sou · GOB358 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade vid sammanträde att inrätta ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster (dir. 1999:83). Rådets arbete skall vara avslutat . Rådets huvuduppgifter är: att följa och analysera olika jämställdhetsfrågor inom IT- och transportområdet , att sammanställa jämställdhetsinriktad kunskap om dessa områden, att initiera studier på angelägna områden, att stimulera utvecklingen av metoder för könsrolls- och jämställd- hetsanalyser, att belysa områdena rättvis tillgänglighet, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt livskvalitet i arbets- och privatlivet, att analysera besluts- och planeringsprocesser inom staten, kommu- nerna, landstingen och det privata näringslivet, att behandla frågor om kompetens och rekrytering inom de angivna tjänsteområdena, att lämna förslag till hur jämställdheten inom områdena kan stärkas och hur förslagen skall finansieras, att skapa opinion och sprida kunskap i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter, att vara remissinstans och bistå vid utredningsarbete inom de angivna områdena. Regeringen förordnade , ordförande i och fd vice talman, till ordförande i . Övriga leda- möter är , kompetenschef, , , teknologie doktor vid , , direktör transportpolitik, SJ, , kommunstyrelsens ordförande i (t.o.m. mars 2000) och , konsult, (fr.o.m. ). Sakkunniga i Rådet är Tom , departementssekreterare, , enheten för transportpolitik, , departementsråd, , jämställdhetsenheten och , , enheten för IT, forskning och utveckling. Experter i Rådet är , opinionsbildare, (), , personaldirektör, , , utredare, , , informationsansvarig, Analys (), , sociolog, , , planerare, , , enhetschef, (KFB), , personalkonsult, , , utredare, , , verksjurist, , , undervisningsråd, , , chefsjurist, , , utredare, , , kanslichef, , , enhetschef, (), , professor, sekretariatet för genusforskning, , , utredare, . Utredningens sekreterare är . Rådet har antagit namnet – för transporter och IT. Rådet har presenterat en - en kartläggning på uppdrag av SOU 2000:31. Kartläggningen har utförts av . Rådet har, på den korta tid som funnits till förfogande inför en första redovisning om jämställdhet och IT, valt att framställa delbe- tänkandet i en öppnare form. Utöver att lägga förslag, som syftar till att tydliggöra sambandet mellan IT och jämställdhet och att stärka jäm- ställdheten, har ambitionen varit att ge delbetänkandet en karaktär av debattinlägg. Förhoppningen har varit att därigenom ytterligare kunna bredda intresset och engagemanget för dessa frågor. – för transporter och IT överlämnar här- med delbetänkandet Jämställdhet och IT SOU 2000:58. Det behövs en debatt om jämställdhet och IT ............................. 1.1Kvinnor och män skall gemensamt styra IT- IT och jämställdhet ........................................................................ Jämställdhet och jämlikhet ............................................... Kön och genus .................................................................. (JämO) .............................................................................. Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet ........................... Kvinnors och mäns olika vardagsliv................................. Livskvalitet i ett hållbart IT-samhälle............................... Ökad gemenskap och ökat oberoende............................... Effektivisering och rationalisering ................................... Säkerhet och tillit.............................................................. Mål för ett hållbart IT-samhälle........................................ Vägar till förändringar ...................................................... Analys och debatt om mål och värdegrunder ................... Mål och resultatstyrning av jämställdhet och IT .............. Jämställdhet och IT i biståndsarbetet................................ Jämställdhet och IT i Europeiska Unionen....................... Hinder och möjligheter för jämställdhet ..................................... Gamla strukturer måste förändras och nya skapas............ Våga tala om makt ............................................................ ... och omvärdera kvinnors roll i teknikutvecklingen. Kvinnor, män och användningen av IT ....................................... Det här har vi sett.............................................................. Kvinnors och mäns tillgång till dator ............................... Kvinnors och mäns användning av e-mail och Internet.... Kvinnor och män i näringslivet .................................................... Det här har vi sett.............................................................. Kvinnor återfinns i den offentliga sektorn, män i den Andelen kvinnor inom vissa IT-branscher är låg.............. Generellt få kvinnor i ledande positioner ......................... Få kvinnor i ledande positioner i börsnoterade IT- Generellt sett har kvinnor högre utbildning än män ......... Få kvinnor med hög utbildning inom vissa Regeringens insatser för att öka tillgången på IT- Vägar till förändring ......................................................... Visa att jämställdhet är lönsamt........................................ Jämställdhet i offentlig upphandling ................................ Ökat riskkapital till kvinnor.............................................. Avskaffa dagens informella de facto kvotering av män till företagens bolagsstyrelser ........................................... Kvinnor och män i utbildningen................................................... Det här har vi sett inom skolan ......................................... Fler kvinnor än män som lärare ........................................ Vissa linjer är starkt könsdominerade .............................. Flickors och pojkars val.................................................... Regeringens insatser för en ökad IT-kompetens Det här har vi sett inom universitet och högskola ............ Fler män än kvinnor som lärare ........................................ Fler kvinnor än män har högskoleexamen ........................ Fler män än kvinnor har ADB och systemvetenskaplig Fler män än kvinnor har civilingenjör – datateknisk 7.2.5Andelen kvinnor som utexaminerats från elektronik och data har sjunkit .................................................................. Det h ä r har vi sett inom forskningen ................................ Fler m ä n ä n kvinnor inom forskningen ............................. Det h ä r vill vi visa p å ........................................................ Olika strategier f ö r att ö ka kvinnors deltagande ............... V ä gar till f ö r ä ndring ......................................................... F ö r ä ndrad pedagogik i utbildningen ................................. Forskningsr å den och den nya forskningsmyndigheten ..... Finansiell styrning av utbildning ...................................... Rådets fortsatta arbete .................................................................. Fr å gor att f ö lja upp och utveckla vidare ........................... Bilaga 1: Kommitt ......................................................................édirektiv Det behövs en debatt om jämställdhet och IT Jämits delbetänkande handlar om att visa att IT som teknik är en man- lig domän, trots att dess användningsområde lika mycket fyller kvin- nors som mäns behov. Att makt upprätthålles genom att män har tolk- ningsföreträde i frågor om utveckling och användning av IT. Att makt kan upprätthållas på olika sätt, genom språk, genom att kvinnors sätt att ta sig an teknik nedvärderas, genom att kvinnor väljer bort teknik och genom att män i praktiken kvoterar bort kvinnor. Att så är fallet visar sig genom det faktum att de tekniska utbildningarna och IT-branschen är starkt mansdominerad. Det handlar därför om att vilja förändra gamla mönster och att hitta vägar till förändring. Jämits mål är att det är vi, kvinnor och män, som gemensamt skall styra IT-utvecklingen. Informationsteknik (IT) brukar ses som en samlad beteckning för så skilda tekniker, som telefon, mobiltelefon, radio, tv, fax, datakommu- nikation via e-post och Internet, datasystem och elektroniska fakture- ringssystem. De senaste 5–10 åren har den tekniska utvecklingen dess- utom gett förutsättningar för en sammansmältning av dessa tidigare åtskilda tekniska system. Ingen förundras över att använda datorn som telefon eller tv:n som dator. Men det är också ett system där ägandeform, organisation och regelverk avgör utvecklingen. Både jämställdhet och jämlikhet är begrepp som rör obalanser mellan människor och handlar om makt, inflytande och inkomster m.m. Jämlikhet handlar om social och ekonomisk rättvisa mellan människor och grupper. Jämställdhet handlar om rättvisa mellan könen. Vid i utsågs till världens mest jämställda land. konstaterade i sitt slutbetänkande Ty makten är din ... (SOU 1998:6) att detta var smickrande och förmodligen korrekt, men anledningen var bara att det var mycket sämre på de flesta andra håll i världen. är inte ett jämställt land. anser att IT-utvecklingen inte har gjort saken bättre. Kravet på både kvinnors och mäns delaktighet i IT-utvecklingen är därför högst aktuell. Kvinnor och män inom IT-området har i sin kartläggning kunnat konstatera att IT-sektorn i allt väsentligt leds och domineras av män och att klyftan mellan kvinnors och mäns möjligheter till inflytande över IT-utvecklingen vidgas. Andelen kvinnor är låg inom vissa IT-branscher och det finns få kvinnor i ledande positioner i