ägt rum: und- vikande av aktiviteter, platser, personer eller tankar som är förknippade med händelsen, eller känslomässig stumhet, dvs. förlust av intresse för omgivningen. Slutligen fordras att individens sympatiska nervsystem är ständigt överaktivt och att individen till följd av detta har sömnstör- ningar, irritabilitet eller vredesutbrott, koncentrationssvårigheter, stän- digt förhöjd uppmärksamhetsgrad, eller benägenhet att hoppa till vid oväntade ljud. En förutsättning för diagnosen är att symptomen har bestått under minst en månad och att individen lider eller fungerar sämre på grund av besvären. Som framgår räknas inte livshändelser såsom att förlora arbete, skilsmässa etc. som extrema traumata och leder inte till PTSD. 58 Dissociation innebär starka upplevelser av overklighet, identitetsförlust eller förvirringstillstånd beträffande person, tid och rum. Stress i arbetslivet 381 PTSD förekommer framför allt hos flyktingar och människor som har varit utsatta för eller bevittnat våldsbrott, krig eller katastrofer. I Sve- rige räknar man med att av den svenska befolk- ningen har PTSD. Bland vissa flyktinggrupper är 20–drabbade. Detta innebär att det förmodligen finns 100 000 fall i , av vilka flertalet sannolikt varken har fått diagnos eller behandling.59,60 Ungefär en tredjedel av de personer som drabbas av mycket svåra traumatiska händelser har en ökad risk att utveckla PTSD, men å andra sidan utvecklar nästan alla tillståndet efter tillräckligt svåra traumatiska upplevelser. Såsom vid andra stress-relaterade sjukdomar är den drabbades förmåga till höjning av stresshormonet cortisol vid påfrestningar nedsatt. Kro- nisk trötthet och psykosomatiska besvär är vanliga. Den drabbade har plågsamma minnesbilder och sekundära person- lighetsförändringar såsom benägenhet till undandragande, känslomäs- siga förändringar samt överaktivitet i det sympatiska nervsystemet. I hjärnan anses hippocampus vara påverkad så länge sjukdomen består, vilket skulle kunna förklara att det är svårt att lära sig nya saker. Vid obehandlad PTSD är sannolikheten hög att tillståndet består , . Under gynnsamma förhållanden kan man dock räkna med en tendens till spontan läkning. Låg stressnivå och trygga levnadsvillkor tycks vara positiva för spontanläkningen, medan negativa moment i tillvaron tycks motverka läkningen. Negativa hän- delser kan få latent PTSD att bryta ut. 59Thuselius H och . Screening for posttraumatic stress disorder symptoms among Bosnian refugees. J Trauma Stress 1999 ; 12 (1)167-74. leg läk och leg psykoterapeut. IPM samt CTD, traumaskadade, . 382 Stress i arbetslivet Studier av överlevande från koncentrationsläger och krigsveteraner visar att ett antal individer har bestående symptom, eller att symptomen kan återkomma i samband med åldrande eller andra situationer som minskar individens upplevelse av autonomi. Samsjuklighet förekommer ofta vid PTSD, varvid depression, ångest- störningar och beroendesjukdomar är överrepresenterade. I befolkningsgrupper med frekvent förekomst av PTSD har en ökad förekomst av problem hos barnen uppmärksammats. Detta är rimligt med tanke på de påfrestningar, som barn och ungdomar till en PTSD- drabbad utsätts för. Därför är det av central betydelse att även upp- märksamma de anhörigas situation. Det finns också studier gjorda om barnen till personer som har överlevt koncentrationsläger. Dessa studier visar stora problem för bar- nen i form av stress och ångest. Psykologiska behandlingsmetoder används främst. Många olika – och ibland sinsemellan oeniga – skolbildningar finns. Det primära är att individen måste få stöd och hjälp, men därutöver måste en psykologisk bearbetning av händelsen, respektive händelserna, ske. Medicinering för att behandla samtidigt förekommande depression eller för att minska arousal eller överretlighet i nervsystemet är ofta nödvändig men endast i undantagsfall tillräcklig. Att förebygga extremt traumatiska händelser är en viktig politisk upp- gift. Individer som har utsatts för extremt trauma är en viktig målgrupp. Förblir de drabbade obehandlade är risken för senare utveckling av PTSD stor. Behandling i form av critical incident debriefing är vanlig. Debriefing innebär att man efter händelsen går igenom det inträffade i grupp. Effekten har i några sammanställningar av utförda studier Stress i arbetslivet 383 bedömts som tveksam och viss kunskapsbrist vad gäller att förhindra PTSD-utveckling finns. Avgörande är dock att tillskapa behandlings- resurser för situationer där man kan förutse att ett stort antal individer löper risk att utveckla PTSD. Ytterligare information om behandling av PTSD finns i bl.a. föl- jande källor: (eds.) Effective Treatments for PTSD. , där en mångfald länkar finns angående patientinfor- mation och anhöriga. 