sou · GOB324 · 2001-01-01 00:00:00 — Studien omfattade tre delar: dels medborgarnas uppfattning kring 2000- frågan (som berördes i det förra avsnittet), dels ett antal myndigheters informationsplaner- och faktiska aktiviteter i 2000-frågan, dels medie- bilden. SPF:s målsättning var att följa utvecklingen inom alla tre områdena för att se eventuella samverkande mönster när det gällde exempelvis orosgraden hos medborgarna. SPF:s och medie- analyser har givit likartad bild av massmediers beskrivning av 2000- problematiken. SPF presenterar en slutrapport med analys och slutsatser från undersökningarna 1999. 2 000-problemet i verksamheter och samhällsområden 49 I och med regeringens förordning SFS 1997:30 ålades statliga myndig- heter att påbörja omställningsarbetet. Statskontoret fick enligt förord- ningen uppdraget att följa upp och stödja myndigheterna samt rappor- tera sina iakttagelser till regeringen. Statskontoret lämnade sammanlagt fjorton rapporter. Regeringen gav tio myndigheter med tillsynsansvar inom ett antal viktiga samhällssektorer i uppdrag att bedöma riskerna inom sina respektive områden. Syftet var att klargöra läget inom grund- läggande samhällsområden som elförsörjning, telekommunikation och räddningstjänst. Statskontoret fick uppdraget att göra sammanställ- ningar över tillsynsmyndigheternas bedömningar. Statskontoret har även haft en stödjande och samordnande roll gen- temot myndigheterna. Bland annat har man anordnat seminarier och utarbetat riktlinjer. 2000-delegationen har inom den statliga sektorn haft omfattande samverkan med Statskontoret. 2.9.2Länsstyrelserna och () De uppdrag som fördelades i regeringsbeslut till olika myndigheter täckte stora delar av samhället. För att åstadkomma en bättre överblick i 2000-omställningen har länsstyrelserna med dess regionala kontakt- ytor nyttjats. Länsstyrelserna fick i regeringsbeslut i uppdrag att se över ledningsorganisationen på den regionala nivån. fick länsstyrelserna ytterligare uppdrag, nämligen att följa läget inom länen vilket omfattade företagssektorn, kommunsektorn, statliga myn- digheter, viktig infrastruktur som t.ex. el och tele samt räddningstjäns- ten. ÖCB har haft rollen som samordnare av länsstyrelsernas arbete samt rådgivare till dem. ÖCB fick regeringens uppdrag att föreslå en organisa- tion för rapportering . Organisationen fastställdes av rege- ringen . 2000-delegationen har haft omfattande samverkan med ÖCB. 50 2 000-problemet i verksamheter och samhällsområden Det svenska samhället är decentraliserat vilket bland annat exempli- fieras genom kommunernas och landstingens självständighet i förhål- lande till staten. I 2000-sammanhang har detta inneburit vissa svårig- heter att påverka aktörer som inte ligger under statens överinseende. Det har därför varit viktigt att bransch- och intresseorganisationer aktivt medverkat till att medvetandegöra och stödja parterna inom respektive område. är ett exempel på en intresseorganisa- tion som bland annat agerat både som påtryckare och rådgivare i arbetet med sina medlemmar. etablerade en arbets- modell för att följa upp 2000-anpassningen i kommunerna. Kommun- förbundets arbete har bidragit till en snabb och överskådlig redovisning av läget i kommunerna. Metoden har av vissa aktörer ifrågasatts eftersom redovisningen endast varit baserad på kommunernas egna uppgifter. Även har haft ett åtgärdsprogram inom hälso- sjukvårdsområdet vilket har utförts i samarbete med . Arbetet har gått ut på att stödja landstingen i arbetet samt följa läget i hälso- och sjukvårdssektorn. Inom företagssektorn var det svårt att skapa en utbredd medvetenhet om problemet vilket har berörts tidigare. En orsak kan vara att aktö- rerna är så många. I finns, enligt , drygt 100.000 företag. av företagen tillhör kategorin små och medelstora företag. På samordnande nivå har organisationer som och () samt () haft aktiva roller i omställningsarbetet. FR till- sammans med utarbetade exempelvis den s.k. Verktygslådan, en handledning med generella metodråd och tips för småföretag. Intresset från branschorganisationerna att hjälpa sina medlemsföre- tag har varit varierande. Vissa branschorganisationer utarbetade ge- mensamma riktlinjer och program för 2000-säkring medan andra har nöjt sig med att informera via branschtidningen. Sannolikt finns också exempel på sådana som inte vidtog några som helst åtgärder. 