sou · GOB314 · 2001-01-01 00:00:00 — föreslår därför att av regeringen ges i uppdrag att undersöka mö jligheten av att före och i samband med den registerbaserade Folk- och bostads- 80 Hemlöshet och hemlösa – om metod- och definitionsfrågor räkningen (FoB) 2005, samlar in information som har relevans för att kunna belysa människors svaga position på bostadsmarknaden. har enligt direktiven två centrala uppgifter: 1.Vårt arbete skall bidra till att utveckla nya metoder för inventering, kartläggning och uppsökande verksamhet. Detta skall ske i en dialog med berörda myndigheter och organisationer. Kommittén skall sti- mulera och ekonomiskt stödja initiativ till nyskapande projekt som syftar till att på såväl kort som lång sikt utveckla ett bättre stöd för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. För dessa utveck- lingsprojekt har avsatt för vardera budgetåren 1999–2001. Kommittén bereder ärendena och dess för- slag utgör underlag för regeringens beslut om fördelning av pro- jektmedel ur anslaget B 20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hem- lösa. 2.Kommittén skall arbeta utåtriktat och opinionsbildande, samarbeta med och stimulera aktiviteter hos organisationer, kommuner, lands- ting och andra berörda. Uppdraget till kommittén är nära länkat till andra utredningar och kommittéer. Regeringen har bedömt det som angeläget att granska till- ståndet i välfärdssamhället från flera olika håll, och då särskilt från ut- satta och marginaliserade människors perspektiv. Därför har vi sam- verkat med bland annat Kommittén Välfärdsbokslutet (dir. 1999:7), Boendesociala beredningen (dir. 1998:56) samt nyttiga bostadsföretag och boendesocial utveckling (dir. 1999:110). Kontakt har även förevarit med Allmänna arvsfonden utifrån dess för- delning av ekonomiskt bidrag till ideella organisationer i arbetet att utveckla och pröva modeller för olika former av stöd och boende för personer med psykiska funktionshinder. I detta kapitel redogörs mer ingående för hur har lagt upp sitt arbete och för de riktlinjer som kommittén har fastställt skall vara styrande vid bedömningen av ansökningar om projektmedel. Vidare lämnas i detta kapitel en kortfattad redogörelse för vart och ett av de projekt som har erhållit ekonomiskt stöd via anslaget B 20 samt den utvärderingsinsats som planeras för de åtta kommuner som ingår i ett särskilt Kommunprojekt. Därutöver redovisas de externa aktiviteter som kommittén har tagit initiativ till eller på annat sätt har deltagit i, samt planerade aktiviteter framöver. 6.2Projektstöd till kommuner och organisationer Kommittén har inriktat sitt arbete på att komma i kontakt med intresserade samarbetspartners för att i samverkan driva olika projekt. Kommittén har fastställt de riktlinjer som skall vara vägledande för att enskilda projekt skall erhålla stöd från kommitténs sida: NProjekten skall skapa förutsättningar för långsiktiga förändringar och förbättringar för de hemlösa. NProjekten skall ha inslag av samverkan mellan skilda kommunala förvaltningar, mellan kommuner och landsting, mellan kommun och stat och/eller mellan kommun och frivilligorganisationer. NProjekten skall vara inriktade på metodutveckling i arbetet med dels olika målgrupper (exempelvis kvi nnor, missbrukare och psykiskt funktionshindrade), dels med avseende på kartläggning och analys av hemlösheten och dess bakomliggande orsaker. NProjekten skall vara metod- och kunskapsutvecklande vad gäller stödboenden av olika slag. Stor vikt skall läggas vid analys och ut- värdering av såväl de insatser som görs i projekten som av annan ordinarie verksamhet som kan tänkas påverka hemlösheten. NProjektstöd kan också lämnas för att vinna erfarenhet av särskilt angelägna utbildnings- och informationssatsningar. NBeviljade projekt skall ha något unikt och nyskapande inslag över sig. I enlighet med dessa riktlinjer har kommittén bedrivit ett omfattande kontaktarbete med i första hand berörda kommuner. Ett flertal av de beviljade projekten