sou · GOB339 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta gör det rimligt att förvänta störst genomslag av de indirekta effekterna av social bakgrund på de utbildningar som har de högsta antagningskraven. Det är också rimligt att förvänta störst effekt i de något äldre grupperna eftersom den upprepade provtagningseffekten i huvudsak kan antas vara en ålderseffekt. Resultatbilden stämmer ock- så väl med dessa förväntningar, eftersom den totala effekten av social bakgrund är störst, och något ökande över kohorterna, för de långa högskoleutbildningarna vid antagning efter . Det bör understrykas att de indirekta effekternas storlek och bety- delse påverkas av egenskaper hos de olika instrumenten och variabler- na. Om utformningen av högskoleprovet ändras så att det i mindre grad är känsligt för en åldersrelaterad tillväxt av kunskaper och färdigheter kan ett något lägre samband med social bakgrund förväntas. Eftersom de nya gymnasiebetygen är öppna för konkurrenskomplettering är det också rimligt att förvänta högre samband mellan social bakgrund och Prestationer och prestationsskillnader skola 201 de nya gymnasiebetygen än med de relativa gymnasiebetyg som vi analyserat här. De i detta avsnitt presenterade analyserna har framförallt fokuserat på den sociala bakgrundens betydelse. Givetvis är även andra variabler, som kön och invandrarstatus, viktiga i sammanhanget. Våra analyser av övergång till högre utbildning visar på en generell tendens till ett försteg för kvinnorna före männen, utom vad gäller de längsta utbildningarna. Vi vill dock understryka att högskolan är starkt differentierad såväl vertikalt, statusmässigt, som horisontellt, inrikt- ningsmässigt, där båda dimensionerna är starkt relaterade till kön. Vi har inte alls berört den horisontella differentieringen, men det är ange- läget att den fortsatta forskningen uppmärksammar båda dessa aspekter i förhållande till kön. En annan uppgift för den fortsatta forskningen är studier av invand- rarstatus i förhållande till högre utbildning. En av anledningarna till att vi inte här presenterar resultat avseende invandrarstatus är insikten att komplexiteten i de frågor som gäller betydelsen av utländsk bakgrund för övergång till högre utbildning är större än vad vi funnit möjligt att hantera inom ramen för de förutsättningar som gällt för vår analys. De analyser som presenterats i detta kapitel är översiktliga bearbet- ningar av det tillgängliga UGU-R materialet, i syfte att fast- ställa några huvudtendenser i utvecklingen inom olika delar av utbildningssystemet. Det fördjupade analys- och tolkningsar- betet återstår ännu att göra, och i anslutning till de olika resultatavsnit- ten har vi pekat ut några av de riktningar längs vilka vi menar att det fortsatta arbetet bör bedrivas. Det finns inte anledning att här upprepa dessa diskussioner, men vi vill avslutningsvis lyfta fram några huvud- drag i utvecklingen som inte kunnat göras synliga i de olika resultatav- snitten. Det bör då fastslås att en av de mest slående insikterna vi har nått under vårt arbete är den påtagliga bristen på information om elevernas kunskaper och färdigheter inom både grund- och gymnasie- skolan. har det svenska skolsystemet genomgått en omfattande organisatorisk förändring genom att en stor del av ansvaret för grund- och gymnasieskolan förts över till kommunerna. Delvis som en följd av detta har också resurserna till undervisning minskats kraftigt. En annan följd av den förändrade ansvars- fördelningen mellan stat och kommun är att möjligheterna att genom det nationella uppföljnings- och utvärderingssystemet få information 202 Prestationer och prestationsskillnader skola om konsekvenserna för elevernas kunskaper och färdigheter av de or- ganisatoriska förändringarna och resursmässiga neddragningarna har minskat bortom det rimligas gräns. Den nationella uppföljningen i är fokuserad på måluppfyllelsen i årskurs nio, vilket med- för att det tidsmässiga avståndet mellan tidpunkten för förändringar i undervisningens förutsättningar och processer och tillfället då resulta- ten kan observeras blir mycket långt. Effekterna av förändringar kommer sålunda inte att bli synliga i uppföljningssystem förrän . Ett annat problem med det nuvarande uppföljnings- och utvärderingssystemet är att det inte är särskilt väl ägnat för studier av