2 000-problemet i verksamheter och samhällsområden 51 Regeringen har i två skrivelser () till riks- dagen redovisat lägesbedömningar. Näringsministern redovisade också läget och åtgärder inför . Ingen av redovisningarna föranledde några särskilda åtgärder från sida. ansvarar för samordningen av regeringens IT- politik och följer arbetet med 2000-frågan. hade vidare huvudansvaret för regeringens arbete med ovan nämnda skrivel- ser och med den särskilda rapporteringsorganisationen vid 2000-skiftet. har ansvar för övergripande frågor rörande IT inom statsförvaltningen. Många centrala organisationer har haft roller i omställningsarbetet. 2000-delegationens arbete har omfattat hela samhället men särskilt fokuserat på viktiga infrastruktursektorer, näringslivet och medbor- garna. I kapitel 1 samt i kommande kapitel beskrivs 2000-delegationens arbete utförligare. 3 Insatser och aktiviteter I nedanstående sammanställning redovisas 2000-delegationens vikti- gaste insatser och aktiviteter som genomförts i syfte att uppnå målet med ett störningsfritt årsskifte. 2000-delegationen konstaterade att massmedier och allmänhet med stort intresse följde och bevakade samhällets insatser inför övergången . Ett särskilt intresse riktade sig mot 2000-säkring av infra- strukturen. Det fanns aktörer som målade upp mer eller mindre katastrofala scenarier som en betydligt mer trolig bild än den som sektoransvariga myndigheter eller andra expertorgan presenterade. Information från internationella kontakter gav också olika grader av katastrofsignaler. Inom EU, FN och andra internationella organisationer uppmärksamma- des problemställningen vid ett flertal konferenser framför allt . För att möta den oro som uppenbarligen fanns beslöt 2000-delega- tionen att genomföra ett antal granskningar av prio- riterade områden. Viktiga infrastrukturområden hade högst prioritet och därefter andra samhällsviktiga områden. Bedömningen grundade sig på förutsättningen att om infrastrukturen kunde garanteras skulle andra störningar vara av mindre omfattning och mer få karaktären av skönhetsfel. En ytterligare grund för genomförande av granskningar var att förse 2000-delegationen med underlag för diskussion om läget med olika aktörer samt ge regeringen underlag inför eventuella åtgärder. Resultatet av granskningarna bedömdes också ge aktörer möjlighet att vidta åtgärder, om sådana behövdes, för att bli klara med 2000-säkringen . 54 Insatser och aktiviteter 2000-delegationen beslöt att genomföra granskning inom följande fyra prioriterade samhällsområden: ·fjärrvärme, vatten och avlopp Prioriteringen valdes utifrån den grad av påverkan på samhället och dess medborgare respektive område hade. Det som tidigt konstaterats var att det troligtvis fanns ett stort beroende mellan el- och telesekto- rerna varför dessa områden valdes för en första granskning. Syftet med granskningarna var att få en oberoende bedömning av hur långt aktörer inom respektive infrastrukturområde kommit i 2000-säk- ring av verksamheten. En avgörande och övergripande fråga var också att få kunskap om det fortfarande fanns olösta problem och hur aktö- rerna planerade att åtgärda dessa, vilka resurser de avsatt samt vilken tidsram de arbetade utifrån för att bli klara . Genom oberoende granskningar av särskilt prioriterade samhällsom- råden kunde 2000-delegationen konstatera att det inte i något fall fram- kom resultat som på något sätt motsade de resultat aktörer och bran- schorganisationer redovisat. Erfarenheter och slutsatser av gransk- ningarna redovisas i skriftliga rapporter med engelsk sammanfattning (rapporterna finns