börsnoterade IT-företag. Kvinnor har generellt sett högre utbildning än män. av samt- liga förvärvsarbetande var kvinnor med eftergymnasial utbildning jämfört män. Det finns få kvinnor med hög utbildning inom IT-branschen. Av alla som 1997 förvärvsarbetade inom vissa IT-branscher var män med eftergymnasial utbildning medan var kvinnor. Av de anställda inom barnomsorgen är kvinnor. I är av lärarna kvinnor. På gymnasiet är fördelningen mellan män och kvinnor relativt jämn, andelen manliga lärare är dock något högre. Fördelningen pojkar och flickor inom de två största programmen på gymnasiet, det samhällsvetenskapliga och det naturvetenskapliga programmet, visar på att pojkar och flickor väljer enligt traditionella mönster. av eleverna på den tekniska grenen är flickor. Fler kvinnor än män har högskoleexamen. av samtliga som tog högskoleexamen var kvinnor Fler män än kvinnor har ADB och systemvetenskaplig examen. Dessutom har andelen kvinnor minskat något från läsår 1991/92, till läsår 1998/99, . Fler män än kvinnor har civilingenjör – datateknisk examen. Andelen kvinnor som utexaminerats från civilingenjörsutbild- ningens datatekniska inriktning har legat mellan 5–fr.o.m. läsår 1989/1990 t.o.m. läsår 1998/99. Fler män än kvinnor är aktiva inom forskningen. var av de aktiva forskarstuderande kvinnor. Andelen kvinnor på de nyantagna tekniska forskarutbildningarna var . Gamla strukturer måste förändras Samhället styrs av såväl synliga som osynliga strukturer. Det handlar om kulturella, tekniska, organisatoriska, ekonomiska, sociala och juri- diska strukturer, som alla på ett eller annat sätt bidrar till hålla kvar ett ojämställt samhälle. För att kunna förändra gamla mönster måste vi synliggöra hur olika strukturer tar sig uttryck i vårt vardagsliv, i skolan och på arbetet. Ett av de viktigaste medlen för att synliggöra strukturer och normer som upprätthåller ojämlika förhållanden är att män och kvinnor ges tillträde till samhällets alla sektorer och finns representerade på alla nivåer. Statistik är ett annat medel för att synliggöra strukturer. Våga tala om makt! Att på djupet förändra ett ojämställt samhälle handlar om att ifrågasätta hela det mönster som vi alla är delaktiga i att upprätthålla. Så stort och så svårt är det. Det handlar om att starta en debatt om det som frågan egentligen handlar om, maktfördelningen mellan könen. Tekniken är ett mansdominerat område. Detta outtalade, grundläggande värdeomdöme har kommit att styra teknikutvecklingen fram och gäller alltjämt. skriver i sin bok deras maskiner om den kulturellt och symboliskt starka kopplingen som finns mellan män och maskiner. Det är genom att män har denna symboliska makt över tek- nologin som de också har makt att definiera vad tekonologi är, menar . visar i sin mejerist också på teknikens symboliska makt. Men här utifrån en omvänd pro- cess när mejeriarbetet övergick från att ha varit ett typiskt kvinnligt yrke till att bli ett manligt dominerat yrke. Det var den nya teknikens införande som gjorde dels att yrkets status steg, dels att kopplingen till män och maskulinitet nu blev möjlig. De tekniska högskolorna är historiskt sett manliga domäner. skriver i sin bok , kön, klass, teknisk expertis om det historiska och samhälleliga sammanhang som de tekniska hög- skolorna utvecklades i och hur kön och klass spelade in. Ingenjörsut- bildningen var för män. Inte fick kvinnor tillträde till ingenjörsutbildningarna vid på samma formella villkor som män. Genom att män har den symboliska makten över teknologin har män också makten att definiera vad teknologi är. Detta framgår på mer eller mindre tydliga sätt även inom datautbildningen. Det kan visa sig i utbildningens utformning och innehåll, i rätten att definiera vad som är ett snyggt program, i ett riktigt arbetssätt eller i att vara en bra pro- grammerare. I en sådan miljö tystnar eller tystas många kvinnor efter hand. Språket kan hålla kvinnor utanför. Datavärldens miljö inrymmer ofta ett språk och en öppen sexism, som för många kvinnor upplevs som både motbjudande och påfrestande. Nedvärdering kan hålla kvinnor borta från teknikutbildningen. Det är pojkars sätt att närma sig tekniken som får genomslag i undervis- ningen, flickors sätt snarare förlöjligas. kan konstatera att flickors teknikval i skolan inträffar samti- digt med den tidpunkt i livet när flickor mognar och blir unga kvinnor. Från skolan och av samhället förväntar man sig då att flickorna – just – av lust och inspiration skall välja en utbildning som till hela sin karaktär, form och språk förmedlar att detta är för män, detta är ingen plats för kvinnor. Kvinnors och mäns olika vardagsliv har i sin rapport (1996) redovisat jämställd- hetsaspekter på fysisk planering och byggd miljö. Rapporten innehåller sammanställningar och analyser