sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Efter den andra omgången har rådet på sig att tillkännage det slutliga resultatet (artikel 27 i dekret nr 64-231 av ). När det gäller parlamentsval och regionala val skall rösträknings- kommissionen tillkännage resultatet dagen efter valdagen (artiklarna L.157, L.359, R.109 och R.189 i vallagen). är det tillåtet att offentliggöra preliminära rösträkningsresultat, vilka gradvis blir allt säkrare. skall se till att centralisera de preliminära resultaten av alla rösträkningar. Valresultatet föreligger som regel mycket snart efter valdagen, bl.a. på grund av att man inte tillåter poströstning. Vid det senaste valet kund det definitiva valresultatet meddelas . I håll val enligt systemet med proportionell representation genom single transferable vote i flermansvalkretsar. Rösträkningen inleds kl. 9.00 dagen efter valdagen och i allmänhet är valresultatet känt . I det fall en omräkning måste ske kan valresultatet i den valkretsen dröja . Valresultatet förlägger i regel dagen efter valdagen. Eventuella klagomål mot valet sänds skriftligen till Dóms- og kirkjumálaráduneytid (justitieministeriet) efter valet. Valresultatet sänds efter eventuella påkallade efterkontroller till regeringen och föreläggs alltinget. Alltinget fastställer slutligen valutslaget. Det senaste valet på ägde rum . Resultatet förelåg , de facto ; resultatet kungjordes officiellt och fastställdes slutgiltigt av det nya alltinget . Vid kommunalval kan det officiella resultatet vara klart efter fyra eller ; vid val till provinsen ; vid val till regionerna och parlamentet – en månad. Naturligtvis inhämtar inrikesministeriet de provisoriska (icke officiella) resultaten och sprider information om dem efter valet samt morgonen därpå, allteftersom rösträkningsuppgifterna kommer in via dator. Det slutliga valresultatet vid riksdagsval och val till fastställs senast fjärde dagen efter valdagen. I kommuner som tillämpar ett system med absolut majoritet kan som regel valresultatet fastställas i intervallet 2–efter valdagen. I kommuner som tillämpar proportionell representation fastställs också valresultatet i detta intervall. Tredje dagen efter valet tillkännager de lokala valmyndigheterna det totala antal röster som lagts på varje lista och varje kandidat. Vid kommunalvalen sammanträder den centrala valmyndigheten därefter för att fördela platserna. Vid provinsval och nationella val lämnas informationen från de lokala valmyndigheterna till den centrala valmyndigheten. tillkännages de slutliga resultaten direkt . Det innebär att de slutliga resultaten tillkännages efter valdagen. Det pågår en offentlig debatt om tillkännagivandet av de slutliga resultaten. De flesta vill kunna offentliggöra valresul- tatet på bästa sändningstid på valdagen. grundas denna information på intervjuer och skuggval. Det är omöjligt att få tillförlitliga resultat under själva valdagen. Valgresultatene i kan vaere klare: Kommunestyrevalg: Tidligst etter valget (onsdag – valgdagen er mandag). Fylkestingsvalg: Tidligst 3–etter valget (torsdag/fredag – valgdagen er mandag). Stortingsvalg: Fordelning av distriktsmandatene tidligst 3–etter valget (torsdag/fredag – valgdagen er mandag). Fordelning av utjevningsmandatene tidligst 8–etter valget (Riksvalgstyret foretar fordelningen tisdag eller onsdag i uken etter den uken valget avholdes). Officiella slutliga resultat måste fastställas dagar efter valdagen när det gäller presidentval och val till det nationella parlamentet och . I den lag som är tillämplig på val till lokala myndigheter anges ingen tidsgräns för fastställandet av slutliga resultat. Preliminära resultat finns vid alla val tillgängliga efter valdagen. Det slutliga valresultatet dröjer efter valdagen. Enligt lag skall valresultatet fastställas senast på den tredje dagen efter valdagen. Det slutliga valresultatet publiceras dock först sedan valresultatet vunnit laga kraft. Valresultatet vinner laga kraft efter det att röstsammanräkningen har avslutats. Normalt oavsett vilket val det gäller och vilket röstningssystem som används. har valresultaten från nationella val Europaval, regionala och lokala val tillkännagivits efter det att vallokalerna stängts på valdagen, oavsett om röstsystemet varit first-past-the-post (majoritetsval), proportionell representation eller en kombination av dessa. Vid de allmänna valen 1997 stängde vallokalerna och det slutliga resultatet beträffande de 659 platserna i parlamentet tillkännagavs , dvs. Vid detta parlamentsval blev det regeringsskifte från Conservative till Labour och drottningen tillsatte den nye premiär- ministern innan det slutliga resultatet tillkännagavs. Vid de senaste förbundsdags- och Europavalen kunde det slutgiltiga valresultatet fastslås inom 15 . Med hänsyn till hur snabbt röstkuverten inkommer från utlandet (senast den åttonde dagen efter valdagen, , på ansvarig valmyndig- het) kan det slutgiltiga valresultatet trots elektronisk databearbetning (Modulares Wahlpaket) fastställas tidigast den nionde dagen efter valdagen, efter sammanträde på respektive valmyndighet. En annan viktig fråga som också omfattas av översynen är röstning över Internet. En sådan röstning kan ske antingen med hjälp av datorer som tillhandahålls och kontrolleras av valmyndigheten i vallokalen eller på någon annan av valmyndigheten anvisad plats eller med hjälp av väljarnas egna datorer på arbetsplatsen eller i den egna bostaden. för utredningen är det därför särskilt angeläget att få del av de erfarenheter som har gjorts i andra länder när det gäller denna fråga. Mot denna bakgrund önskas svar på följande frågor. 1) Har röstning över Internet genomförts i något försök eller i något val? 2)Om ja på ovanstående fråga, vilka är erfarenheterna av röstning över Internet? 3)Om nej på ovanstående fråga, planeras försök eller val med röstning över Internet ? 1) Nej. 3) Försök med röstning via Internet planeras inte varken . 1) Nej. 3) Nej. Sådanne forsøg planlægges ikke. 1) Röstning över Internet har inte genomförts. 3) Det planeras inte röstning över Internet. 1) Röstning via Internet är inte tillåtet i . 3)Ett försök att distribuera och trycka röstsedlar via Internet gjordes vid valet av ledamöter till 1999 av kandidaten . Användandet av Internet är inte tillåtet eftersom det företer likheter med poströstning, som är förbjudet i . 1) Nej. 3) Efter det senaste valet har diskuterats att man skall verka för att förenkla valadministrationen. Som ett första steg avser man att införa poströstning. 3) Det finns inga planer på att genomföra något val över Internet. Regeringen har principiellt godkänt införandet av elektronisk röstning och rösträkning vid val och folkomröstningar. Enligt förslaget skulle väljarna fortfarande vara tvungna att inställa sig i angiven vallokal, men kunna rösta via skärmen i stället för med pappers- röstsedlar. De lagda rösterna skulle lagras elektroniskt och vid stängningen (eller 22.00) tas till valkretsens rösträknings- centrum för behandling. Resultatet av denna röstning skulle bli känt efter avslutad röstning. Prov med röstning över internet har inte genomförts eller planerats på riksplanet. I finns planer på datoriserade lokala folkomröst- ningar, men ännu har inget försök genomförts i praktiken. De överväganden som görs är hur datorer i ökad omfattning skall kunna användas för rösträkningen och för att snabbare kommunicera rösträkning från olika vallokaler till valmyndighet i valkretsen och därefter till den centrala valmyndigheten. 1) finns inte möjlighet att rösta på detta sätt. 3) Man förutser att använda elektronisk apparatur för valproceduren, som gör det möjligt att verkställa röstning och rösträkning via dator. Ett försök av officiell karaktär har genomförts i fem kommuner i den Autonoma regionen d', medan andra icke officiella försök har gjorts i ett mycket begränsat antal valdistrikt på initiativ av enskilda kommunalförvaltningar. 1) Nej. 3) planeras inte något försök eller val med röstning över Internet. 1) Röstning över Internet är inte tillåtet. 3) Saken håller dock på att undersökas. Den ansvarige ministern vill göra omfattande test . har använt Internet vid val till styrelse. Några rapporter om utfallet av detta experiment är ännu inte offentliga, men kommer snart att offentliggöras. 1) Stemmegivning via Internet har ikke vaert provd ved tradisjonelle valg i (stortingsvalg, kommunestyrevalg, fylketingsvalg). Imidlertid har man i Telenor-konsernet gjennomfort valg til utvalgets styrer og utvalg via Internett. 3) , som jobber med EDB-baserte losningar når det gjelder valg, erbeider – såvidt vites – med planer om å utvikle et system som baseres på stemmegivning via Internett3. I utkastet till ny valglov, som vårt Valglovutvalg arbeider med, vil det ventelig bli foreslått en bestemmelse som gir adgang til å sette igang forsok med gjennomforing av valg på andre måter enn de tradisjonelle. Denne bestemmelsen forutsettes bl.a. å kunne åpne for stemmegivning via Internett. 3 Närmare orientering om detta kan ges av projektledare , 1420, 1602 Fredrikstad; e-postadress: . 1) Nej. 3)Ännu så länge finns inga erfarenheter i fråga om röstning över Internet. Det har gjorts några undersökningar och försök beträffande vad man kallar elektronisk röstning, med ett datorsystem som den tekniska valmyndigheten installerar i vallokalen. 1) Nej. 3) Man står i begrepp att studera de möjligheter som röstning via Internet öppnar. Ett definitivt ställningstagande i denna fråga kan förväntas först om ca. 1) Nej. 3) Vid det senaste allmänna valet användes ny teknik genom att s.k. Intranetpunkter användes i kontakterna med massmedia, de regionala och lokala myndigheter och den statliga civila förvaltningen. Vidare infördes en särskild hemsida för valen och en hemsida för valresultaten och med möjlighet att också via mobiltelefon få tillgång till informationen. 1) Nej. 3) Nej. Ett antal röstningsexperiment genomfördes under de lokala val som hölls . De omfattade poströstning, elektronisk röstning och rösträkning, helgröstning (i stället för ) och förhands- röstning, dvs. att ett begränsat antal vallokaler hölls öppna före valdagen på lättillgängliga platser där alla röstberättigade fick rösta. Alla dessa experiment föreslogs av de lokala myndigheterna och granskades och godkändes av inrikesministern. Eventuella förslag från lokala myndigheter om röstning över Internet kommer dock att granskas och bedömas på grundval av sina egna meriter med särskilt beaktande av kravet på att slå vakt om valprocessens säkerhet och integritet. 1) Nej, röstning via Internet har inte ägt rum vid landsomfattan- de tyska val – inte heller på prov. 3) Man har inga konkreta planer på landsomfattande tyska val med röstning via Internet, och någon utprovning av detta görs inte. Det finns emellertid forskningsprojekt kring det här temat. Även tyska inrikesministeriet har beställt ett sådant projekt. 1) har röstning via Internet inte genomförts i , vare sig försöksvis eller i något val4. 3) Det planeras varken försök eller ett val med röstning via Internet, då det verkar tveksamt om sådana lösningar någonsin skulle kunna vara förenliga med valhemlighetens princip som finns inskriven i den österrikiska författningen. Vid röstning med hjälp av elektroniska hjälpmedel verkar det inte som möjligt att upprätthålla rösthemligheten i tillräckligt hög grad, då man möjligtvis under vissa förutsättningar skulle kunna rekonstruera väljarnas röstbeteende med lämplig dataapparatur. 4 Såvitt inrikesministeriet känner till, har man i experimenterat på kommunalpolitisk nivå med lösningar som omfattar röstning på elektronisk väg (via Internet). Först skapar och underhåller en digital karta med valdistrikten inritade Bild 1 Digital valdistriktskarta Lantmäteriet för ett aktuellt register över landets fastigheter. Alla fastigheter som bör vara aktuella för folkbokföring har uppgift om på vilka koordinater de är belägna. Fastighetsbeteckning 1 x/y-koordinat Fastighetsbeteckning 2 x/y-koordinat Fastighetsbeteckning 3 x/y-koordinat Fastighetsbeteckning 4 x/y-koordinat .. Bild 2 Fastighets- datasystemet När det blir aktuellt att framställa röstlängder jämförs uppgifterna i den digitala kartan med uppgifterna i fastighetsdatasystemet, FDS. I bearbetningen förs varje fastighet i FDS ned i kartan. Programmet undersöker inom vilket valdistrikt koordinaterna träffar. Dessa bearbetningar brukar kallas doppning. Fastighetsbeteckning 1 x/y-koordinat Fastighetsbeteckning 2 x/y-koordinat Fastighetsbeteckning 3 x/y-koordinat Fastighetsbeteckning 4 x/y-koordinat .. När programmet, för varje fastighet, konstaterat inom vilket valdistrikt koordinaterna träffat skapas ett register som innehåller fastighetsbeteckning med tillhörande valdistriktskod enligt följan- de schematiska exempel: Fastighetsbeteckning 1 valdistrikt 1 Fastighetsbeteckning 2 valdistrikt 1 Fastighetsbeteckning 3 valdistrikt 1 Fastighetsbeteckning 4 valdistrikt 1 Fastighetsbeteckning 5 valdistrikt 2 Fastighetsbeteckning 6 valdistrikt 2 Bild 4 Schematisk bild över ett fastighets-/valdistrikstregister Detta register innehåller den information som behövs för att kunna sätta valdistriktskod på samtliga personer som levereras vid uttaget från .