har förberetts genom diskussioner med många aktö- rer i kommunerna. Avsikten med dessa förberedande samtal har varit att utarbeta en så gemensam bild som möjligt av de hemlöshetsproblem som finns i den aktuella kommunen. Väsentliga deltagare i dessa diskussioner är kommunens socialtjänst/socialnämnd, sjukvårdshuvudmännen, enskilda hemlösa medborgare, frivilligorganisationer/aktiva socialpolitiska föreningar, kriminalvården, (när)polisen, missbrukar- vården och hyresvärdar. Utifrån de problem som har identifierats har därefter olika projekt utvecklats i samverkan med flera av de nu nämnda aktörerna. Projekten har formerats i två huvudgrupper: 1.Åtta kommuner (, , , , , , och ) ingår i ett särskilt projekt – – som skall pröva olika modeller som kan leda till långsiktiga förändringar och förbättringar för de hemlösa. En gemensam nämnare för samtliga dessa projekt är att de utgår från behovet av samverkan med andra intressenter – däribland frivilli- gorganisationer – för att kunna uppnå varaktiga resultat. Projekten är inriktade på olika grupper av hemlösa: kvi nnor, missbrukare och psykiskt funktionshindrade. Projekten spänner över ett brett fält: alltifrån alternativa boendeformer till uppsökande verksamhet. Kopplat till skall en fristående utvärdering ske med vars hjälp kommittén och deltagande kommuner skall få en välgrundad uppfattning om vilka verksamheter och arbetsmetoder som samhället bör satsa på i dels förebyggande syfte, dels för att förändra och förbättra de hemlösas situation. Ett annat syfte med ut- värderingen är att pröva en modell för praktisk utvärdering som kan implementeras i mindre och medelstora kommuner i arbetet med hemlösa. Denna tjänst har upphandlats genom ett s.k. öppet upp- handlingsförfarande, vilken genomförts i nära samarbete med rege- ringskansliets förvaltningsavdelning. Genom beslut har kommitténs ordförande utsett företaget förändring HB att bistå i utvärderingspro- jektet. Resultatet av utvärderingen kommer i sin tur bilda underlag för de förslag som kommittén kommer att presentera för regeringen . Utvärdering och uppföljning av de olika kommunprojekten möj- liggörs genom att de externa utvärderarna assisterar kommunerna med att sätta upp utvärderingsbara/operationaliseringsbara mål för verksamheten, samt anpassar dessa mål till en bestämd tid- och ar- betsplan. Genom de externa utvärderarna kommer således att aktivt delta i den lokala utvärderingsprocessen genom att: ta fram metoder att mäta de faktorer som skall ingå i utvärderingen; instruera kommunerna i hur dessa mätningar skall genomföras; och slutligen genom att sammanställa de gemensamma data som insamlas inom samtliga kommunprojekt, samt tolka dessa. Utvärderarna skall även informera kommittén om löpande projekt- verksamhet och på så sätt utgöra en kontaktyta mellan kommun och kommitté. Kommittén kommer därför kontinuerligt att erhålla in- formation om hur olika projekt fungerar i förhållande till kommitténs mål om att komma tillrätta med redan hemlösas situation. Kommittén kommer vidare att erhålla information om hur olika samarbets- och arbetsformer fungerar, vilket är relevant i förhållande till kommitténs metodutvecklingsmål. Kommunerna som ingår i detta projekt har förbundit sig att även delta i utvärderingar och bedömningar av andra verksamheter i kommunen som kan ha betydelse för hemlöshetsutvecklingen (exempelvis bostadsförsörjningen, insatser för att förebygga vräk- ningar, insatser för villkorligt frigivna, missbrukarvård och psykiat- riska behandlingar, stödinsatser för kommuninvånare som långvarigt försörjer sig genom socialbidrag, m.m.). 