9 Utbildning i ett hälsoperspektiv1 Sambandet mellan utbildning och hälsa är välkänt och väl- dokumenterat – ju högre utbildning desto bättre hälsa. I en av tidiga skrifter gör en genomgång av ohälsans fördelning i dagens . Han redovisar dödsrisk i förhållande till utbildningsnivå i form av diagram för såväl yngre (26–) som äldre (46–), män som kvinnor. Ett av de fyra diagrammen återges på nästa sida som exempel på det tydliga sambandet mellan utbildningsnivå och dödsrisk i förvärvsaktiv ålder.2 Som synes motsvarar varje tillskott av utbildning en minskning av dödsrisken på samtliga utbildningsnivåer för män i åldern 46–. Samma mönster återfinns hos de yngre männen samt hos kvinnorna i båda åldersgrupperna. Mot bakgrund av ovanstående skulle man kunna se hela utbild- ningsväsendet som en grundläggande och gigantisk folkhälsosatsning. Detta kapitel beskriver i första hand den obligatoriska och i viss mån gymnasieskolans roll och möjligheter att främja hälsa och förebygga ohälsa. Kapitlet innehåller även ett avsnitt om vuxen- utbildningen. Det lyfter fram skolan som en mycket viktig arena för såväl främjande som förebyggande folkhälsoarbete. I kommitténs andra delbetänkande betonas att samhällets insats bör vara att skapa stöd- jande strukturer och miljöer.3 Skolan har unika möjligheter att vara just 1Ulla , chef för utvärdering och forskning vid , har skrivit de delar av kapitlet som gäller utbildning för barn och ungdom. Av- snittet om vuxenutbildning har skrivits inom sekretariatet. 2Lundberg O. Om ohälsans ojämlika fördelning i dagens . En god hälsa – ett socialt privilegium? : Natio- nella folkhälsokommittén, 1998. 3SOU 1999:137 Hälsa på lika villkor – andra steget mot nationella folkhälso- mål. : Social- departementet, 1999, s. 15. I betänkandet nämns skolan som en viktig arena i nästan varje avsnitt, men där saknas en samlad beskrivning av situationen i skolan. Dödsrisk efter utbildningsnivå bland män 46–1990. Dödlighet 1991–96. De sex utbildningsnivåerna i ovanstående diagram är elem (obligatorisk grund- skola/folkskola), yrk (yrkesutbildning efter den obligatoriska), sek (teoretisk gymnasielinje/realexamen), L-tert (akademiska grundutbildningar som fil. kand. samt eftergymnasiala utbildningar som sjuksköterska, polis), H-tert (s.k. prestigeexamina som läkare, jurist och civilingenjör) och F-utb (forskarutbilda- de med doktorsexamen från universitet). Kapitlet har två syften. Det ena är att – för dem som närmar sig skolan från folkhälsohållet – beskriva skolans arbete med och möjligheter att vara en viktig arena för folkhälsoarbete. Den främjande och förebyggande verksamhet, som redan i hög grad bedrivs inom skolan – fast delvis under andra förtecken – lyfts fram. Det andra syftet är att stärka hälsoarbetets status hos skolans aktörer genom att visa hur väl folkhälsovetenskapliga teorier och arbetsmetoder stämmer överens med pedagogiska metoder och att de har mycket att tillföra skolans utveck- lingsarbete. Utgångspunkten är att lärande är viktigt för hälsan och att hälsan är viktig för lärandet; den som inte mår bra lär sig inte heller Ojämlikhet i hälsa – Ett nationellt forskningsprogram. : , 1998. I princip allt som görs i skolan stärker eller motverkar syftet att främja såväl inlärning som hälsa.5 Detsamma gäller förstås vuxen- utbildningen. Där finns dock ett ännu större behov av att öka med- vetenheten om sambandet mellan utbildning och hälsa och att stärka den hälsofrämjande inriktningen. och gymnasiet är tillsammans största arbetsplats. –2000 tillbringade drygt 1 460 000 barn och ungdomar och 125 000 lärare sin arbetstid där.6 Tillsammans med övrig personal utgör de nästan 1,6 miljoner människor. Avsnittet beskriver förutsättningarna för skolans hälsofrämjande och förebyggande arbete samt de hinder och brister som finns trots goda ambitioner och formella möjligheter. 