sou · GOB358 · 2001-01-01 00:00:00 — Dessa gäller tillit till informationssamhället, kompetens att utnyttja dess tjänster samt tillgänglighet till informa- tionssamhället. har som uppgift att ge regeringen råd i övergripande och strategiska frågor inom IT-området. Den nuvarande kommissionen (dir 1998:38) skall analysera informationsteknikens påverkan på samhällsutvecklingen och peka på framtida möjligheter inom IT-områ- det. utsågs till världens mest jämställda land vid FN:s kvinno- konferens i . , utgi- ven av United Nations Development Programme (UNDP) 1995, låg till grund för FN:s beslut. konstaterade i sitt slutbetänkande Ty makten är din ... (SOU 1998:6) att detta var smickrande och förmod- ligen korrekt, men anledningen var bara att det var mycket sämre på de flesta andra håll i världen. är inte ett jämställt land. anser att IT-utvecklingen inte har gjort saken bättre. Kravet på både kvinnors och mäns delaktighet i IT-utvecklingen är därför högst aktuell. 36 IT och jämställdhet Både jämställdhet och jämlikhet är begrepp som rör obalanser mellan människor och handlar om makt, inflytande, inkomster m.m. Jämlikhet handlar om social och ekonomisk rättvisa mellan människor och grupper. Jämställdhet handlar om rättvisa mellan könen. är till skillnad från biologiskt kön, man eller kvinna, ett begrepp som beskriver vad som anses som manligt respektive kvinnligt. uppkommer i ett samspel mellan det biologiska könet och den omgivande sociala och kulturella miljön och kan förändras över tiden. Vad som är manligt respektive kvinnligt måste därför ses som en histo- risk, social och kulturell konstruktion. Den är därför möjlig att för- ändra. Kunskap om genus är nödvändig för att förändringar skall kunna bli möjliga i samhället. Att främja ett genusperspektiv kan jämföras med att främja tvär- vetenskap. Det är ett sätt att tillföra ny kunskap eller komplettera den kunskap som utvecklas inom olika områden i samhället. Det är också ett sätt att förändra själva kunskapsfundamentet inom olika områden i samhället. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta innebär enligt regeringens skrivelse Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet (1999/2000:24): en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar ifråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet, lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av per- sonliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn, frihet från könsrelaterat våld. I arbetet med att stärka och påskynda förändringar har regeringen särskilt betonat betydelsen av att könsperspektivet tyd- liggörs och beaktas inom alla politikområden (mainstreaming). IT och jämställdhet 37 Amsterdamfördraget har jämställdhetsfrågan även fått en väsentligt starkare ställning i EU-samarbetet. I regeringens skrivelse redovisas dels det pågående arbetet inom respektive politikområde, dels det övergripande arbete som gjorts och görs för att utveckla metoder för jämställdhetsarbetet. 2.4.1Jämställdhetslagen och jämställdhetsombudsmannen (JämO) Jämställdhetslagen (1991:433) är ett viktigt verktyg för att främja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet. Jämställdhets- ombudsmannen och jämställdhetsnämnden har ansvar för tillsynen av att lagen efterlevs. JämO skall enligt lagen i första hand försöka förmå arbetsgivare att frivilligt följa föreskrifterna i lagen och verka för jäm- ställdhet i arbetslivet. prövar frågor om vites- förelägganden enligt lagen. 3Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet anser att ett jämställt samhälle, där kvinnors och mäns behov, attityder och värderingar har samma värde, är en förutsättning för att ett land också skall kunna åstadkomma en hållbar utveckling, dvs. en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kom- mande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Begreppet hållbar utveckling har sitt ursprung i Bruntland- kommissionens rapport gemensamma framtid (1987) och omfattar såväl ekologisk som social, kulturell och ekonomisk hållbar utveckling. Vid i inarbetades begreppet hållbar utveckling i den internationella överenskommelsen om en handlingsplan för miljö och utveckling, det s.k. Agenda 21-doku- mentet, som blev ett av konferensens huvudresultat. Detta dokument innehåller program och riktlinjer för individuellt, lokalt, nationellt och internationellt handlande in i det 21:a århundradet. Agenda 21-doku- mentet innehåller ett särskilt kapitel (kap.24) om åtgärder för kvinnor med sikte på en hållbar och rättvis utveckling. Ett av målen anges vara att öka andelen kvinnor bland beslutsfattare, planerare, tekniska rådgi- vare, företagsledare och rådgivningspersonal på miljö- och utveck- lingsområdet. I till FN inför Generalförsamlingens extra möte , om genomförandet av , anges att stor uppmärk- samhet måste fästas vid att stärka kvinnornas roll i arbetet för en håll- bar utveckling, se för , slutbetänkande (SOU 1997:105) 3.1Kvinnors och mäns olika vardagsliv har i sin rapport (1996) redovisat jämställd- hetsaspekter på fysisk planering och byggd miljö. Uppdraget var ett regeringsuppdrag och bestod i att ställa samman och analysera fakta om likheter och skillnader mellan män och kvinnor kopplat till mark- 40 Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet användning och byggd miljö. Bl.a. ingick studier om resmönster, arbetsliv, fritid, omsorg och konsumtionsvanor. Rapporten lyfter fram kvinnors och mäns olika vardagsliv, att kvinnor och män har olika behov, olika drömmar och gör olika prioriteringar. Därigenom får också kvinnor och män olika erfarenheter och ser olika bilder. , som var projektledare och redaktör, skriver i rapporten att detta rimligen måste innebära att kvinnor och män har olika kunskap att tillföra en planeringsprocess och att de också finner olika värden i sin omgivning. Att kvinnors verklighet inte är mäns verklighet och att detta borde avspeglas i den fysiska planeringen och i den byggda miljön. anser att en förutsättning för ett jämställt samhälle är att både kvinnor och män är med och påverkar på alla områden och på alla nivåer. 3.2Livskvalitet i ett hållbart IT-samhälle 3.2.1Ökad gemenskap och ökat oberoende IT har, genom en explosionsartad utveckling av Internet, e-mail och mobiltelefoner, gjort det möjligt för människor att nå varandra över hela världen och under alla tider . Människor med gemen- samma intressen kan nu skapa världsomspännande nätverk och organi- sationer som kan bilda opinion och påverka både nationella och inter- nationella frågor. Internet har skapat nya förutsättningar för möten mellan människor. Vi har träffats via Internet är en inte helt ovanlig kommentar. Tekniken i sig kan bidra till att förändra var vi bosätter oss och hur vi reser . Att arbeta på distans kan bli allt vanligare och arbetsresorna kan alltmer anpassas efter individuella behov. Tek- niken kan med andra ord bidra både till en ökad individuell frihet och ökad gemenskap mellan människor. Människors kontakter med myndigheter och företag kan förenklas genom IT-användning. Offentliga myndigheter skall enligt regeringens IT-proposition Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86) vara föregångare i användandet av den nya tekniken. Information skall kunna lämnas och tas emot på ett smidigt sätt, deklarationer och ansök- ningar skall kunna lämnas via nätet. Inriktningen är att all den infor- mation som individer och företag behöver få från och lämna till myn- digheter bör finnas tillgänglig elektroniskt, under förutsättning att detta kan ske på ett säkert och lättillgängligt sätt. Å andra sidan ... kan utvecklingen bidra till utanförskap och en ökad ensamhet. Den snabba IT-utvecklingen har baksidor, tillfälliga eller långsiktiga, men som också måste tas med i debatten. Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet 41 I regeringens IT-proposition anges att överväger att ge allmänheten möjlighet att via internet sköta sina kontakter med i frågor om bl.a. sjuk- och föräldraförsäkring. vill peka på att om kontakterna mellan myndigheter och t.ex. sjuka och arbetslösa nu ersätts av en kommunikation via Internet istället för personliga möten, då kommer de redan utsatta att bli än mer utsatta. Hur många personliga möten är vi beredda att avstå ifrån? Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män, vilket i sin tur medför att kvinnor i större utsträckning än män blir tvingade att kommunicera med Dessutom framgår av åsikter blir handling – En kunskapsöversikt om bemötande av per- soner med funktionshinder (SOU 1998:16) att kvinnor får sämre villkor i socialförsäkringssystemet och sämre bemötande än män. Dagens äldre människor blir mer utsatta än yngre i den snabba tek- nikutvecklingen. I fråga om tillgång till och användning av dator är skillnaden större mellan äldre kvinnor och män än mellan yngre kvinnor och män. I åldersgrupper är tillgången till dator låg. De äldre kvinnorna har i princip aldrig mött den nya tekniken och de flesta av dagens äldre generation kommer inte heller att göra det. Var- ken kvinnor eller män. anser att om vi formar ett samhälle som ställer som villkor att människor skall kunna kommunicera via internet för att få sin samhälleliga rätt tillgodosedd i form av omsorg, vård och service på olika sätt, då skapar vi ett utanförskap för dessa äldre människor. Individuella och specifika intressen och hobbies kan utvecklas och fylla livet med nytt innehåll för många människor. Kunskap kan numera inhämtas från världens alla hörn utan att man ens behöver för- flytta sig. För många barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder kan utvecklingen inom IT-området innebära ökade möjligheter att kommu- nicera med andra. Ett exempel är Euro Connect projekt som bedrivits vid och som haft till syfte att utveckla informationsteknologi för människor med funktionshinder. En kvinna som är svårt MS-sjuk och som till följd av sin sjukdom inte kan röra armarna har genom deltagande i projektet fått möjligheter att via ett röststyrt program bruka IT och dess möjligheter. Tekniken har gett henne möjlighet att läsa kurser på distans samt att som språkintresserad utföra översättningsarbeten från hemmet. 42 Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet Att kunna få del av hälso- och sjukvård, utbildning, kultur, sam- hällsdebatt och underhållning kan höja livskvaliteten väsentligt för många som annars skulle ha svårt att ta del av samhällets tjänster, utbud och aktiviteter. En väl utvecklad och tillgänglig teknik kan också underlätta för bl.a. äldre personer att bo kvar i sin bostad. Den enskilde och anhöriga kan få en bättre trygghet genom bättre medicinsk över- vakning, t.ex. vid avancerad hemsjukvård. Elektronisk handel och Internetanvändning i övrigt gör att individen själv i större utsträckning kan planera sin tid och t.ex. inte blir begrän- sad till myndigheters och företags öppettider. Den växande e-handeln gör att man nu kan handla varor utifrån egna specifika behov, unika varor och billigare priser. Å andra sidan ... kan en ökad datorisering – om den blir en ersätt- ning för mänskliga möten – bidra till ökad ensamhet. Oro för en sådan utveckling finns . säger i en intervju i Civilingenjören nr 5 att elektronisk ensamhet har blivit ett problem, som ingen kunde förutse . är professor i informatik, /. Hon menar att det finns en uppenbar risk för att den emotionella utvecklingen kommer i kläm om vi inte värnar om det personliga mötet mellan människor. Det blir allt vanligare med dem som gömmer sig bakom datorskärmen och undviker konflikter och svåra möten med andra. Många tycker att det är lättare att uttrycka vad man tycker i ett e-postbrev istället för under ett personligt möte. Om det här går för långt kan IT-baserad kommunikation indirekt påverka människors egenskaper. Människor, som känner sig mobbade eller på annat sätt utsatta, kan å ena sidan uppleva det som en frihet att kommunicera med andra utan att ständigt bli ifrågasatta. Å andra sidan utsätts mobbade ungdomar för trakasserier inte bara i skolan utan även hemma, nu via Internet. Övergången till informationssamhället medför stora förändringar både i vardagen och i arbetslivet. En övergång som kan bidra till ökad pro- duktivitet och skapa nya arbetstillfällen genom nya typer av tjänster. Den nya tekniken gör det möjligt att effektivisera och rationalisera inom myndigheter och näringsliv. Å andra sidan ... har IT-utvecklingen medfört att en ny arbetskultur har skapats. Chefer och anställda förväntas numera ständigt vara till- gängliga för all information, från telefon, e-mail, fax till fysiska möten. Arbetsliv och privatliv flyter samman på många arbetsplatser. Utbränd- het tycks numera vara ett accepterat sjukdomstillstånd, och antalet Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet 43 långtidssjukskrivna har ökat drastiskt , även bland yngre människor. Kvinnor är av olika skäl mer utsatta. Kvinnorna har fort- farande det största ansvaret för barn och familj och har svårast att kombinera detta med ett högt uppdrivet arbetstempo. anser att frågor om arbetstid och arbetsorganisation i samband med IT-utvecklingen i högsta grad är en jämställdhetsfråga. Begreppet säkerhet handlar i regeringens proposition Ett informations- samhälle för alla (1999/2000:86) framför allt om säkerhet kring hante- ringen av elektronisk information. Brist på tillit till IT handlar om den osäkerhet som många människor upplever inför IT, och som hind- rar en effektiv användning. Osäkerheten rör dels integritetsfrågor, dels den ekonomiska sidan. vill peka på att möjligheterna för vissa människor att vara anonyma på Internet kan utgöra ett hot för andra människor. Under dolda namn kan pedofiler få kontakt med unga flickor och pojkar via Internet. Det finns en frekvent förekommande barnpornografi på Inter- net som på alla sätt är ett hot mot barnen. Rädda barnen har via sin hotline erfarit att de unga flickorna är mest utsatta. Män tar, under annat flicknamn, kontakt och avtalar möte med unga flickor, som sedan utsätts för övergrepp. Det finns redan en dom i och flera nya fall enligt Ecpat (Barnets Rätt mot Kommersiell Sexuell Exploatering). Det handlar också om ökade risker för exponering av t.ex. våldsspel, pornografi och rasistisk propaganda i takt med att inne- hållet på Internet växer. 3.5Mål för ett hållbart IT-samhälle anser att målen för ett hållbart IT-samhälle bör vara, att kvinnor och män, på likvärdiga villkor, gemensamt formar de visioner som styr samhällsutvecklingen, att tekniken skall tjäna människans behov och på bästa sätt främja en god livskvalitet, att kvinnors och mäns förhållningssätt till teknik, till krav på säker- het och trygghet, till krav på hälsa och livskvalitet tas på allvar, att samhällsplaneringen tar in kvinnors och mäns perspektiv, att tillgänglighet råder på lika och rättvisa villkor för kvinnor och män, 44 Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet att trygghet och säkerhet råder för kvinnor och män, att utbildning är tillgänglig på lika och rättvisa villkor för kvinnor och män, att produktion, forskning och utveckling inom näringslivet leds på likvärdiga villkor av kvinnor och män, att riskkapital för företagande på IT-relaterade områden, finns till- gängligt på lika villkor. 3.6.1Analys och debatt om mål och värdegrunder Av regeringens IT-proposition Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86) framgår att insikten om IT:s allt större genomslag på allt fler områden i samhället måste vara grundläggande för en IT-poli- tik. Att den förväntade utvecklingen på IT-området i form av tillväxt, förbättrad välfärd, ökad kunskap och fördjupad demokrati inte är given. En mörkare framtidsbild domineras istället av risker och problem som utanförskap och utslagning, hot om nya sociala klyftor, kommersialise- ring och förytligande av kulturella värden. anser att IT-utvecklingen är en jämställdhetsfråga. IT-utveck- lingen måste analyseras, de politiska målsättningarna måste kon- sekvensbeskrivas och indikatorer med avseende på ett hållbart IT-sam- hälle måste utvecklas. anser att regeringen måste vara pådrivande för att få till stånd en analys av IT-utvecklingen ur ett jämställdhets- perspektiv. anser även att regeringen måste vara pådrivande för att myndigheternas beslut också skall återspegla resultatet av den ana- lysen. Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet 45 föreslår att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att utveckla statistik i frågor som rör IT utifrån ett jämställdhets- perspektiv. För att göra en bred analys, som beskriver IT-utvecklingen utifrån ett jämställdhetsperspektiv, behövs tillgång till statistik, som utvecklats utifrån kön. Det behövs en samlad överblick över befintlig IT-statistik men det behövs framför allt en utveckling av statistik utifrån ett jämställd- hetsperspektiv. () har regeringens uppdrag att utveckla IT-statistik, dock ej specifikt utifrån ett jämställd- hetsperspektiv. Jämits kartläggning, som bygger på statistik som inhämtats från främst , () och Närings- och teknik- utvecklingsverket () visar också att den nuvarande statistiken behöver kompletteras med variabler som kan sammanställas med kortare intervaller, eftersom utvecklingen sker så snabbt. framhåller i rapporten – tillgång och efterfrågan, Omvärldsanalys för Högskolan, Arbetsrapport nr 9, att statistiska uppföljningsdata har för grova klassificeringar för att kunna fånga den utveckling och förnyelse som sker inom högskolan vad gäller utbildning inom IT-området. 3.6.3Mål och resultatstyrning av jämställdhet och IT Regeringen bör ställa krav på samtliga myndigheter att i sin årsredo- visning dokumentera och redovisa konsekvenser för jämställdheten till följd av en ökad IT-användning. Redovisningen skall beskriva effekterna såväl inom myndigheten som inom det samhällsområde som myndigheten verkar i. Utifrån detta kan regeringen sedan göra analyser och föreslå åtgärder. Av regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86) framgår att behov av och förutsättningar för en ökad 46 Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet elektronisk kommunikation övervägs inom en rad myndigheter bl.a. Lantmäteriet, och Arbetsmarknads- styrelsen. anser att omorganisationer och rationaliseringar inom myn- digheter måste konsekvensbeskrivas utifrån de effekter på jämställd- heten, som uppstår till följd av olika IT-satsningar. De måste kon- sekvensbeskrivas utifrån effekterna såväl på den egna organisationen som för de enskilda individer, andra myndigheter och organisationer som berörs av förändringarna. Regeringen har stora möjligheter att få till stånd en dialog och styr- ning av jämställdhetsfrågorna via i första hand regleringsbrev och års- redovisningar. Eftersom dialogen inte förs samlat mellan regeringen och berörda myndigheter, utan mellan respektive departement och dess myndig- heter, behövs en samlad uppfattning om vad regeringen i första hand vill åstadkomma. anser att en generell fråga för samtliga myndigheter är IT- utvecklingens konsekvenser för jämställdheten. 3.6.4Jämställdhet och IT i biståndsarbetet Regeringen bör ta initiativ till att IT-frågan kopplas ihop med frågan om jämställdhet i biståndspolitiken och att IT-frågan även hanteras ur ett jämställdhetsperspektiv i biståndsarbetet. Den nya tekniken och ekonomin gör de rika rikare. De som har medel att investera kan utnyttja varje tillfälle till att bygga upp sin förmögenhet. IT-utvecklingen har inneburit att främst män, även unga män, har blivit rikare. Gäller detta i den utvecklade delen av världen så gäller det i allra högsta grad i den delen av världen där fattigdomen är ett faktum. I de flesta fattiga länder existerar i princip ingen jämställdhet, och flickor får långt sämre förutsättningar i livet än pojkar. I länder med en utbredd analfabetism kommer de rika att kunna använda IT-tekniken för att upprätthålla sin egen makt. De som ingen skolundervisning har kan naturligtvis inte använda någon informationsteknik. Den förutsätter än så länge det skrivna språket. Detta visar på betydelsen av att regeringen i biståndet till andra län- der också tar hänsyn till jämställdheten i beslut som rör IT-satsningar. Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet 47 Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning om politik för global utveckling (dir 1999:80). Bakgrunden är den ökade globaliseringen och de nya former som denna tagit sig under de senaste 10–15 åren. I direktiven anges att diskussionen om globali- sering i hög grad har handlat om handel och kapitalrörelser men att den teknologiska utvecklingen liksom det internationella utbytet av kultur, information och idéer samt uppslutningen kring mänskliga rättigheter, demokrati och miljö är lika viktiga. Kommittén skall enligt direktiven lämna ett samlat förslag till hur politiken bör utformas på viktiga områden utifrån det övergripande målet om fattigdomsbekämpning och de nya förutsättningar som globaliseringen skapar. Fortsatt utveckling av biståndets roll och effektivitet skall utgöra en central del av uppdraget. Kommittén skall utifrån ett utvecklingsperspektiv belysa, analysera och föreslå åtgärder vad gäller bl.a. möjligheterna att främja kunskaps-, kapacitets- och institutionsutveckling, genom modern informations- och kommunikationsteknologi. Utredningsarbetet skall vara avslutat . anser att regeringen bör ge utredningen i tilläggsdirektiv att koppla ihop IT-frågan med frågan om jämställdhet i biståndspolitiken. Det är viktigt att IT-utvecklingen ses ur ett jämställdhets- perspektiv. 3.6.5Jämställdhet och IT i Europeiska Unionen föreslår att regeringen inför alla ministerkonferenser under ordförandeskapet ger utrymme för att lyfta in IT-utvecklingen och dess koppling till frågan om jämställdhet. Båda dessa frågor berör alla samhällssektorer. Det är viktigt att arbetet med att utveckla IT- området sker från ett jämställdhetsperspektiv. genomfördes, inom ramen för EU-programmet (Electronic Commerce and Telework Trends), en under- sökning bland hushåll och företag beträffande användning av och inställning till IT. I studien intervjuades 7 500 privatpersoner och 4 000 företag i tio EU-medlemsstater (, , , , , , , , och ). () har varit den nationella parten i detta samarbetsprojekt. 48 Ett hållbart samhälle förutsätter jämställdhet Studien visar att den manliga dominansen beträffande användning av Internet har minskat i föregångsländerna på området, dvs. i de skan- dinaviska länderna och i . Det manliga försprånget för- väntas enligt den gjorda studien vara eliminerat . anser att det ur ett jämställdhetsperspektiv är viktigt att kvinnor deltar i och framför allt är med och beslutar om den tekniska utvecklingen. Det räcker därför inte med att konstatera att kvinnors och mäns användning av IT närmar sig varandra. EU bör utveckla analyser, som redovisar IT-utvecklingen ur ett bredare jämställdhetsperspektiv och kopplat till samhällsutvecklingen. bör därvid visa på behovet av utvecklad IT-statistik som utgår från kön. 4Hinder och möjligheter för jämställdhet 4.1Gamla strukturer måste förändras och nya skapas Synliga och osynliga strukturer ... Samhället styrs av såväl synliga som osynliga strukturer. Det handlar om kulturella, tekniska, organisato- riska, ekonomiska, sociala och juridiska strukturer, som alla på ett eller annat sätt bidrar till att hålla kvar ett ojämställt samhälle. Och även om vi ser dem, ser vi inte alltid att de är ojämställda för vi uppfattar dem som självklara. Både män och kvinnor är delaktiga i att bibehålla dessa gamla strukturer. Att förändra gamla mönster ... För att kunna förändra gamla möns- ter måste de olika strukturerna synliggöras och beskrivas. Hur kan dessa ta sig uttryck i vårt vardagsliv, i skolan och på arbetet? Det handlar om att teknik i sig är en mansdominerad domän.