2.Den andra gruppen av projekt utgörs av verksamheter av mer enstaka karaktär som utvärderas på annat sätt. 6.2.1Beviljade projekt samt lägesbeskrivning /2000 t.o.m. har totalt 17 projekt erhå llit ekonomiskt stöd ur anslaget B 20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. har för perioden t.o.m. erhå llit för att skapa ett team som bedriver ett uppsökande arbete i de m iljöer där hemlösa och uteliggare vanligtvis vistas. Uppsökarna utgår från en socialmedicinsk akutmot- tagning, där det också finns möjlighet till akut omhändertagande och medicinska insatser. Teamet består av personal från kommunen, frivil- ligorganisationerna samt hälso- och sjukvården. Uppgiften på kort sikt är bland annat att etablera en kontakt, erbjuda personligt stöd och en bostad. Hemlösa kvinnor kommer att vara i fokus i det uppsökande ar- betet. På lång sikt är målet bland annat att utveckla en strategi för att motverka och förebygga fortsatt hemlöshet i kommunen. Teamet kom- mer fortlöpande att dokumentera sina iakttagelser för att kunna rap- portera hur hemlöshetssituationen utvecklas och förändras i , men också dokumentera sina erfarenheter av de metoder som används av uppsökarna. Lägesbeskrivning /2000: Efter ett inledande planeringsarbete kom projektet igång under ledning av en särskilt utsedd projektledare. Rekryteringen av personal till det mobila teamet (uppsökarna) har avslutats, och ett anställningsförfarande har inletts. Vid den socialmedicinska mottagningen (TMC Barken) har ett internt förändringsarbete inletts med syftet att mottagningens uppdrag och målsättning bättre skall överensstämma med kommunprojektet. En diskussion pågår för när- varande med om dokumentation och utvärde- ring. framöver kommer ett nätverk att byggas upp som uppsökarteamet och TMC Barken skall komma överens om en gemensam målsättning för det kommande ar- betet med hemlösa. har för perioden t.o.m. 30 septem- ber 2000 erhå llit för att bedriva en försöksverksamhet med riktade insatser för 15–20 personer med en tung social problematik i form av kriminalitet och missbruk, varvid några har ett alkohol/drogberoende och en allvarlig psykisk störning. Personerna har mot bakgrund av sin totala livssituation stora svårigheter att erhålla ett varaktigt boende. Projektet syftar till att ge stöd så att den enskilde kan klara av ett eget självständigt boende och kunna etablera en vardag i form av utbildning, arbete eller annan meningsfull sysselsättning. Målet är att detta skall leda till ett minskat missbruk och även ett minskat behov av vård och behandling på HVB-institution eller annan mer om- fattande insats. Projektet bedrivs i samarbete med bland annat fri- vårdsmyndigheten, beroendevården och frivilligorganisationer. Lägesbeskrivning /2000: Rekrytering av personalgruppen tog än beräknat, men fanns all personal på plats. flyttade teamet in i sina lokaler varefter det klientinriktade arbetet har kunnat påbörjas. Arbetet visade sig snart vara mycket tidskrävande. Teamet har inledningsvis också lagt ner tid för att utveckla ett fungerande kontaktnät kring boendet, bland annat med Stadsmis- sionen. /2000 finns en rad frågor som är olösta vilka huvudsakligen rör interna arbetsformer och samarbetet med andra myndigheter, bland annat huruvida aktivt skall ingå i personalteamet eller ej. kommun har för perioden t.o.m. erhå llit för att utveckla ett fördjupat samarbete i kommundelsområde. Området tillhör ett av de mer socialt belastade av kommundelar. Målsättningen är att genom stödinsatser och ett utvecklat samarbete (1) förebygga vräkningar av hyresgäster som annars riskerar att bli avhysta, och (2) arbeta för att personer som saknar bostad skall kunna erhålla och behålla en egen bostad. Projektet genomförs i samarbete med bland annat , och det kommunala bostadsföretaget . Lägesbeskrivning /2000: Projektet startade efter en längre tids planerings- och förankringsarbete av projektet som sådant. Ett urval har skett av de klienter som inledningsvis skall ingå i projektet: NAv dessa finns det för 16 en förhöjd risk att bli föremål för vräk- ning. Utmärkande för dessa är att det rör sig om människor som uppvisar en allvarlig missbruks- och psykiatrisk problematik jämsides med att de lever under ekonomiskt knappa förhållanden. NEtt tiotal är bostadslösa, vilka är intagna i olika typer av institutioner eller på kriminalvårdsanstalt. Förberedande