9.2.1Skolans ledning och organisation Riksdag och regering anger de nationella målen och riktlinjerna för barnomsorgen och skolan. är skolan mål- och resultat- styrd med decentraliserat ansvar för verksamheten. Kommunerna fick då ansvar för att de nationella målen förankras och tolkas på lokal nivå i den kommunala skolplanen och i skolornas arbetsplaner. Kommu- nerna har också ansvar för organisation, personal och resurser till sko- lan. bildades som central förvaltningsmyndig- het för det offentliga skolväsendet med uppgift att verka för att de mål och riktlinjer förverkligas som och regeringen har fastställt för verkets ansvarsområde.7 arbetar med uppföljning, utvärdering, utveckling, forskning och tillsyn. Den lokala uppfölj- ningen av skolans mål åligger kommuner och skolor. ansvarar även för barnomsorgen, dvs. för- skoleverksamhet och skolbarnomsorg, samt den nya skolformen för- skoleklass. Ett samlat grepp för visionen om skolan som en stödjande miljö för hälsa. 6Barnomsorg och skola i siffror 2000. : , 2000. 7Förordning (1991:1121) med instruktion för . : , 1991. I olika nationella styrdokument som skollag, läroplaner och kursplaner anges mål och ramar för skolans verksamhet. Portalparagrafen (1 kap. 2 § skollagen) lyder: Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt i sam- arbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskän- nande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. I läroplanen8,9 finns ett särskilt avsnitt om skolans värdegrund, som bygger på skollagens portalparagraf: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla män- niskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Skolans mål är i alla väsentliga delar kongruenta med folkhälsoarbetets mål om jämlikhet och visar tydligt hur nära skolans uppdrag ligger folkhälsoarbetets. Hälsa i skolans styrdokument Under huvudrubriken riktlinjer finns i läroplanen för det obli- gatoriska skolväsendet två likvärdiga underrubriker, Normer och vär- den samt Kunskaper. Under Kunskaper finns målen om hälsa: Skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola har grundläggande kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa samt har förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och miljön Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskole- klassen och fritidshemmet. : , 1994, s. 5 1994 Års Läroplan för de Frivilliga Skolformerna, Lpf 94. : , 1994, s. 7 Motsvarande mål för grundsärskolan är: känner till grunderna för en god hälsa och för träningsskolan att vara fysiskt aktiv för hälsa och välbefinnande Under rubriken sägs att rektor har ett särskilt ansvar bl.a. för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen i olika ämnen. Sådana kunskapsområden är exempelvis miljö, trafik, jäm- ställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol och andra droger, upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden bland elever och anställda.10 I kursplanerna för ämnena biologi, hemkunskap samt idrott och hälsa finns vissa formuleringar, där hälsobegreppet ingår. Gymnasiets läroplan, Lpf 94, är relativt lik och innehåller i många fall identiska formuleringar. Hälsoundervisning berörs explicit på två ställen i Lpf 94. Där anges att det är skolans ansvar att varje elev som slutfört utbildningen har kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv Vidare sägs att rektor har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad, trafikfrågor samt ris- kerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger.11 I nuvarande läroplan har man placerat hälsoarbetet under rubriken . Det finns dock även en naturlig koppling till skolans vär- degrundsarbete. Detta framgår inte tydligt av skolans styrdokument, men väl av den syn på hälsa, som beskrivs senare under rubriken 9.3.4 arbete med hälsa. 10ibid, s. 10–12 och 19. 