förtecknade i bilaga 5). Efter genomförda granskningar och sammanställning av resultat och lärdomar i rapporter tillställdes dessa aktörerna med målsättning att de skulle ta del av resultat, slutsatser och förslag. Aktörerna förväntades genomföra en avstämning av läget inom respektive område och bedöma hur långt de kommit i 2000-säkring av verksamheterna. I de fall det var Insatser och aktiviteter 55 nödvändigt förväntades aktörerna vidta adekvata åtgärder för att säker- ställa ett störningsfritt årsskifte. För en fullständig redovisning av granskningarna hänvisas till re- spektive granskningsrapport. För att sprida information och erfarenheter till andra aktörer samt till allmänheten har 2000-delegationen genomfört sex utfrågningar. Fyra utfrågningar inom områdena el; tele; värme, vatten, avlopp; hälso- och sjukvård har genomförts i direkt anslutning till avslutade granskningar. De två resterande utfrågningarna genomfördes inom områdena konsu- mentfrågor och livsmedelsförsörjning och anpassades tidsmässigt så att aktörerna skulle få tid att åtgärda eventuella fel och brister som fram- kom. En offentlig utfrågning kan ge omfattande publicitet. 2000-delegatio- nen inbjöd därför i första hand journalister, framför allt vid de riks- täckande massmedierna, och i andra hand övriga aktörer för att dessa skulle få en möjlighet att ta del av det arbete som genomförts. Avsikten var att ge öppen och saklig information om läget inom respektive sektor som sedan kunde förmedlas till allmänheten. 2000-delegationen konstaterade att massmediers intresse och när- varo radikalt avtog efter de två första utfrågningarna, då läget rapporte- rades vara under kontroll och inga stora störningar eller skador för- väntades. Ett skäl till det svala intresset kan vara att utfrågningarna dokumenterades dels i form av skriftliga referat, dels genom bandupp- tagningar. Referaten lades ut på 2000-delegationens webbplats senast dagen efter genomförd utfrågning. Offentliga utfrågningar synes vara en kostnadseffektiv metod för att få fram och förmedla information och erfarenheter till massmedier och allmänhet om tillståndet inom respektive sektor. Efter genomförda utfrågningar konstaterade 2000-delegationen att aktörerna inom de områden som genomlysts genomfört en omfattande 2000-säkring av verksamheterna. Redovisningarna visade att det efter 56 Insatser och aktiviteter vidtagna åtgärder inte längre fanns något som talade för störningar i dessa viktiga samhällsområden. Alla aktörer var överens om att felfunktioner kunde uppstå men dessa bedömdes inte innebära några stora problem för kunder och aktörer. Information har varit en viktig del i 2000-delegationens arbete. Insatser har genomförts för att dels medvetandegöra aktörer om vikten av att 2000-säkra verksamheten dels för att informera alla om 2000-arbetet i samhället som helhet, dels för att skapa en beredskap inför 2000- skiftet. Information har särskilt riktats till medborgarna för att för- hindra ryktesspridning, skapa trovärdighet och förtroende för sam- hällets insatser. Felinformerade eller dåligt informerade medborgare skulle kunna agera irrationellt och t.ex. göra stora uttag av kontanter, hamstra mat m.m. Saklig information var bland annat nödvändig för att förhindra detta. 2000-delegationens mål har varit att ge saklig information. Informa- tionen förväntades skapa förtroende för samhällets förmåga att klara 2000-omställningen och förmedla erfarenheter samt stimulera till dia- log. Ett viktigt mål har också varit att ha rollen som samordnare av samhällets informationsinsatser och därigenom åstadkomma en sam- verkan mellan samhällets aktörer. De viktigaste målgrupperna för insatserna har varit: ·verksamhetsansvariga i offentlig och privat verksamhet (aktörer) Fokus har varit på insatser som har givit medborgare och aktörer fort- löpande och relevant information om samhällets 2000-arbete, uppmunt- rat och underlättat för alla att delta i informations- och tankeutbyte om 2000-frågan. Information skulle ges kontinuerligt och präglas av de Insatser och aktiviteter 57 värderingar som styrde 2000-delegationens arbete – samverkan och delat ansvar för 2000-arbetet. En av de viktigare kanalerna för att sprida information har varit mass- medier. En angelägen uppgift för 2000-delegationen har därför varit att förse medierna med korrekt information. Detta har bland annat åstadkommits genom pressmeddelanden och presskonferenser. Ett fler- tal 2000-forum har också arrangerats i vilka journalister gavs möjlighet till dialog och inblick i 2000-delegationens arbete. Via ett 020-nummer har aktörer och medborgare kunnat beställa in- formationsmaterial och lyssna till förinspelad information. Den intresserade har haft möjlighet att prenumerera på ett elektro- niskt nyhetsbrev som gav övergripande information om det nationella och internationella 2000-arbetet. 2000-delegationens webbplats har sedan starten varit en central informationskanal. Aktörer och allmänhet har kontinuerligt kunnat hämta information om 2000-omställningen i stort samt information om vart man kunde vända sig för mer information. På webbplatsen gavs möjlighet att få svar på ett stort antal frågor. 2000-delegationens rap- porter, skrivelser, broschyrer, informationsblad m.m. har publicerats på webbplatsen såväl som inbjudningar till utfrågningar, seminarier och pressinformation. Webbplatsen har också erbjudit möjligheter till för- djupning då den förmedlat regeringens och aktörers rapporter. Ett omfattande länkregister fanns till andra viktiga webbplatser samt till databaser innehållande produktinformation. 2000-delegationen har genomfört ett flertal kampanjer riktade mot små och medelstora företag och allmänheten. Syftet med kampanjerna har varit att höja den allmänna kunskapsnivån samt ge vägledning om hur anpassningsarbetet fortskred. Förteckning över 2000-delegationens broschyrer redovisas i bilaga 6. För att få en uppfattning om vilken effekt kampanjerna uppnådde genomfördes kontinuerligt oberoende mätningar. Resultaten visar att kampanjerna nått ut med budskapen i motsvarande grad som likartade kampanjer uppnått. Mottagarens förståelse av budskapen har varit högre än i jämförbara kampanjer. TV-spotar visades och deras upp- märksamhetsvärde har varit något lägre än andra TV-spotar. 58 Insatser och aktiviteter antal personer har ringt 020-numret. Webbplatsen har vid mätningar varit en av de mest välbesökta i för att få information om 2000- arbetet samt få svar på 2000-frågor. Kampanjerna synes ha medverkat till att allmänhetens oro minskat. 3.3.5Samordning och samverkan av informationsaktiviteter Från flera aktörer framställdes krav på samordning av aktörers 2000- information och aktiviteter. 2000-delegationen påtog sig rollen som samordnare. Delegationen har samverkat med ett flertal informatörer och också arrangerat tre informationskonferenser för informatörer. Rollen som samordnare har av flera bedömts som betydelsefull. Genom samordningen har enhetlighet i budskapen åstadkommits. Tidsför- hållanden har kunnat stämmas av så att information kring 2000-arbetet kunnat ges kontinuerligt. Samverkan har varit en av hörnstenarna i 2000-arbetet. Samspel och erfarenhetsutbyte med aktörer har varit en av 2000-delegationens fram- gångsfaktorer i arbetet. Genom nätverken har 2000-delegationen haft möjlighet att ventilera olika aspekter av omställningsarbetet men också stämma av planerade aktiviteter. Vissa av nätverken etablerades redan före 2000-delegationens tillkomst. Det första nätverket som bildades var Sekelskiftesgruppen. Gruppen bestod av företrädare för 20-talet centrala bransch- och intresseorgani- sationer. Syftet med denna grupp var att diskutera frågor av övergri- pande policykaraktär. förde samman 2000-ansvariga från ett antal stora företag och myndigheter eftersom dessa antogs vara centrala i omställ- ningsarbetet. Generalsgruppen skapades för erfarenhetsutbyte mellan organisationer som hade likartade problem. Nätverket kom att bli den Insatser och aktiviteter 59 mest framträdande och mest engagerade av 2000-delegationens nät- verk. Till Generalsgruppen har under arbetet knutits ett antal arbetsgrup- per: Arbetsgrupperna var som mest aktiva i initiala skeden i omställnings- arbetet. Medvetandegruppen har däremot varit verksam under hela arbetet. Generals- och Sekelskiftesgruppen har varit viktiga bollplank när olika aktiviteter planerats av 2000-delegationen. Informationsfrågan krävde samverkan i särskilda nätverk. 2000-dele- gationen tog därför ett initiativ för att skapa samordning och samverkan i informationsarbetet. Nedanstående grupper etablerades för diskussioner kring informationsfrågan: ·en grupp bestående av informationschefer vid olika centrala organi- sationer för att diskutera frågor av strategisk karaktär ·en större grupp bestående av informatörer som i sina respektive organisationer arbetade med 2000-frågan. Syftet med detta nätverk var att regelbundet ventilera informationsfrågor och presentera 2000-delegationens aktiviteter på informationsområdet ·en mindre arbetsgrupp för att medverka vid utarbetandet av infor- mationskampanjer till medborgarna . skapades ett nätverk för erfarenhetsutbyte mellan de nor- diska länderna. Arbetet inom detta nätverk berörs närmare i kapitel 4. En av 2000-delegationens uppgifter har varit att noga följa omställ- ningsarbetet i samhället. Strategin har varit att följa och presentera läge och åtgärder i nyhetsbrev, på webbplatsen och i rapporter. 60 Insatser och aktiviteter har varit framgångsrikt då 2000-delegationen haft ett gott grepp om läget i och i andra länder. 2000-delegationen insåg tidigt att massmedier var viktiga i omställ- ningsarbetet. Relativt omgående arrangerades en omfattande press- bevakning med syfte att följa frågan i massmedier. Pressbevakningen kompletterades med en sammanfattningstjänst som på elektronisk väg distribuerades till 2000-delegationens ledamöter och till de nordiska kollegorna. Sammanfattningstjänsten gjordes även till- gänglig för allmänheten via webbplatsen. 2000-delegationen har också fått del av såväl danska som norska pressklipp. Analyser av mediebilden i press, radio och TV har utgjort en betydelse- full komplettering till pressbevakningen. Genom tillgång till press- bevakning och särskilda analyser av mediebilden har 2000-dele- gationen haft en bra översikt över det som rapporterats på lokal och nationell nivå. De egna insatserna har kunnat följas beträffande sprid- ning av t.ex. pressmeddelanden i samband med offentliga utfrågningar eller andra undersökningar. Utöver detta har man av analyserna kunnat utläsa vilka aktörer som har förekommit i massmedier, genomslag av olika frågeställningar och hur de har framställts osv. Mediebilden redovisas mer ingående på annan plats i rapporten (se vidare avsnitt 2.8). För att följa händelseutvecklingen såväl internationellt som i vissa spe- cifika frågor har Internet varit en av de viktigare kanalerna. Särskilt i har det funnits ett stort antal webbplatser med inriktning mot 2000-frågan. Flertalet av dessa har varit utformade som s.k. portaler med faktainnehåll och länkar till andra informationskällor på Internet. Portalerna erbjöd också nyhetsbevakning av 2000-frågan. Genom daglig uppföljning av nyheterna via ett urval av portalerna har 2000-delegationen haft en god överblick över händelseutvecklingen internationellt. Det bör dock framhållas att det varit svårt att via denna kanal finna information från länder utanför den anglosaxiska sfären. Insatser och aktiviteter 61 Kring 2000-frågan har det skrivits ett stort antal rapporter. 