kontakter har tagits med ÖBO och med den enhet för försörjningsstöd som är den kommunala verksamhet som först får information om förestående vräkningar. Ett delmål i pro- jektet är att denna information skall ges för att kunna nå fram till en hållbar lösning i det enskilda ärendet. Efter be- slut kommer en boendekedja med olika former av bo- endestöd att utvecklas i kommunen, där samarbetet med kommun- delarna och de kommungemensamma verksamheterna är i fokus. har för perioden t.o.m. erhå llit för att utveckla ett lågtröskelboende för hemlösa kvinnor med missbruksproblem och/eller psykiska funktions- hinder. finns i kommunen ett Kvinnohus dit kvinnor kan vända sig i akuta situationer och för att få en tillfällig , men denna verksamhet är inte öppen för kvinnor med ett aktivt missbruk. Missbrukande kvinnor som akut blir hemlösa eller som har varit hemlösa saknar därmed möjlighet att behålla ett akut boende. Den nya verksamheten skall inte ha karaktären av ett härbärgesboende, utan istället vara ett boendealternativ under . En individuell planering sker tillsammans med berörd klient, socialsekreterare och personal på boendeenheten. Verksamheten drivs av kommunens utförarorganisation proAros tillsammans med kvinnoföreningen och kommer att ha personalbemanning dygnet runt. Verksamheten har utvecklat ett nära samarbete med psyki- atrin, som också ingår i den referensgrupp som har bildats för boen- deenheten. Lägesbeskrivning /2000: öppnade officiellt och har åtta perma- nenta platser och ett jourrum. Samtliga permanenta platser är be- lagda. Sedan starten har tre kvinnor flyttat ut medan tre nya har flyttat in i huset. Föreningen har en lokal i bottenplanet som i huvudsak är tänkt som sysselsättningslokal för de kvinnor som be- vistar verksamheten , men är också till för de permanent boende. skall en styrgrupp och referensgrupp bil- das för boendet. I styrgruppen kommer representanter från sociala nämndernas stab, , socialförvaltningen, kvinnoföreningen och projektledaren att ingå. har för perioden t.o.m. 30 sep- tember 2000 erhå llit för att utveckla en särskild uppsö- kandeverksamhet för hemlösa kvinnor. Även om andra uppsökarverk- samheter också riktar sig till kvinnor har det erfarenhetsmässigt visat sig att insatserna i första hand har kommit att utgå från ett manligt per- spektiv, vilket delvis kan förklaras med att andelen hemlösa män är betydligt större än andelen kvinnor och att hemlösa kvinnor traditionellt inte har uppmärksammats i samma utsträckning som män. Många drar sig för att ha kontakt med och sjukvården på grund av tidigare negativa erfarenheter av dessa möten, bland annat när det gäller bemötandet av dessa kvinnor. En del av dessa kvinnor har blivit spärrade från stadens härbärgen, medan andra är att betrakta som uteliggare. Med stöd av beviljade projektmedel kommer i samarbete med och frivilligorganisationer att utveckla nya metoder när det gäller uppsökarverksamhet, som specifikt riktar sig t ill hemlösa kvinnor som lever i en utsatt situation och som är i behov av kontakt med , beroendevården och/eller psykiatrin. Till projektet kommer knytas två kvinnliga uppsökare och en projektledare från kommunens sida som tillsammans har erfarenhet från socialtjänst, landsting och frivilligorganisationer. Lägesbeskrivning /2000: Berörd personal har rekryterats. Perioden – används för att förbereda projektet i alla dess delar. För pro- jektet finns en särskilt utsedd projektledare som utöver metodut- veckling och uppföljning även har t ill uppgift att medverka till ett utvecklat samarbete med , , frivilligorgani- sationer och kriminalvården. En styrgrupp har t illsatts med repre- sentanter från kommun, landsting och frivilligorganisation. Projektet fokuserade ursprungligen enbart på uppsökande verksamhet, men efterhand har man i arbetsgruppen konstaterat att ett framgångsrikt arbete förutsätter att man också arbetar med nästa steg för att kunna uppnå bästa mö jliga resultat för den enskilda klienten. Projektet