11ibid, s. 12 och 16. har det skett stora förändringar i den svenska skolan. De viktigaste är kommunalisering, ny läroplan, nytt betygssystem, stor gymnasiereform, ökade krav på uppföljning och utvärdering samt ett ökat antal fristående skolor. Rektorer och lärarpersonal men också för- äldrar har fått större befogenheter att bestämma över sin skola, sam- tidigt som eleverna fått ökad möjlighet både att välja skola och att välja inriktning inom skolan. Skolan är viktig för alla och de stora förändringar som skett har medfört att den varit och är utsatt för mycket kritik. Kommunaliseringen av skolan kom då ekonomin för- sämrades och kommunerna fick hårda sparbeting, som även drabbade skolan. Problemen ges och har alltid givits stort utrymme i massmedia. I ett europeiskt perspektiv står sig dock den svenska skolan väl. I en färsk om skolor får mycket höga betyg. Kvaliteten har jämförts med hjälp av 16 olika indikatorer och inget annat land ligger så bra till i så många indikatorer som . Indi- katorerna gäller kunskaper (7), övergångar och genomströmning (3), utvärdering och styrning (2) samt resurser och struktur (4).12 En heltäckande bild av den svenska skolan kan givetvis inte ges inom ramen för detta kapitel, som begränsar sig till områden som är viktiga för folkhälsan. Lär sig eleverna det de ska? Skolans huvuduppgift är att främja lärande. Barnomsorg och skola 2000 är rubriken på senaste rapport med beskrivning och bedömning av situationen i . De allvarligaste bristerna i skolsystemet rör måluppfyllelse avseende kunskapsmålen. – Varje elevs rätt till baskunskaper är oomtvistlig. Det är därför av yttersta vikt att en förbättring sker.13 Särskilt allvarliga är bristerna i svenska och matematik där resultaten inte har förbättrats. Från folkhälsosynpunkt är denna varningssignal viktig och oroande. Skolan kan inte vara en hälsofrämjande struktur och miljö om den misslyckas med sitt huvuduppdrag att främja lärande. 12European Report on Quality of School Education. Sixteen quality indicators. Report based on the work of . Directorate-General for Education and Culture. 13Barnomsorg och skola 2000. : , 2000, s. 4. kom inför skolstarten ut med sin årliga rapport.14 I den talar man om att de svenska skolbarnen klarar sig bra kunskapsmässigt i ett internationellt perspektiv. Man är emellertid bekymrad över att det är färre än som når kunskapsmålen och att klyftan mellan dem som klarar sig bra och dem som inte alls klarar sig blir allt större. Man redovisar också att kommunerna nu sat- sar mer på skolan, både totalt och per elev. Hur mår eleverna i skolan? I rapporten i 1999 sägs, att regelbundet undersöker elevernas attityder till skolan och att majoriteten av dem ger en ganska ljus beskrivning av sin skoltillvaro. Men mellan känner sig otrygga, mobbade och utsatta i skolan. De tycker undervisningen är tråkig och tappar självförtroende och självtillit, när de inte når uppsatta mål. En del elever i behov av särskilt stöd får inte det stödet i den vardagliga skolmiljön. Bråk i klassrummet eller brister i den fysiska miljön, t.ex. dålig luft, är ofta orsaker till vantrivsel. I rapporten redovisas en enkät från Barn- ombudsmannen i vilken av flickorna och av poj- karna uppger att de känner sig stressade för att de inte kan äta lunch i lugn och ro på skolan.15 I återkommande riksrepresentativa enkätundersökning Skolbarns hälsovanor ställs frågan Vad tycker du om skolan ?. Majoriteten svarade 1997/98 att de tyckte mycket eller ganska bra om skolan medan i årskurs fem, i årskurs i årskurs nio svarade inte särskilt bra eller inte alls. Flickorna tyckte bättre om skolan än poj- karna och de yngre tyckte bättre om den än de äldre. Andelen elever som tyckte bra om skolan har minskat /under- sökning.16 Ett annat sätt att få en bild av elevernas inställning till skolan är att undersöka hur mycket de skolkar. Skolk är liksom skoltrivsel något som förändras med åldern. av eleverna i årskurs fem sva- rade 1997/98 att de aldrig skolkat innevarande termin jämfört med 14Aktuellt om skolan. : , 2000. 15Läget i 1999. En temabild utgiven av . 16Danielsson, M. & , U. Svenska skolbarns hälsovanor 1997/98. : , 2000. i årskurs i årskurs nio. I årskurs nio sva- rade att de skolkat minst . Det finns inga könsskillnader i hur mycket eleverna skolkar. I studien ställs också frågor om upplevd hälsa och om olika soma- tiska och psykosomatiska besvär. Svaren på dessa frågor visar, att besvären ökat . Mellan 1985/86 och 1993/94 var det fram- för allt de två äldre åldersgrupperna som sade sig ha besvär ofta och hos vilka stora försämringar skett.17 I den senaste undersökningen kan dock en försämring ses även hos 11-åringarna mellan 1994/95 och 1997/98.18 Symtomen ökar med högre ålder och fler flickor än pojkar uppger att de har olika besvär som ont i magen, ont i huvudet, yrsel etc. En femtedel av barnen uppgav att de haft svårt att somna mer än en gång . Många fler uppgav, att