sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — 2 Informationen om danska statens insatser för det danska form- och designområdet har hämtats ur svaren på utredningens enkät, lämnad av , . Dessutom har följande bakgrundsmaterial använts: , : Redogörelse för nordisk Industrifonds SMB-Forum. Designfrämjande i , Nordisk industrifond, rapport i stencil . Regeringens Designredogörelse, . 17 aktuelle design- initiatige, broschyr från Erhvervsfremme, Styrelsen Erhvervsministerie, , samt , . , Dansk Designråd, Dansk Designråds Fond, årsberättelse 1998. Broschyren och annat material om den nya byggnaden vid 27–29. Årgångarna 1996–1999 av . Informationsbroschyrer om , . IDR, Årsberetning, . Skrift: De godkendte teknologiske Serviceinstitutter, . Styrk virksomhedens udvikling med en designisbryder, broschyr om IDR, Institut for Designrådgivning. Material om IDR, , , samt , . , , , förf, Offentlig design, ståbi, Dansk Designcenter, . skrift Støtte 1999, Kulturstøtteordninger i 1999. Informationsmaterial förmedlat av svenska ambassaden i : Kulturpengene 1998, , . Facts om områder, . Udvalget for Kunsthånd- værket og de, informationsstencil om . Telefonsamtal med , direktör för , . Studiebesök på , Kunstindustrimuseet, Nørby, i , . Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 39 ningsinstitut inom dessa områden, något som troligen bidragit till att upprätthålla en hög nivå och respekten för designernas och formgivarnas yrkeskunskaper. Det har heller inte gjorts en så stark bodelning mellan funktion och konstnärligt god gestaltning som i den svenska designdebatten. Exempelvis är det danska järnvägsbolaget, Danska Statsbaner (DSB), ur designsynpunkt långt mer framstående än svenska SJ. Även när det gäller grafisk design i offentlig miljö finns en mer livskraftig tradition än i Sve- rige. I officiella och offentliga sammanhang i har alltid – vilket inte alltid varit fallet i – danska produkter använts, när det gäller möbler, porslin, textilier, etc. (motsvarande svenska Näringsdeparte- mentet) har den industriella designen som sitt ansvarsområde, medan ansvarar för konsthantverk och formgiv- ningsverksamhet i liten skala. Målsättningen för det danska handlingsprogrammet är att fler företag skall förstå fördelarna med att anlita professionella designer. Små och medelstora företag kan söka bidrag på vid köp av tjänster hos rådgivning. Enligt den s.k. Designisbrydeordningen, kan företag knyta en designer till ett utvecklingsprojekt med hjälp av statliga bidrag. Det finns även möjlighet att anställa en designer upp . Staten anslår för detta ändamål. Dessutom finns ett program för regionalt designfrämjande med en budget på , från vilken företag kan söka pengar för designprojekt. Den statliga Vœkstfonden erbjuder lån med låg ränta till företag som vill utveckla sina produkter med hjälp av design. Om pro- dukterna får framgång skall lånet betalas tillbaka; annars avskrivs det. Dansk designpolitik är i första hand näringslivsorienterad. Designens centrala roll för att främja de danska företagens konkur- 40 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv renskraft betonas starkt. presenterade den danska rege- ringen en ny designpolitik – ett fyraårigt handlingsprogram för design i 17 punkter. Programmet har en budgetram på 108 miljo- ner svenska kronor3 för åren mellan 1997–2001 och riktas mot tre huvudområden: näringslivet, den offentliga sektorn och utbild- ningsområdet. För att ge producenterna en orsak att utveckla sin design, skall den offentliga sektorn och framöver öka efterfrågan på god design. Offentliga institutioner och inköpare skall bli bättre designköpare med hjälp av skriftlig information, kurser och uppsökande verksamhet i Dansk Design Centers regi. I det statliga designprogrammet framhålls offentliga designtävlingar som en bra metod för att få fram olika förslag på konkreta upp- gifter. Den danska staten kan bidra till finansieringen av tävling- arna. Regeringen vill säkra nödvändig kompetens hos dem som arbetar med produktutveckling, industriell design och grafisk design genom att: Utveckla samarbetet mellan olika utbildningar så att de stude- rande får kunskaper inom flera områden. Uppmärksamma vikten av praktikmöjligheter under utbild- ningen. Skapa nya centra där danskt näringsliv och forskningsinstitu- tioner kan samarbeta. Utöka möjligheterna till resestipendier för studerande så att de kan arbeta med design utomlands . 3 I avsnittet om har växlingskursen 1.13 använts. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 41 Utveckla utvärderingen av designutbildningar. Det finns tre högskolor för design- och konsthantverk i . Dansk Designråd (DD) har fyrtio medlemmar, valda utifrån sitt engagemang i designfrågorna och sin vilja att åstadkomma något inom detta område. Rådet består av företagare, industriledare, industridesigner, grafiska designer och arkitekter. Rådet fungerar som kontakt mellan staten och . (DDC) är en fristående organisation, vars främsta uppgift är att främja god design inom näringslivet och samhället i övrigt samt att marknadsföra dansk design nationellt och internationellt. DDC har cirka 30 medarbetare och en styrelse, i vilken åtta medlemmar utses av Dansk Designråd (DD) samt en till två medlemmar av . Dansk Design Centers verksamhet finansieras av staten med (varav kommer från det ovan nämnda statliga designprogrammet). Ett lika stort belopp, , utgörs av egna intäkter och bidrag från företag. har ett omfattande fackbibliotek, en data- bas samt ett fotoarkiv. Verksamheten består av information, råd- givning, kampanjer och kurser. Man ger kontinuerligt ut publika- tioner om dansk design med parallelltext på engelska, men även på andra språk. Man arrangerar utställningar och designtävlingar och delar ut designpriser, bland annat det danske designpris, som ersatt Dansk Designråds tidigare s.k. . Som en symbol för dansk design står Dansk Design Centers nya arkitektritade byggnad med fem 42 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv våningar och en sammanlagd yta vid Råd- husplatsen mitt i . Huset har kostat 92,6 miljoner kro- nor och den tekniska utrustningen . Det har dels finansierats av näringslivet med , dels av med . Syftet med är att skapa en samlings- och utställningsplats för design – en både dansk och internationell mötesplats. Hälften av de utställningar som skall visas i lokalerna är tänkta att komma från andra länder. Huset rymmer bibliotek, arkiv, kafé och butik. Verksamheten riktar sig både till de profes- sionella designgrupperna och till allmänheten. Med hjälp av olika aktiviteter – utställningar, kurser och föreläsningar – skall det nya huset fungera som ett växthus för idéer och utveckling. är den danska designorganisation som samarbetar med motsvarande organisationer i de nordiska län- derna: , , Norsk Form och Svensk Form. Det danska Institut for Designrådgivning (IDR) grundades av tillsammans med Dansk Designråd. Syftet var att främja samarbetet mellan designer och små- och medelstora företag. IDR:s kontor i är beläget i . Förutom designrådgivning består verksamheten av att tillsammans med regionala aktörer utveckla olika samarbets- former. IDR administrerar också Vækstfonden och Designisbryde- ordningen och anordnar kurser och seminarier om design. SOU 2000:75 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 43 Konsthantverk och småskalig formgivningsverksamhet stöder i första hand konsthantverk och formgiv- ning av småskalig produktion. Craft.dk marknadsför danskt konsthant- verk och design i liten skala, fungerar som talesman för konsthant- verkarna, såväl nationellt som internationellt, och publicerar tid- , som utkommer med fyra nummer . De främsta, statligt stödda visningsarenorna för danskt konsthantverk och dansk formgivning är Kunstindustri- museet i och Trapholts museum. antog en handlingsplan för inter- nationellt kulturutbyte. Den ekonomiska ramen var fördelade på en femårsperiod. är temat städer. Programmet innefattar design vid sidan av bildkonst, tea- ter, musik, litteratur och film. Städerna , Bergen, Hel- singfors, , och är de huvudsakliga mottagarna. En större satsning skall genomföras i . finansierar också en bokserie, översatt till engelska, som porträtterar unga danska konsthantverkare och formgivare. Avsikten är att sprida information om deras arbeten internationellt. Eftersom i synnerhet keramiskt konsthantverk anses vara förknippat med dansk tradition, har danska Kultur- ministeriet stött ett galleri specialiserat på keramik i med . hade en total budget på , varav gick till området konsthantverk och design i form av treåriga arbetsstipendier samt resestipendier. Fonden ger också bidrag för inköp av bildkonst, konsthantverk och design. De inköpta verken fördelas sedan mel- lan kommunala, statliga och andra offentliga institutioner, där arbetena deponeras . infördes ett speciellt startbi- drag riktat till dem som just avslutat sin utbildning på sammanlagt . Efterlevande barn och makar till konstnärer, konsthantverkare och designer kan också erhålla 44 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv bidrag ur fonden, något som cirka 50 personer får. 26 konst- hantverkare och formgivare har livslånga stipen- dier. I har, som framgår av ovanstående, gjorts en bodelning mellan design och konsthantverk. Designområdet får ekonomiskt stöd från . Konsthantverket och den små- skaliga produktionen av formgivna föremål får anslag från . I båda dessa fall är de statliga bidragen betydligt större än vad som går till motsvarande områden i . De institutioner som ansvarar för verksamheterna, respektive craft.dk, är lokaliserade till . Där finns också det museum – Konstindustrimuseet – som ansvarar för insamling och utställningsverksamhet inom hela området, av allt från industridesign till konsthantverk, något som jag beskrev mer grundligt i mitt första delbetänkande Mötesplats för form och design. I den danska designpolitiken betraktas design som ett strate- giskt verktyg för att utveckla företagen och deras lönsamheten. Ambitionen är också att öka allmänhetens intresse. Diskussionen och debatten kring konsthantverket befinner sig på en annan och högre nivå än i . Konsthantverket som företeelse är betyd- ligt bättre förankrat och integrerat i det danska kulturlivet än i det svenska. Det beror dels på att det finns statligt finansierade insti- tutioner som bas, dels på att hantverkskunnandet haft en starkare ställning i det danska samhället än i det svenska. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 45 brukar i svensk designdebatt ofta lyftas fram som en före- bild, när det gäller statens engagemang för att främja design och arkitektur. Genom de finska kulturcentra i , , , , och , där det även finns utställnings- lokaler, har möjlighet att sprida information och utställ- ningar om finsk design. De finska satsningarna på designutställ- ningar utomlands, på designpriser, informations- och publika- tionsverksamhet samt på utbildningarna för designer, formgivare och konsthantverkare förstärker bilden av som ett land, där man på ett genomtänkt och strategiskt sätt använder sig av design för att få omvärldens uppmärksamhet. Men det finns också företag som profilerat sig med hjälp av design, som , Artek och . Liksom i många andra länder delar flera ministerier på ansvaret för form och design, framför allt Undervisnings- och kulturminis- teriet samt Handels- och utrikesministeriet. I det sistnämnda fallet är det Avdelningen för företagsutveckling inom detta ministerium 4 Informationen om den insatser för form- och design- området har hämtats ur följande publikationer och informationsmaterial: , : Redogörelse för nordisk Industrifonds SMB-Forum, Designfrämjande i , Nordisk industri- fond, rapport i stencil . , förf., Muotoiltu 1, etu muotoilu, teollisuus ja kansaninvälinen kilpailukyky, . , red., Muotoiltu II, etu muotoilu, teollisuus ja kansaninvälinen kilpailukyky, . , förf., Muotiolu 2005, Nro 3/1999. Broschyrmaterial om Design, Media & Art Business Center Arabus, , . , Final report, , . Design 2005!, stencil. Tidskriften , nr 2000. Diverse nummer av . TEKES, , 2000-04-7. Telefonintervju med och genomgång av texten med , . i har hjälpt till genom att läsa de texter som är på finska och redogöra för innehållet. 46 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv som handhar form- och designfrågorna och som valt att lägga tyngdpunkten på tillverkningsindustrin. De statliga åtgärderna är avsedda att öka tillgången på designtjänster och förbättra företa- gens produktutveckling. Den finska industrins starka koncentration på dels storindustri, dels industri i liten skala har påverkat de statliga designåtgärderna och den nationella och regionala strukturen på verksamheterna. Många industridesignsatsningar har varit inriktade på skogsin- dustrin för att underlätta och rationalisera arbetet. Skogsindustrin får också indirekt nytta av den design som de finska möbel- och inredningsföretagen utvecklar. Finskt björkträ har t.ex. blivit ett begrepp i möbelsammanhang. Finska industrier, som arbetar med designer, är i likhet med designerna själva föremål för ett omfat- tande stöd. Ett nätverk av designfrämjande organisationer För att ge de små och medelstora industrierna bättre tillgång på designtjänster har en rad regionala projekt initierats. Designråd- givning integreras med annan information till företagen och ges i anslutning till de teknik- och näringslivscentra som finns på olika ställen i landet. Ett nätverk av institutioner som fyller olika upp- gifter inom designområdet samverkar. Förutom teknik- och näringslivscentra, ingår , Arabus, Muova, Konstindustrimuseet i , och i denna verksamhet. är den centrala designfrämjande organi- sationen i , bildad av finska , som i sin tur är och därmed världens näst äldsta designor- ganisation (efter den nu Föreningen ). är alltså takorganisation för Ett gemensamt utbildnings- program för , och Tekniska högskolan. Programmet startade och målet är att redan under utbildningen sammanföra studenter inom olika fack. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 47 , som har en mångsidig, bred verksamhet och ansvaret för de allmänna, kulturella designinsatserna, för utvecklingen av industridesign samt för informationen om form och design. får ekonomiskt stöd från Undervisnings- och kulturministeriet med 2,7 miljoner kronor6 (formgivning som kultur) och från Handels- och industriministeriet med (formgivning som industri och affärsverksamhet). Statsan- slaget är sammanlagt . Därtill kommer projektmedel på och egna intäkter på . Antalet anställda är nio personer. uppgift är att främja design genom utställningar i och utomlands, tävlingar, informationsverk- samhet, publikationer samt designrådgivning och seminarier. I anknytning till kontor och redaktion finns en lokal för tillfälliga utställningar. samarbetar med motsvarande organisa- tioner i de nordiska länderna: , , Norsk Form och Svensk Form. Bakgrund till det finska designprogrammet publicerades i en utredning om designens ställ- ning och om de framtida utmaningarna för designområdet. En enkät hade bland annat skickats ut till cirka 300 industrier. För- utom grundinformation om företagen gällde frågorna samarbetet mellan företag och formgivare, hur designen var organiserad och integrerad i tillverkningen, designens betydelse för produkternas konkurrenskraft, om man samarbetade med utländska designer och designkontor och hur statliga insatser påverkade företagens utveckling. Med anledning av den nya politiska och geografiska bild som uppstått i och med EU fördes också en diskussion om de förändrade spelregler som påverkar designutvecklingen. 6 I avsnittet om har växlingskursen 1.41 använts. 48 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv Utredningen poängterade bland annat designens betydelse för ökad konkurrenskraft och behovet av en starkare internationell inriktning. Det fanns, enligt utredningen, alltför få innovativa designföretag i . Därför hävdades att produktutvecklings- cheferna på företagen borde vara designer. Designtävlingar fram- hölls som en bra modell, likaså den stöd till utställ- ningsverksamheten. tillsattes en ledningsgrupp, en projektledare och projektgrupp med syftet att fördjupa designfrågorna. Det blev inledningen till en rad seminarier, kontakter med experter inom designområdet och insamling av information. Ur det arbetet växte en vision och en strategi fram. En statlig plan och målsättning för designpoliken fastställdes. Hösten påbörjades själva åtgärdsprogrammet, Muotoilu 2005, författat och sammanställt av , chef för i . beräknas de första målen vara genomförda. Programmet berör både den offentliga förvaltningen och den privata sektorn. Utredningsrapporterna , liksom programmet för en ny designpolik Muotoilu 2005 har finansierats av , av Tekes (Teknologiska utvecklingscentra), av SITRA (den finska nationella fonden för forskning och utveckling) samt av enskilda företag. Avsikten är att man skall uppnå högsta internationella nivå när det gäller kunskaper om designområdet. Det skall man göra genom en intensiv satsning på forskning, ett nära samarbete mellan utbildningarna och näringslivet för att främja utvecklingen av nationella innovationer, genom att utveckla kvaliteten på finska produkter och därmed öka deras konkurrenskraft, vilket i sin tur förväntas leda till fler arbetsmöjligheter och nya företag. Programmet för Design 2005 har haft följande utgångspunkter: Med hjälp av design skall det finska näringslivets konkurrens- kraft stärkas. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 49 Industrin måste ha möjlighet och förmåga att använda design. Designer måste förstå industrins behov. Designutbildningen och -forskningen kan åstadkomma innova- tioner. Finsk design skall präglas av ett stort kvalitativt kunnande om den snabba utvecklingen av industriella processer, om de dyna- miska krafter som styr marknaden, om konsumenternas behov, om hur medierna betraktar designområdet samt om hur man kan göra produkter och tjänster mer innovativa. skall av de finska företagen använda sig av designer, skall antalet uppgå till . finns cirka 400 yrkesverksamma industride- i . skall det finnas 1 000 industridesigner och skall 2 000 designer vara yrkesverksamma. Det inne- bär en radikal utökning av de studerande vid designutbildningarna. Förutom ett ökat antal studentplatser för design, föreslås en utvär- dering av innehållet i utbildningarna och ett program för vidareut- bildning av designer. För att stödja en fördjupning och breddning av kunskaperna om design skall fler stimuleras att doktorera i designteori. har tre personer gjort detta. beräknas tio personer ha doktore- rat i design och tjugo personer. finns i några få designkontor som arbetar för den internationella marknaden. skall minst tio kontor och cirka tjugo vara internationellt verksamma. För att finsk design skall få större uppmärksamhet och oftare belönas interna- tionellt, skall finska designer uppmanas att delta i internationella tävlingar. skall få en ny förstärkt uppgift och tre städer – – skall bli starka nav för designutbildning och designforskning med syfte att åstad- komma en balanserad regional utveckling och en estetiskt hög- klassig miljö i hela landet. 50 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv Genom att utveckla designforskningen samt utbildningen av designer och genom stöd för innovationer samt en ökad konkur- rens hoppas man uppnå sina mål. Design skall i högre grad bli en del av företagens strategi. Samarbetet skall öka mellan utbildning, forskning, industri, handel, service, medier, offentlig förvaltning och designorganisationer. Alla dessa områden skall tillsammans arbeta fram utvecklingsidéer och nya strategier, fördjupa kunskaperna om design och dess betydelse för utvecklingen både nationellt och internationellt. Samarbetet mellan olika branscher skall stärkas och diskussionen om form och design stimuleras. För att underlätta de planerade designsatsningarna och öka kon- takterna mellan olika kontrahenter har man infört en modell med rundabordssamtal med representanter från de Teknologiska utvecklingscentralerna (Tekes), från industri, utbildning, stats- förvaltning, medier, servicenäring, handel samt med designer och marknadsförare. skall ansvara för informationsinsatser i landet och utomlands. Statliga anslag skall framför allt gå till satsningar på utbildning och forskning. Statens roll är att skapa en bred bas med hjälp av yrkesskolor och universitet. Vid de IDEA-centra som är kopplade till universitet och högskolor skall kunskaperna om design, marknadsföring, teknik och produktion utvecklas. Designer behöver få samarbeta med uppfinnare och forskare, som arbetar med avancerade tekniska lösningar. Uppbyggnaden av sådana centra planeras i , , och . Tek- niskt inriktade centra skall etableras i , och Åbo i anknytning till de högteknologiska industrierna där. I har etablerat sin tillverkning, forskning och designavdelning och där finns också ett universitet. I Åbo finns en handelshögskola och i en teknisk högskola. Kring Konstindustriella skolan och Arabiafabriken i Helsing- fors växer nu ett så kallat Designium upp. Det skall enligt planerna bli ledande centrum för konstindustri, liksom för Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 51 den nya informationsteknologin med industrier för film- och CD- produktion, etc. samarbetar med Han- delshögskolan och Universitet i . På Arabia-området beräknas 7 000 personer bo och 7 900 arbeta . Här skall också ett teknikmuseum byggas, en utbyggnad av Konstindustri- och en pop- och jazzutbildning genomföras, en industri- och designpark inrättas och ett konstindustri- och designcenter etableras, etc. Här kommer alltså finnas den största koncentrationen av designverksamheter i . Ornamo är en ideell övergripande förening för de olika yrkesföre- ningar som finns för professionella formgivare, industridesigner och konsthantverkare. Ornamo finansieras dels av Undervisnings- och kulturministeriet med , dels med medlemsintäkter från yrkesföreningarna för industridesigner, inredningsarkitekter, mode- och textilkonstnärer samt konsthant- verkare. Dessa betalar per medlem till Ornamo, vars totala medlemsantal är drygt 1 300. Ornamo täcker alltså alla kate- gorier av formgivare förutom grafiska designer, som har en egen fackorganisation, Grafia. Förutom medlemsavgiften på betalar medlemmarna var och för Ornamos tid- skrift Muoto, som utkommer med 4 nummer och som har en bredare spridning än de 1 300 medlemmarna. Ornamos uppgift är att stödja industriell och konstindustriell formgivning, inredningsarkitektur, mode- och textilkonst samt konsthantverk och bevaka medlemmarnas allmänna intressen. Förutom det ovan nämnda anslaget från Utbildnings- och kultur- ministeriet kan Ornamo ansöka om projektbidrag från detta ministerium, samt från Industri- och handelsministeriet. 52 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv Många av de frågeställningar och förslag som också diskuteras i analyseras i programskrift Muotoilu 2005: Formgivningens roll i kunskapssamhället, etablering av kun- skaps- och informationscentra, hur man höjer kunskapsnivån, för- slag på ett mångfacetterat forskningsprogram, en ny grund för designutbildningen, hur man i kan väcka intresset för detta område, nya typer av företag och hur det offentliga kan bli förebildligt när det gäller design och kvalitet. Konsthantverket har inte inbegripits i det statliga finska designprogrammet. Liksom i görs en bodelning mellan konsthantverk, som får stöd från Undervisnings- och kulturmi- nisteriet, och form och design, som dels får stöd från samma ministerium men också från Handels- och industriministeriet. Även om detta kan ge en tudelad bild mellan konsthantverk å ena sidan och industridesign å den andra är åtskillnaden inte lika tydlig i praktiken. På de utställningar som görs för internationellt bruk presenteras ofta design och konsthantverk .