2000-dele- gationen har kontinuerligt tagit del av rapporter från framför allt: ·organisationer som , , , EU m.fl. om anpass- ningsläget internationellt ·internationella organisationer inom olika sektorer som ITU (tele), (kärnkraft), Global 2000 (finans och bank) ·rapporter från undersökningsinstitut när det gällde läget i länder, företagssektorn eller andra specifika områden. ·rapporter från tillsynsmyndigheter och branschorganisationer om läget i olika sektorer inom . ·regeringsbeslut, regleringsbrev m.m. som har legat till grund för myndigheters uppdrag. Vid sidan av de utfrågningar och granskningar som beskrivits har 2000-delegationen genomfört en rad undersökningar för att klar- lägga läget. Till områden som särskilt bevakats hör näringsliv, bran- schorganisationer, allmänheten samt . Näringslivet har varit en viktig sektor i omställningsarbetet. Många var oroade för att delar av näringslivet inte arbetat med frågan i tillräcklig grad. Genom nätverken kunde slutsatsen dras att de stora företagen låg relativt väl framme, även om det framkom tecken om att förseningar uppstått i arbetet jämfört med ursprungliga planer. Bilden var mer osäker när det gällde de små och medelstora företagen. Det var därför angeläget att på ett systematiskt sätt få fram kunskap om dessa. I samband med 2000-delegationens första informationskampanj undersöktes 2000-statusen bland 400 mindre företag. Studien visade att majoriteten av företagen hade planer för 2000-säkringen men att pro- blemet i de inbäddade systemen inte var uppmärksammat i tillräcklig utsträckning. Resultatet från undersökningen användes i en mediestra- tegi för att nå ut med ett budskap om 2000-omställningen. Genomslaget i medier blev relativt stort. Sammanlagt fyra undersökningar har genomförts för att få kunskap om anpassningsläget i näringslivet. 62 Insatser och aktiviteter förts i samarbete med och ett par även i samverkan med . Två av undersökningarna syftade till att få kunskap om läget i före- tag med 5–19 anställda. Dessa båda studier kom i stort sett fram till samma resultat: ca 60–av företagen hade vidtagit åtgärder. Resultatet visade att det fanns fog för oro för småföretagssektorn. presenterade 2000-delegationen och ÖCB den mest omfattande undersökningen av 2000-statusen i företagen i . Syftet med studien var att undersöka anpassningsläget i företag med fler än 20 anställda och i sex olika näringsgrenar. Resultaten visade att de stora företagen i stort sett var klara men att anpassningsgrad och medvetenhet tycktes minska med antalet anställda i företagen. Helhetsintrycket var dock relativt gott. Det har funnits ett motstånd mot undersökningar, inte minst från dem som varit föremål för undersökningarna. Kritiker har framfört att kvantitativa undersökningar inte ger tillförlitliga resultat. En ytterligare invändning har varit att företagen redan hade fullt upp med att besvara förfrågningar i samma ämne från kunder och andra i leverantörskedjan. 2000-arbetet har fungerat efter principen att systemägaren själv ansva- rar för 2000-säkringen. Eftersom många företag uppenbarligen inte tog det ansvaret ansågs att branschorganisationer eller motsvarande borde agera som påtryckare och informatörer mot sina medlemmar. För att ta reda på i vilken utsträckning branschorganisationerna informerade sina medlemmar i 2000-arbetet genomfördes en telefon- undersökning bland knappt 200 branschorganisationer. Resultatet visa- de att av organisationerna inte hade genomfört informa- tionsinsatser av något slag. Av dessa var det en avsevärd andel () som inte heller avsåg att genomföra några aktiviteter eller informationsinsatser. 2000-delegationen uppdrog åt att ställa ett antal frå- gor till medborgarna om deras uppfattning i 2000-frågan. Majoriteten hade enligt undersökningen hört talas om 2000-omställ- ningen. Information hade man främst fått via massmedier, i andra hand av vänner eller på sin arbetsplats. De flesta kopplade ihop 2000-frågan Insatser och aktiviteter 63 med datorer eller persondatorer. Få talade om att det kunde röra funktioner i samhället, som störningar i vatten- eller elförsörjningen, finanssystemet eller kommunikationer (se även avsnitt 2.7 och 2.8.2). Det s.k. Säker 2000-märket (som beskrivits på annan plats i rapporten) syftade till att underlätta informationen kring produkters 2000-status. Det kunde konstateras att få återförsäljare tycktes använda märket 1998.