de är trötta på väg till skolan. Nästan varje skoldag är av 11-åringarna, av 13-åringarna och av 15-åringarna trötta. Lägger vi till dem som svarat att de är trötta 1–kommer vi upp till 27, . Stora ökningar har skett under det dryga decennium undersökningarna pågått. Arbetsmiljön berör såväl barn som vuxna på skolan. omfattas också alla elever av arbetsmiljölagens bestämmelser om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. I årets rapport från lyfter man, förutom bristerna i måluppfyllelsen, fram stressen: Det andra problemområdet som Skol- verket vill framhålla är stress hos personal, barn och unga i barnomsorg och skola.19 Det viktigaste skälet tycks vara tidsbrist och för lite utrymme för samtal i skolan. I olika sammanhang ger både personal, barn och elever uttryck för att man saknar kontroll över den egna tiden och att en sådan maktlöshet kan skapa stress. Stress kan vara en effekt av brister i den psykosociala arbetsmiljön. Stressrelaterade arbetssjukdomar som anmäldes till Arbetarskydds- styrelsen nästan tredubblades bland kvinnor och fördubblades bland män –98. De största ökningarna märks för försäk- ringskassor, polis och gymnasieskolor.20 En totalundersökning som : , 1997. 19ibid, s. 5. Faktablad från Arbetarskyddstyrelsen . . genomfördes bland lärare i län /97 visar att av lärarna var trötta och oroliga, vilket enligt författarna betyder otillräcklig nedvarvning och återhämtning. Denna grupp utta- lade även mer ohälsosymtom, sjukfrånvaro och sjuknärvaro. Nedvarv- ning/återhämtning hade starkt samband med den nära arbetssituationen men inte med de mer övergripande organisatoriska förhållandena.21 Arbetarskyddsstyrelsen har i enkäter till ett tusental rektorer samlat in uppgifter, som bl.a. baseras på skolornas skyddsronder. Undersök- ningen har gjorts åren 1992, 1993 och 1997.22 Första året påtalade av rektorerna fysiska arbetsmiljöproblem. Motsvarande andel var . Ventilation, värme/kyla var det i särklass vanligaste problemet () medan buller, ljud, akustikfrågor kom som nummer två (). Allergier, damm, städning, mattor uppgavs vara problem av av rektorerna. Problemen med bristfällig städning har uppmärksammats av flera myndigheter. har engagerat sig på grund av att det medför en ökad risk för allergiutveckling och ger redan allergiska och överkänsliga barn ökade besvär. har givit ut Allmänna råd om städning av förskolor och skolor. Man pekar där särskilt på smittspridningsrisken och behovet av att särskilt toaletter bör städas . Kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar samt kan i sin tillsyn göra bedömningar av städkvaliteten. Kommunen är som arbetsgivare skyldig att tillse att arbetsmiljölagen och hälsoskyddslagen följs på skolorna. Vad gäller den psykosociala arbetsmiljön har det enligt Arbetar- skyddsstyrelsens rektorsundersökningar skett en dramatisk försämring. uppgav av rektorerna sådana problem mot . Risken att råka ut för skador i skolan kartlades genom en noggrann skaderegistrering i 79 skolor under /97.23 Totalt 1 094 (926 med identifierad aktivitet och plats) skador registrerades och man har redovisat resultaten uppdelade på olika sätt. Sammanlagt var det 377 idrottsskador och 140 rastskador. Så kallade interaktionsskador utgör av totalmaterialet och av dessa har bedömts som avsiktliga. Interaktionsskador totalt är betydligt vanligare på låg- och 21Aronsson G & , L. Nedvarvning, återhämtning och hälsa bland lärare på grund- och gymnasieskola. Arbete och Hälsa 1997:21. 22Rosenqvist Hedler, K. Innemiljön – en del av skolans arbetsmiljö. I: Skol- hälsovård. Nr 2/1999-2000. : , 1999. 23Laflamme L, . Elever, skador och skolmiljöer – skademönster och risksituationer. mellanstadiet än på högstadiet medan motsatsen gäller för avsiktliga handlingar/våld. Flickor och pojkar skadades lika mycket om man räknar in alla typer av skador. En enkätstudie bland rektorer/skolledare för ett riksrepresentativt urval av 1 100 skolor genomfördes /96.24 Lärartäthet och personalresurser samt lärares/personals möjligheter att ge eleverna socialt stöd framhålls av dem som viktiga för elevernas psykosociala arbetsmiljö. Flera studier har fokuserat på hot och våld i skolan. I arbetsmiljöundersökning framkom att var femte grund- skolelärare utsatts för våld eller hot om våld . Det är nästan dubbelt så många som genomsnittligt på arbetsmarknaden.