förändringar . Proven i det nationella provsystemet tillåter inte studier av trendmässiga föränd- ringar i nivå och fördelning av kunskaper och färdigheter. Betygs- och provsystemet är dessutom så beroende av läroplanens målformuleringar att revideringar av målen gör att jämförbarheten går förlorad. Som vi redan föreslagit skulle det vara möjligt att vidareutveckla de nationella proven för årskurs 5 och 9 så att de ger information som är användbar för nationella utvärderingsändamål. Även kursproven i gymnasieskolan skulle på samma sätt kunna ges en vidgad funktion. Vårt dataunderlag tillåter sålunda inte några säkra slutsatser om hur prestationer och prestationsskillnader utvecklats . Be- tygsresultaten i årskurs 9 tenderar dock att uppvisa större variation mellan kommunerna mot slutet av den period vi studerar, och andelen elever som lämnar utan fullständiga betyg ökar också mot slutet av decenniet. Det framstår därför som särskilt angeläget att andra tillgängliga indikatorer på utvecklingen inom , som t.ex. antal elever som erhåller specialundervisning i olika former, och tids- fördelningen över olika ämnen och ämnesgrupper systematiskt invente- ras och ställs samman. Resultaten kring rekryteringen av studerande till gymnasium och högskola vilar på säkrare underlag, och här erhålls en bild som visar på en minskande social snedrekrytering till högre studier . Dessa resultat är positiva, men det finns anledning att tolka resultaten med försiktighet. Framförallt kan den positiva trenden inte extrapoleras bortom den studerade tidsperioden. Vad gäller snedrekryteringen till studieförberedande gymnasieutbildning pekar t.ex. de resultat som pre- senteras av och (denna volym) på en ökande grad av social elitisering av framförallt NV-programmet mot slutet av 1990- talet, och på en ökande heterogenitet bland de studieförberedande pro- grammen. Vad gäller snedrekryteringen till högskolan är en huvud- hypotes att den observerade minskningen delvis kan hänföras till att de försämrade möjligheterna att välja arbete i stället för studier har med- fört att valmönstret i lägre socialgrupper mer kommit att likna mönstret Prestationer och prestationsskillnader skola 203 i högre socialgrupper. Om denna hypotes är korrekt innebär den dock också att vi kan förvänta oss en ökande social snedrekrytering när ar- betsmarknadssituationen förbättras. Ett ytterligare skäl varför vi kan förvänta oss en ökande snedrekrytering är att möjligheterna till konkur- renskomplettering av de nya gymnasiebetygen kan förväntas leda till ökande sociala skillnader, och också att effekten av upprepad provtag- ning på de sociala skillnaderna i högskoleprovet kan förväntas öka . Ett enkelt sätt att komma tillrätta med problemet med effekterna av upprepad provtagning vore givetvis att inte tillåta provtagarna mer än ett begränsat antal försök (t.ex. två). Två skäl talar dock mot en sådan administrativ lösning på problemet. Det ena är att en av de främsta an- ledningarna till den breda acceptans som högskoleprovet nått är just möjligheten att utan begränsningar ta provet. Det andra, och viktigare, skälet är att en sådan restriktion inte kommer åt det som är det grund- läggande problemet, nämligen att resultatförbättringen är åldersrelate- rad. Om så är fallet kan man förvänta sig att de som är angelägna om ett gott resultat skjuter upp provtagandet i det längsta, och genom detta når i stort samma effekt som att ta provet . Om ålder är po- sitivt relaterad till högskoleprovsresultat är detta också i sig ett problem som bör uppmärksammas. En anledning till att resultaten på högskoleprovet förbättras är att provet till stor del består av uppgifter som mäter verbala kunska- per och färdigheter. Om provet istället inkluderade en större andel pro- blemlösningsuppgifter skulle ålderssambandet minska. Det skulle san- nolikt också förbättra provets prognosförmåga gentemot de flesta ut- bildningar. Ett av de mest slående resultaten, då samtliga nivåer i utbildnings- systemet tas i beaktande, är kvinnornas starka ställning. De har betyd- ligt bättre resultat från , söker sig till, och avslutar, studie- förberedande gymnasieutbildning i större utsträckning än män, och de är i tydlig majoritet inom högskola. Kvinnornas utbildningsförsteg är inte ett nytt fenomen eftersom utvecklingen successivt gått i denna riktning , men skillnaden torde aldrig ha varit så tydlig som . Det finns dock en anledning att peka på att bilden av kvinnornas styrka inom utbildningssystemet inte är entydigt positiv. Vad gäller den högre utbildningen är kvinnornas försteg be- gränsat till de korta utbildningarna medan männen i större utsträckning vinner tillträde till de långa, och i allmänhet mer prestigefyllda, utbild- ningarna. 204 Prestationer och prestationsskillnader skola Utbildningsfunktioner, Sociologisk forsk- ning, 10(4), 3-19. Student self-selection and test repetition, Educational and Psychological Measurement, 41:1073-1081. The dimensionality of the leaving certificate in Swedish compulsory school nal Research, 42:25-40. Differential selectivity to upper secondary school with respect to previous achievement for males and fema- les, Nordisk Pedagogik, 18:217-228. Arbuckle, J.L. Full information estimation in the presence of incomplete data, i. Marcoulides, G.A & R.E. Schumacker (eds. ), Advanced structural equation modeling. Issues and techniques. Mahwah, : Erlbaum, pp. Coaching for the scholastic aptitude test: Further synthesis and appraisal, Review of , 60:337-417. The effects of special preparation on measures of scholastic ability i , R.L, (red. ), Educational measurement. Timplaner för folkskola och grundskola, i , E. ), Från folkskola till grundskola. Tio forskare vid Pedago- giska institutionen, , belyser utvecklingen un- der i anslutning till folkskolejubiléet. : Pedagogiska institionen, . , W.B., (ed.) The IEA study of reading literacy: Achieve- ment and instruction in thirty-two school systems. : Perga- mon. En forsknings- översikt och en empirisk analys av några studievägar inom filoso- fisk fakultet i 1968-1975. Studies in Education 1 : Acta Universitatis Upsaliensis. Ursprung och utbildning. Social snedrekrytering till högre studier. : Ut- bildningsdepartementet. Prestationer och prestationsskillnader skola 205 , (red.) Sorteringen i skolan. Studier av snedrekrytering och utbildningens konsekvenser. , S., (red.) Skolan och utvärderingen. Fem pro- fessorer tar ordet. : HLS Förlag. Dimensions of ability determining performance on the Swedish Scholastic Aptitude Test. Paper presented at the Annual Meeting of the Associa- tion, , 1994. & M. Benjegård 1996. Högskoleprovet, social bak- grund och upprepad provtagning, i Högskoleprovet. Genom elva forskares ögon. rapportserie 1996:22 R : . Socialgruppsskillnader i prestationer på högskoleprovet, i , R. ), Sorteringen i skolan. Studier av snedrekrytering och ut- bildningens konsekvenser. Social bakgrund och resultat på högskoleprovet Rapporter från , 1997:08. , W. 1995. Repeated test taking and the SweSAT. Educatio- nal measurement, no. : , , Avdelningen för pedagogiska mätningar. , W. & K. Bränberg 1994. The effects of practice on the Swedish Scholastic Aptitude Test SweSAT. Scandinavian Jour- nal of , 38:129-148. , W., S. , C. Stage, & I. Wedman 1985. Prov för urval till högskolan. : Utbildningsde- partementet. Herrnstein, R.J., & C. 1994. The : Intelligence and class structure in American life. : Free Press. Härnqvist, K. Individuella differenser och skoldifferentiering. : skolberedning II. Härnqvist, K. Social selektion till gymnasium och högskola i R. . ), Sorteringen i skolan. Studier av snedrekrytering och utbildningens konsekvenser. 206 Prestationer och prestationsskillnader skola Härnqvist, K. Explaining the recruitment to post-secondary education: the case of , , 184:207-216. Härnqvist, K. Rekryteringen till teoretisk gymnasieutbildning. En jämförelse mellan sex födelsekohorter. didaktik, , IPD-rapporter nr 1999:04. Härnqvist, K., I. , S.-E. Dokumentation av projektet uppföljning. Rapporter från , 1994:03. Härnqvist, K., & A. 1973. A Swedish data bank for studies of educational development Sociological Microjournal, 7:35-42. Härnqvist, K., & A. 1980. Den sociala selektionen till gym- nasiestadiet. En jämförelse mellan fyra årskullar. och urval till högre utbildning. En studie baserad på erfarenheterna av tillträdesreform. Studies in Education, 76 : Acta Universitatis Upsaliensis. Ramfaktorteori och praktisk utbildningsplane- ring, Pedagogisk forskning i , 41:31-41. & R. 1994 Från arbetskraftsimport till flyktingin- vandring. Messick, S. & A. Jungeblut . Time and method in coaching for the SAT, Psychological Bulletin, 89:191-216. Ungdomar utan gymnasieskola. En uppföljningsstu- die från 13 till . Acta Universitatis Stockholmiensis. Studies in Educational Psychology, 25. Muthén, B.O., D. , & M. 1987. On structural equation modeling with data that are not missing completely at random, Psychometrika, 52:431-462. Muthén, L.K., & B.O. Mplus Users Guide. Los Ange- les, CA: Muthén & Muthén. Non-comparability of female and male admission test takers. Reports from the department of education and educa- tional research, 1996:03. : , institu- tionen för pedagogik. Prestationer och prestationsskillnader skola 207 Who takes the Swedish scholas- tic aptitude test? A study of differential selection to the SweSAT in relation to gender and ability. Reports from the department of education and educational research, 1996:03. Neisser, U., G. Boodoo, T.J. Bouchard Jr., A.W. Boykin, N. Brody, S. J. , D.F. Halpern, J.C. Loehlin, R. Perloff, R.J. Sternberg, & S. 1996. Intelligence: knowns and unknowns, American Psychologist, 51:77-101. Selection of Swedish scholastic aptitude test takers as a function of socioeconomic background and ability. Reports from the department of education and educational rese- arch, 1994:05. Den sociala bakgrundens betydelse för pres- tationer på högskoleprovet, i Högskoleprovet. Genom elva fors- kares ögon. rapportserie 1996:22 R : . Selektionsmekanismernas betydelse för gruppskillnader på högskoleprovet, i Högskoleprovet. Genom el- va forskares ögon. rapportserie 1996:22 R : . Gender differences on the Swedish Scholastic Aptitude Test. Reports from the department of education and educational research, 1997:02. On differential selection in the Swedish Scholastic Aptitude Test, , 42:81-97. Etnisk bakgrund och högskoleprovet, i Fokus på högskoleprovet. , S.-E., & A. 1998. Vem väljer vad i gymnasie- skolan? Förändringar i rekryteringsmönstret efter den senaste gymnasiereformen. Rapporter från , , nr 1998:06. , S.-E., A. . Beror gruppskillnaderna på tidigare selektion i utbildningssystemet?, i Betyg och högskoleprov för män och kvinnor. Rapport från ett se- 208 Prestationer och prestationsskillnader skola SOU 2000:39 : Universitets- och högskoleämbetet. : Statistiska cent- ralbyrån. Social skiktning i utbildningsväsendet. Siffror om högskolan, 8. : Statistiska central- byrån. Similä, M. Andra generationens invandrare i den svenska sko- lan, i , R. ), Sorteringen i skolan. Studier av snedrekrytering och utbildningens konsekvenser. Barnomsorg och skola. Jämförelsetal för huvudmän. Barnomsorg och skola i siffror 1999. Del 1: Betyg och utbildningsresultat. Vägar till högre utbildning. Behörighet och urval. Be- tänkande av kompetensutredningen, 6:1. : Utbildnings- departementet. Vägar till högre utbildning. Organisation och informa- tion. Betänkande av kompetensutredningen, 6:2. : Ut- bildningsdepartementet. Tillträde till högskolan. Betänkande av tillträdesutred- ningen. Stage, C. Gruppskillnader i provresultat. Uppgiftsinnehållets betydelse för resultatskillnader mellan män och kvinnor på prov i ordkunskap och allmänorientering. Akademisk avhnadling, : , . Stage, C. How important are age and education for gender diffe- rences in test results?, search, 36:223-235. Stage, C. Kvinnor och män, i Högskoleprovet. Genom elva forskares ögon. rapportserie 1996:22 R : . Stage, C., & C. 1996. Provdeltagar- gruppens sammansättning och resultat, Pedagogiska mätningar, Prestationer och prestationsskillnader skola 209 : , , Av- delningen för pedagogiska mätningar. Wenglinsky, H. When money matters: How educational expen- ditures improve student performance and how they don't. : , Policy Information Center. Willingham, W. & , N. Gender and fair assessment. Ma- hwah, : . Variance differences in reading achievement at class- room and individual level in 24 countries, , 184:165-175. Dimensions of performance in the inter- pretation of diagrams, tables and maps: Some gender differences in the Swedish Scholastic Aptitude Test, in Science Teaching, 36:565-582. En analys av dimensionalitet och köns- skillnader i DTK-provet, i Fokus på högskoleprovet. Högskole- verkets skriftserie 1999:6 S. Provdeltagarna och deras resultat samt , i , K. ), Högskoleprovet. Kon- struktion, resultat och erfarenheter. mät- ningar, , Pm nr 153. IPD , kultur och samhälle IPD , kultur och samhälle IPD , kultur och samhälle