ge- nomsyras av vad som är bäst för hemlösa kvinnor. Från och med mitten av arbetar uppsökarna aktivt med de hemlösa kvinnorna. Det uppsökande arbetet kommer att ske på stadens dag- och natthärbärgen samt på de platser där kvinnorna finns i gatumil- jön. kommun har för perioden t.o.m. erhå llit för att dels utveckla en boendeenhet för stöd- och korttidsboende för drogfria kvinnor, dels en bostadscentral i stadsdelen för att stödja bostadslösa i deras sökande efter bostad. Kvinnoboendet vänder sig till bostadslösa kvinnor med ett tidigare aktivt missbruk. Projektet är stadsdelsövergripande. För dessa kvinnor är det erfarenhetsmässigt svårt att erhålla en egen bostad; de bor ofta tillfälligt hos män och i miljöer där de har svårt att bibehålla sin drog- frihet. Enligt kommunens årliga inventering av antalet bostadslösa har antalet kvinnor som bor kvar under sådana villkor ökat och uppgick till 1/3 av samtliga.1 Den boendeenhet som planeras kommer utgöras av ett s.k. trapphusboende bestående av olika boen- deenheter: boende för kvinnor, akutlägenheter för ensamstående kvinnor 1 Med bostadslös avser kommun "personer som ofrivilligt saknar egen bostad och som uttryckt detta som ett problem i kontakten med ". Detta innebär att även personer som bor i olika typer av övergångslägenheter (med andrahandskontrakt) och gruppboenden för missbrukare o.dyl. är att betrakta som bostadslösa. alternativt kvinnor med barn, samt träningslägenheter. Till trapp- husboendet skall personal finnas tillgänglig dygnet runt. Bostadscentralen har drivits i liten skala av . med 30.000 invånare, är den stadsdel som har redovisat störst antal bostadslösa. Stadsdelen uppvisar en hög andel arbetslöshet och socialbidrags- beroende. Det ursprungliga syftet med bostadscentralen var att erbjuda hemlösa klienter praktiska möjligheter att själva söka bostad som förvaltningen därigenom fick möjlighet att ställa krav på ett eget engagemang från klientens sida att ordna en bostad. De bostadslösa erbjuds tillgång till telefon, uppgifter om hyresvärdar och lediga lägen- heter. Vidare tillhandahålls en viss rådgivning om hyresmarknaden, hyreslagstiftning och dyligt. Bostadscentralen kommer att förstärkas och vidareutvecklas, bland annat genom att den även får formen av en mötesplats för bostadslösa och en bas för självhjälpsgrupper enligt principen hjälp-till-självhjälp. Lägesbeskrivning /2000: Kvinnoboendet håller på söka en lämplig fastighet för ändamålet, vilket har försvårats genom att SDF Centrum måste söka sig utanför den egna stadsdelen. Bostadscentralen övergick till att drivas i regi, men stadsdelsförvaltningens vuxenhet är fortsatt involverad i den rådgivande och stödjande verksamheten. En ny tjänst kommer att tillsättas , vilket för klienternas del innebär att de får en ökad tillgång till individuell rådgivning. Nuvarande samarbete med kommer att utvidgas till att även gälla andra frivilligorganisationer. Ett nära samarbete med kvarterslyftet kommer att påbörjas; sistnämnda verksamhet syftar till att lyfta de mest utsatta kvarteren inom stadsdelen utifrån arbete/sysselsättning, folkhälsa, kriminalitet, missbruk, miljö och kultur. Bostadscentralen kommer vidare att ar- beta för att utöka samarbetet med fastighetsägare inom stadsdelen för att i samverkan med dessa försöka minska antalet vräkningar och öka möjligheterna för hemlösa att erhålla förstahandskontrakt. har för perioden t.o.m. erhå llit för projektet , vars syfte är att förbättra situationen för hemlösa som vistas i stadens centrum. Antalet utslagna missbrukare har ökat och blivit allt mer synliga i gatubilden, särskilt i centrala delar. Missbrukarna upplevs som ett reellt problem av både affärsidkare och den breda allmänheten. Kommunen skall i samverkan med bland annat , /Vårdkedjan, polisen och genomföra en utökad uppsökarverksamhet, förlänga öppethållandet på boenden och dagverksamheter samt förbättra de akuta insatserna för de hemlösa. Som en del i projektet finns ambitionen att