om likheter och skillnader mellan män och kvinnor kopplat till markanvändning och byggd miljö. Det rör frå- gor som resmönster, arbetsliv, fritid, omsorg och konsumtionsvanor. Rapporten lyfter fram kvinnors och mäns olika vardagsliv, att kvinnor och män har olika behov, olika drömmar och gör olika prioriteringar. Därigenom får kvinnor och män olika erfarenheter och har också olika kunskap att tillföra en planeringsprocess. Kvinnors verklighet är inte mäns verklighet. anser att en förutsättning för ett jämställt samhället är att både kvinnor och män är med och påverkar på alla områden och på alla nivåer. Det handlar om att kvinnor och män tillsammans kan sätta sig över förlegade normer, strukturer, arbetssätt och organisationer och hitta sätt att förhålla sig till varandra och tekniken som präglas av jämställdhet. Det handlar om, att tydliggöra mäns och kvinnors olika sätt att närma sig tekniken, att tydliggöra vad som motiverar män och vad som motiverar kvinnor inom datatekniken, att låta kvinnors kunskaper, förhållningssätt och värderingar på olika sätt komma till uttryck när det gäller att utveckla ny teknik, att samhället på alla plan uppvärderar kvinnors sätt att närma sig tekniken, att kvinnor ges möjlighet att förändra sin inställning till datateknik genom egna erfarenheter och kvinnliga förebilder. De insatser som görs på många håll, som rör utbildning och näringsliv bör premieras och lyftas fram. Livskvalitet i ett hållbart IT-samhälle IT har, genom utvecklingen av Internet, e-mail och mobiltelefoner, gjort det möjligt för människor att nå varandra över hela världen och under alla tider . Tekniken i sig kan bidra till att förändra var vi bosätter oss och hur vi reser . Att arbeta på distans kan bli allt vanligare och arbetsresorna kan alltmer anpassas efter individuella behov. Tekniken kan med andra ord bidra både till en ökad individuell frihet och ökad gemenskap mellan människor. Å andra sidan ... kan utvecklingen bidra till utanförskap och en ökad ensamhet. Den snabba IT-utvecklingen har baksidor, tillfälliga eller långsiktiga, som också måste tas med i debatten. Dagens äldre människor, blir mer utsatta än yngre i den snabba teknikutvecklingen. Av åsikter blir handling (SOU1998:16) framgår att kvinnor får sämre villkor i socialförsäkringssystemet och sämre bemötande än män. Om kontakterna mellan myndigheter och sjuka och arbetslösa nu ersätts av en kommunikation via Internet istället för personliga möten, då kommer de redan utsatta att bli än mer utsatta. IT-utvecklingen har medfört att en ny arbetskultur har skapats. Chefer och anställda förväntas numera ständigt vara till- gängliga för all information, från telefon, e-mail, fax och för fysiska möten. Arbetsliv och privatliv flyter samman. numera vara ett accepterat sjukdomstillstånd, och antalet långtids- sjukskrivna har ökat drastiskt , även bland unga människor. Kvinnorna är av olika skäl mest utsatta. Kvinnorna har fortfarande det största ansvaret för barn och familj och har svårast att kombinera detta med ett högt uppdrivet arbetstempo. Möjligheterna för vissa människor att vara ano- nyma på Internet kan utgöra ett hot för andra människor. Människor kan använda vilket namn som helst och vilken identitet som helst och därigenom dölja sitt uppsåt. Under dolda namn kan pedofiler få kontakt med unga flickor via Internet. Det handlar också om ökade risker för exponering av t.ex. våldsspel, pornografi och rasistiska propaganda i takt med att innehållet på Internet växer. Ökade klyftor mellan fattiga och rika. I de flesta fattiga länder exis- terar i princip ingen jämställdhet. I länder med en utbredd analfa- betism kommer de rika att kunna använda IT-tekniken för att upp- rätthålla sin egen makt. De som ingen skolundervisning har kan naturligtvis inte använda någon informationsteknik. Den förutsätter än så länge det skrivna språket. Detta visar på betydelse av att rege- ringen i biståndet till andra länder också tar hänsyn till jämställd- heten i beslut som rör IT-satsningar. IT-utvecklingen är en jämställdhetsfråga. Den måste analyseras, de politiska målsättningarna måste konsekvensbeskrivas och indikatorer med avseende på ett hållbart IT-samhälle måste utvecklas. anser att regeringen måste vara pådrivande för att få till stånd en analys av IT-utvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. anser även att regeringen måste vara pådrivande för att myndigheternas beslut också skall återspegla resultatet av den analysen. (kap 3.6.2) – Om utvecklad statistik föreslår att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att utveckla statistik i frågor som rör IT utifrån ett jämställdhetsperspektiv. (kap 3.6.3) – Om mål och resultatstyrning av jämställdhet och IT Regeringen bör ställa krav på samtliga myndigheter att i sin årsredo- visning dokumentera och redovisa konsekvenser för jämställdheten till följd av en ökad IT-användning. Redovisningen skall beskriva effek- terna såväl inom myndigheten som inom det samhällsområde som myndigheten verkar i. Utifrån detta kan regeringen sedan göra analyser och föreslå åtgärder. (Kap 3.6.4) – Om jämställdhet och IT i biståndsarbetet Regeringen bör ta initiativ till att IT-frågan kopplas ihop med frågan om jämställdhet i biståndspolitiken och att IT-frågan även hanteras ur ett jämställdhetsperspektiv i biståndsarbetet. (Kap 3.6.5) – Om jämställdhet och IT i Europeiska Unionen föreslår att regeringen inför alla ministerkonferenser under ord- förandeskapet ger utrymme för att lyfta in IT-utvecklingen och dess koppling till frågan om jämställdhet. Båda dessa frågor berör alla sam- hällssektorer. Det är viktigt att arbetet med att utveckla IT-området sker från ett jämställdhetsperspektiv. (Kap 6.2.4) – Om att avskaffa dagens informella de facto kvotering av män till företagens bolagsstyrelser Regeringen bör initiera en översyn av lagstiftningen i syfte att öka kvinnors deltagande i företagens bolagsstyrelser. (Kap 7.5.1) – Om förändrad pedagogik i utbildningen Pedagogiken på alla nivåer, från grundskola till universitet och hög- skola, bör förändras så att den generellt bygger på ett jämställd- hetsperspektiv. Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av läromedel utifrån ett genusperspektiv. Moment av genus- och teknikrelaterade frågor bör ingå i all lärarut- bildning och i IT-inriktad och annan teknisk utbildning. Regeringen bör i examensmålen för alla lärarutbildningar föreskriva att dessa skall utgå från och främja ett jämställdhetsperspektiv. , främst Rådet för högskoleutbildning, bör ges i uppdrag att främja genus- och teknikperspektiven i lärarut- bildningen. bör ges i uppdrag att främja genus- och teknikperspekti- vet i lärarnas fortbildning (Kap 7.5.2) – Om forskningsråden och den nya forskningsmyndigheten föreslår att regeringen vid kommitténs redovisning särskilt uppmärksammar hur regeringens krav på jämn könsför- delning beaktats. föreslår att regeringen i sina styrdokument, instruktioner och direktiv, tydligt markerar beaktandet av jämställdhetsaspekter inom respektive forskningsområde samt att regeringen kräver uppföljning av detsamma. The need for a debate on gender equality and IT The sub-report from , (för transporter och IT – ), is concerned with demonstrating that as a technology IT is a male domain, although its applications meet the needs of women just as much as the needs of men. That power is sustained in that male interpretations on issues relating to the development and application of IT take precedence. That power may be sustained in different ways, because of language, because the way in which women approach technology is attributed low value, because women reject technology and because men exclude women through de facto quotas. That this is the case is proved by the fact that technology-based education and the IT industry remain heavily male-dominated. The point is therefore to have the will to change existing patterns and to identify the means for such change. Jämit´s objective is that women and men together must steer the development of IT. IT and gender equality Information technology (IT) is generally perceived as a collective term covering such diverse technologies as telephony, mobile telephony, radio, television, fax, data communications via e-mail and the Internet, data processing systems and electronic invoicing systems. In the past 5–10 years, technological advances have also created the conditions for convergence of these formerly separate technological systems. No-one today is surprised that a PC can be used as a telephone or a television as a computer. But the system is also one in which form of ownership, organization and system of regulation determine how it develops. Both gender equality and equality are terms that pertain to imbalances between people, arising from power, influence, income etc. Equality is concerned with social and economic between people Gender equality is concerned with between the genders. At the 1995 , held in , was named as the world:s leading country for gender equality. In its final report Ty makten är din (For the power is yours...) (SOU 1998:6), (Study of the Distribution of Economic and between Women and Men) declared that this was a flattering and presumably correct judgement but, if it was, this was merely because the situation was much worse in most other parts of the world. is not a country of gender equality. According to , the development of IT has not made things better. As a result, the need for both women and men to participate in the development of IT is a matter of urgent concern. Women and men in IT