finna nya vägar för att värva volontärer för sociala insatser bland de hemlösa. Lägesbeskrivning /2000: har förlängt sitt öppethållande, vilket inneburit att besöksantalet successivt har ökat. Enligt polismyndigheten har detta haft en klart positiv inverkan. erbjuder en plats för gemenskap, stöd- och motivationssamtal och viss basal omvårdnad. /Vårdkedjan äg- nar sig åt uppsökande verksamhet bland de hemlösa och hjälper dessa med en rad praktiska ärenden i vardagen som man tar initiativ till meningsfulla fritidsaktiviteter i en drogfri miljö. Från polismyndighetens sida har man september – kunnat notera en påtaglig minskning av antalet per- soner som omhändertagits med stöd av lagen om omhändertagande av berusade personer (LOB) jämfört med . kommun har för erhå llit 1.224.000 miljoner kronor för att starta ett permanent stödboende som vänder sig till gr uppen långvarigt hemlösa, vilka huvudsakligen är hänvisade till natthärbärgen. Dessa människor har genomgående ett mycket stort omvårdnadsbehov, såväl fysiskt som psykiskt. Olika alternativ i form av stödboende och behandlingshemsplaceringar har tidigare prövats, men detta traditionella tillvägagångssätt har visat sig vara otillräckligt. Kommunens egen slutsats är att gruppen lå ngvarigt hemlösa inte erhåller adekvat hjälp och stöd. Det som planeras är ett permanent boende i form av s.k. trapp- husboende för tio personer; särskilt avdelade kvinnoplatser kommer att finnas. Boendet kommer att drivas av och erbjuda en avsevärt högre omvårdnadsnivå jämfört med vad som sker . Kopplat till boendet kommer det vidare att finnas en dagverksamhet med nära koppling till RIA:s övriga dagverksamhet. Ett särskilt boenderåd kom- mer att skapas där de boende ges möjlighet att vara med och påverka sin 92 Kommitténs verksamhet SOU 2000:14 närmiljö och sitt boende. Denna förening skall tillvarata de boendes intressen, även om det ytterst är föreståndaren som ansvarar för verksamheten och dess innehåll. kan förväntas få många positiva spin off-effekter, eftersom gruppen lå ngvarigt hemlösa tidigare ofta eller aldrig har haft inflytande över sin vardag. Kommunen har även utarbetat en långsiktig strategi för att utveckla nya boendestödsformer, boendesamverkan och boendekedja (Södertälje-bo), där den övergripande målsättningen är att minska antalet hemlösa. Om- vårdnadsboendet ingår som en del i denna heltäckande strategi. Regeringens beslut om projektbidrag till kommun fattades , varför det inte föreligger nå gon lägesbeskrivning. Ett flertal organisationer och föreningar har, på förslag av kommittén, beviljats projektmedel av regeringen. Bland dessa finns både etablerade föreningar vilka eftersträvar metodutveckling, samt nya länk- och självhjälpsorganisationer av olika slag. har för perioden t.o.m. 31 december1999 erhå llit för att bedriva projektet . Situation är en tidning som säljs av hemlösa på gator och torg. Målsättningen är att tidningsförsäljningen skall fungera som ett första steg mot en mer socialt ordnad tillvaro genom att denna sysselsättning bidrar till att stärka självkänslan och skapa en fungerande vardagsstruktur. Situation hade 140 gatuförsäljare, som tidningen i mindre skala har bistått i deras kontakter med olika myndigheter och sjukvården. Antalet gatutidningsförsäljare har ökat väsentligt och uppgick /2000 t ill 225 personer. Denna socialt inriktade verksamhet kan dock utvecklas betydligt mer, bland annat i samverkan med bostadsföretag, socialtjänst m.fl. samhällsinstanser. Den grundläggande tanken med projektet är att bidra med hjälp-till-självhjälp utifrån en empowermentfilosofi, där den en- skilde alltid är ett subjekt och där den språkliga koden kan beskrivas i termer av delaktighets- och självtillitsskapande. Detta perspektiv på den enskilde individen skiljer sig markant från den traditionellt pater- nalistiska tankemodell med betoning på över- och underordning som i alltför många fall har karaktäriserat myndigheternas bemötande av hemlösa. Lägesbeskrivning /2000: