sou · GOB330 · 2001-01-01 00:00:00 — Rätten att använda ett domännamn kan beviljas offentliga samfund och registrerade finländska företag. 15 Dessutom skall domännamnet enligt de finska reglerna individualisera sin innehavare.16 Ytterligare begränsningar avseende domännamn under .fi är att det inte får kränka annans lagliga rätt till ett namn. Det får inte heller strida mot god sed eller vara vilseledande.17 TFC har vidare till uppgift att föra ett register över domännamn i . Registret skall innehålla de uppgifter som behövs för förvaltningen av domännamn.18 2.3 Dispythantering TFC tillhandahåller inte något särskilt dispytförfarande avseende domännamn. De som inte är nöjda med TFC:s beslut avseende domännamnsregistrering får således överklaga detta enligt de regler som i allmänhet gäller för överklagande av myndighetsbeslut.19 En domännamnsansökan behandlas således som ett vanligt ansökningsärende och kan överklagas till länsrätt respektive högsta förvaltningsdomstol. 13 En lista på samtliga registrerade domännamn under toppdomänen .fi finns på . () 14 14 § THK 34/1997 M. Se vidare beträffande de gällande avgifterna 18 § beslut om Teleförvaltningscentralens avgifter Nr 1155/1998. . () 15 4 § THK 34/1997 M. 16 5 § THK 34/1997 M. 17 6 § THK 34/1997 M. 18 9 § THK 34/1997 M. 19 13 § THK 37/1997 M med vidare hänvisning till den finska förvaltningsprocesslagen (586/1996). SOU 2000:30 Bilaga 3 115 TFC kan emellertid på ansökan av innehavare återkalla ett domännamn. Vidare kan ett domännamn återkallas, om inte de fastställda kraven följs.20 Rätten att återkalla ett domännamn aktualiseras om de tekniska kraven inte uppfyllts eller om en domstol eller annan behörig myndighet förbjudit användningen av domännamnet. Dessutom kan det bli aktuellt att återkalla ett domännamn om detta genom innehavarens namnändring eller av annan orsak kommit att strida mot föreskrifterna. Slutligen har TFC en möjlighet att återkalla ett domännamn om det föreligger något annat tungt vägande skäl.21 3 Domännamnssystemet i 3.1 Inledning var det första land utanför som fick en egen anslutning till Internet (ARPAnet). Detta skedde och var ett led i det försvarspolitiska samarbetet mellan och . De första kontakterna med Internet sköttes av en anställd på Forskningsinstitutt (TF) och därmed var det naturligt att administrationen av den norska domänen .no inledningsvis sköttes av TF. växte behovet av tillgång till nätkapacitet och därför startades ett neutralt nätverkssamarbete i FoU-sektorn. Projektet kallades UNINETT och motsvaras närmast i av den verksamhet som bedrivs inom ramen för SUNET. som UNINETT startade sin verksamhet övertog de också administrationen av .no. Ett av huvudargumenten för övertagandet var att UNINETT var en neutral enhet. Ett annat var att det fanns stor kompetens och förståelse för Internets uppbyggnad och funktion inom UNINETT. började UNINETT profilera sig som ett icke kommersiellt bolag, bland annat genom att utesluta kommersiella medlemmar. Därmed förstärktes karaktären av en neutral aktör. bildades en arbetsgrupp för att diskutera de fortsatta formerna för domännamnsadministrationen i . Gruppen kallades UNINETT Navneautoritet (NA) och hade en bred representation både av kommersiella aktörer och statliga representanter. Bland annat fanns representanter för det statliga Post- och teletilsynet (PTT) med redan från början. Inom NA enades man om att UNINETT gjorde ett bra jobb och att de fick behålla sitt mandat att administrera toppdomänen .no. Man 20 10 och 11 §§ THK 37/1997 M. 21 11 § p 1-4 THK 37/1997 M. 116 Bilaga 3 SOU 2000:30 enades också om att det var angeläget att ta fram ett gemensamt regelverk för navnepolitikk. Det första regelverket offentliggjordes och etablerades NORID (Norsk Registreringstjeneste for Internett Domenenavn) som ett underorgan till UNINETT. NORID etablerades som en självfinansierad tjänst och tanken var att de skulle ta över den faktiska administrationen av toppdomänen .no. NORID har sedermera utvecklats till en organisation med en teknisk och en administrativ avdelning. Dessutom har en klageavdelning etablerats, NOK (NORID:s klageavdelning). Arbetet med att ta fram regelverk fortgår i (Norpol) som till stora delar är en fortsättning på den verksamhet som bedrevs inom ramen för NA. NORID utser själva medlemmarna i Norpol som har tvååriga mandat. Bland medlemmarna finns representanter från staten och alla större regeländringar måste förankras hos PTT innan de kan genomföras. Det finns emellertid ännu inte några formella regler som slår fast på vilket sätt kommunikationen med PTT skall ske. har NORID arbetat öppet mot PTT och det har ännu inte uppstått något behov av formella regler för samarbetet dem emellan.22 3.2 Administration av .no Administrationen av .no vilar på ett regelverk som kallas Navnepolitikk for .NO. Detta dokument bygger på den praxis som utarbetats, bland annat inom NA, och relevanta Requests for Comments (RFC)23, främst RFC 159124. Den som vill registrera ett domännamn direkt under .no måste vara ett registrerat bolag hemmahörande i eller på Svalbard.25 För att få en registrering skall en specificerad ansökan ifyllas och företrädesvis skickas till NORID via e-post. NORID uppmuntrar användare att gå via 22 Se vidare . () 23 Internationellt arbetas olika standards för hantering av bland annat domännamn fram i dokument som kallas RFC. Dessa publiceras sedan och får beteckningen RFC följt av ett nummer, exempelvis RFC 1591. Dessa dokument är en av de viktigaste källorna till information om den tekniska hanteringen av Internet. 24 Se vidare . () 25 Se vidare punkt 3 i Navnepolitikk for .NO.) . SOU 2000:30 Bilaga 3 117 ombud men det är även möjligt för den som uppfyller de tekniska kraven att ansöka om domännamn direkt hos NORID.26 Förutom möjligheten att registrera domännamn direkt under .no finns möjligheten att registrera ett namn under någon av de kategoridomäner (huvuddomäner) som finns under .no.27 Till skillnad från motsvarande system i administreras flera av de olika kategoridomänerna av olika organisationer. Bland annat administrerar Forsvarets Tele- og Datatjeneste kategoridomänen mil.no, administrerar stat.no, Kommunenes Sentralforbund administrerar kommune.no och EUnet administrerar den norska domänen för privatpersoner, priv.no. De olika administratörerna agerar till stora delar i enlighet med men de beslutar själva om bl.a. avgifter. Som exempel kan nämnas att avgifterna hos EUnet skiljer sig från de avgifter som NORID tillämpar. NORID tar ut en registreringsavgift på mellan 300 och 450 NKR samt en årsavgift på 100 NKR28 medan EUnet tar ut en registreringsavgift på 500 NKR samt en särskild avgift för tekniska ändringar på 200 NKR.29 För registrering gäller enligt Navnepolitikken ungefär samma regler som i beträffande syntaktiska och tekniska krav. 30 Också beträffande både förhållandet till geografiska domännamn och antalet tecken som får användas är likheterna med de svenska reglerna stora. NORID har vidare på liknande grunder som NIC-SE möjlighet att avregistrera ett domännamn. En möjlighet som dock inte finns i det hittillsvarande svenska regelverket är att en avregistrering i det norska systemet får ske, om domännamnet inte används aktivt. Aktivitet avgörs bland annat genom att det skall vara möjligt att få tag på dem som ansvarar för domännamnet i fråga och att det är tekniskt operativt. Vidare kan det bli aktuellt att stänga av en domän om den årliga betalningen uteblir. Slutligen stängs ett domännamn av om den organisation som ursprungligen registrerat det upphört att existera eller om 26 Ett argument för att använda sig av ombud är att registreringsavgiften är lägre, 300 NKR, om man går via dessa. Den som vill registrera direkt hos NORDIR får erlägga en avgift på 450 NKR. 27 Se vidare . () 28 Årsavgiften varierar beroende på hur många domännamn respektive ombud representerar. De ombud som har mer än 1.000 domännamn behöver exempelvis bara betala en årsavgift på 80 NKR per domännamn. 29 Se vidare beträffande NORDIR:s avgifter och beträffande EUnet avgifter . () 30 Se vidare punkt 4 i Navnepolitikk for .NO. . () 118 Bilaga 3 SOU 2000:30 det finns ett rättskraftigt avgörande som säger att domännamnet skall avregistreras.31 För att undvika konflikter har NORID infört en karenstid som löper efter det att domännamnet stängts av. kan ingen annan registrera den avstängda domänen och därmed får den ursprungliga innehavaren en ytterligare möjlighet att höra av sig och åtgärda felet som föranlett avstängningen. NORID har nämligen kunnat konstatera att sådana domännamnsinnehavare som framstår som omöjliga att få tag på ofta hör av sig när deras domännamn stängts av. Beträffande eventuella varumärkesrättsliga konflikter frånsäger sig NORID allt ansvar för eventuella tvister mellan domännamnsinnehavare och varumärkesinnehavare (eller andra namninnehavare).32 I Navnepolitikken slås också fast att NORID alltid kommer att rätta sig efter domstolsavgöranden. En skillnad mot det svenska systemet är att domännamnsinnehavare har en uttrycklig möjlighet att sätta sitt domännamn On Hold i väntan på att en tvist om rätten till namnet skall avgöras. Denna möjlighet har sitt främsta syfte i att domännamnsinnehavaren på detta vis kan förhindra eventuella ersättningskrav grundade på ett obehörigt användande av någon annans namn33 De mest framträdande skillnaderna mot det svenska systemet är annars förekomsten av kategoridomäner som har olika administratörer samt huvudorganisationen som är knutet till staten till skillnad från vad som gäller beträffande den svenska motsvarigheten . 3.3 Dispythantering Ett eventuellt avslag på en registreringsansökan kan överklagas till NOK. Överklagandefristen är och ett ärende behandlas först av NORID som har möjlighet att ändra sitt beslut. Först om NORID väljer att vidhålla beslutet att inte bevilja registrering hamnar ärendet på NOK:s bord.34 NOK består av fyra representanter med främst juridisk och teknisk bakgrund. har en handfull ärenden avgjorts och dessa har främst rört reglerna 2.1 (om att organisationer bara får 31 Se vidare punkt 9.7 i Navnepolitikk for .NO. . () 32 Se vidare punkt 9.2 i Navnepolitikk for .NO. . () 33 Se vidare punkt 9.4 i Navnepolitikk for .NO. . () 34 Se vidare punkt 11 i Navnepolitikk for .NO. . () SOU 2000:30 Bilaga 3 119 registrera ett domännamn) och 4.8 (om att generella uttryck normalt inte kan registreras) i Navnepolitikken. 35 3.4 Nya regler I har det gällande regelverket varit föremål för en bred diskussion i Norpol . Diskussionerna har lett fram till ett förslag till ett nytt regelverk som innebär flera förändringar beträffande det norska domännamnssystemet. Förändringarna föranleds av att det framkommit krav på ett mindre restriktivt system där användare skall få större möjligheter att registrera domännamn. Lösningen i förslaget är att organisationer som finns registrerade hos den norska motsvarigheten till skall få registrera upp till 15 domännamn. Det enda kravet som finns är således att organisationen är registrerad. Beträffande de 15 domännamn som kan registreras finns inga krav. Ett registrerat företag kan således efter det att registreringen uppvisats för NORID registrera sina 15 domännamn utan någon vidare förprövning. Anledningen till att Norpol valt att behålla kravet på organisationstillhörighet är att det väntas bli enklare att behålla kvaliteten i DNS-informationen, om de som registrerar domännamn direkt under toppdomänen .no måste vara registrerade organisationer. Det blir därmed enklare för NORID att följa upp ändringar i kontaktinformationen och hantera fakturering.36 Alla övriga användare är fortfarande hänvisade till de olika kategoridomänerna som redan finns i det norska systemet. publicerades det reviderade förslaget till regelverk. Detta förslag är () under behandling hos det norska Post- og Teletilsynet. Om förslaget till nya regler blir godkänt, kommer detta att tillkännages minst det träder i kraft.37 35 Se vidare . () 36 Se vidare . () 37 Se vidare . SOU 2000:30 Bilaga 4 121 ICANN och andra internationella organ Innehåll 1 ICANN................................................................................................. 122 1.1 Bakgrund.................................................................................. 122 1.2 Organisation ............................................................................. 125 1.3 Verksamhet .............................................................................. 126 2 Hanteringen av domännamnstilldelningen under de generiska toppdomänerna ............................................................................ 127 2.1 Vilka är de generiska toppdomänerna?.................................... 127 2.2 NSI och registrering av domännamn........................................ 128 2.3 Regler för registrering av domännamn under toppdomänen .int ................................................................... 129 3 Utvecklingen ................................................... 129 3.1 Inledning .................................................................................. 129 3.2 gTLD-MoU .............................................................................. 130 3.3 Registrering enligt gTLD-MoU ............................................... 130 3.4 Dispythantering enligt gTLD-MoU ......................................... 131 122 Bilaga 4 SOU 2000:30 1 ICANN 1.2 Bakgrund Fram till och med var det en organisation kallad Internet Assigned Numbers Authority, IANA1 som hade ansvaret för frågor om tilldelning av IP-nummer och domännamn. IANA:s uppgift bestod bland annat i att koordinera användningen av protokoll på Internet. Syftet för var att upprätthålla en unik tilldelning av protokoll och adresser samt att föra register över den aktuella tilldelningen. Beträffande de generiska toppdomänerna har dessa allt administrerats av det amerikanska företaget ., (NSI) 2. Administrationen har skett med stöd i ett avtal med den amerikanska regeringen. skedde stora förändringar på domännamnsområdet. Det kontrakt mellan den amerikanska regeringen och NSI som ligger till grund för NSI:s domännamnshantering skulle löpa ut . Bland annat därför presenterades två konkreta förslag på nya organisationer för domännamnstilldelning under de generiska toppdomänerna. Det första förslaget presenterades av en internationell kommitté, IAHC3, och gavs namnet gTLD-MoU4. IAHC upplöstes och därefter fortsatte arbetet med utvecklingen av det nya systemet i en kommitté som kallades POC5. 1 erhöll sitt uppdrag från () och (). finns fortfarande kvar och har samma syfte men i praktiken är det numera en ny organisation – for Assigned Names and Numbers (ICANN) – som har ansvaret för de frågor behandlade tidigare. () 2 NSI är det företag som har ansvaret för registreringen av domännamn under de generiska toppdomänerna .com, .net,. org, .edu och .gov. 3 , IAHC var det samarbetsorgan som tog fram det första utkastet till ett nytt system med generiska toppdomäner. Kommittén bestod av medlemmar från en rad inflytelserika Internetorganisationer. Ett första förslag till ett nytt system presenterades . Sedan IAHC upplösts har utvecklingen av det nya systemet tagits över av POC (se fotnot nedan). 4 gTLD-MoU står för The Generic Top Level Domain Memorandum of Understanding och är en beskrivning av hur det föreslagna domännamnssystemet var tänkt att fungera. 5 , , är den kommitté som skulle föra utvecklingen av det föreslagna domännamnssystemet vidare. POC består av representanter för inflytelserika Internetorganisationer. , ISOC, IAB och har två representanter vardera. , ITU och har en representant SOU 2000:30 Bilaga 4 123 POC arbetade i samarbete med bland annat WIPO6, PAB7, CORE8, ITU9 och INTA10 fram riktlinjer dels för hur det nya systemet skulle utformas, dels för hur dispythantering skulle lösas. Det av IAHC föreslagna domännamnssystemet blev dock omtvistat och en intensiv debatt pågick kring förslaget. Det fick bland annat till följd att den amerikanska regeringen genom presenterade ett annat förslag som – genom ett remissförfarande under vilket EU uttalade sig kritiskt – utvecklades under våren och sommaren 1998.11 Det presenterades således två olika förslag under år 1997-98 men det var förslaget från den amerikanska regeringen som visade sig bli styrande vad gäller den nya organisationen kring domännamnstilldelningen under de generiska toppdomänerna. En följd av detta var att kontraktet mellan den amerikanska regeringen och NSI förlängdes till och att en ny organisation – ICANN (for Assigned Names and Numbers)12 – gradvis vardera. Se vidare samt section 6 i gTLD-MoU som finns på . (2000-0309). 6 , är ett av FN:s 16 fackorgan. arbetar för ett förbättrat skydd av immaterialrätter på ett globalt plan. I huvudsak är intresset fokuserat på varumärken, patent- och upphovsrätt. är stationerat i och har 173 medlemsländer. . (). 7 Policy Advisory Body, PAB är en församling som består av aktörer som skrivit under gTLD-MoU s.k. signatories. PAB skulle konsulteras i frågor som hade med utvecklingen av det föreslagna domännamnssystemet att göra. 8 Counsil of Registrars, består av representanter för olika registreringskontor runt om i världen. Den som vill bli medlem av måste uppfylla villkoren i CORE-MoU. har sitt säte i . 9 ITU, är en organisation med mycket gamla anor. Från starten har organisationen en mycket viktig aktör vad gäller utveckling på telekomunikationens område. ITU är ett fackorgan under FN. ITU har sitt säte i . 10 , , grundades och var från början ägnat att ta till vara amerikanska varumärkesinnehavares intressen. är en icke vinstdrivande intresseorganisation som har över 3.200 medlemmar i 117 länder. 11 Se exempelvis och . 12 Se vidare . 124 Bilaga 4 SOU 2000:30 kom att ta över IANA:s ansvar för domännamnsfrågorna på det internationella planet. Organisationen skall enligt överenskommelse med den amerikanska regeringen vara färdigbildad senast . skall den amerikanska regeringens inflytande över organisationen upphöra och ICANN skall bli en självständig icke-vinstdrivande organisation.13 ICANN skall verka för att konkurrens upprätthålls både mellan registreringsenheter14 och registreringskontor15. Verksamheten skall ledas av en verkställande direktör som svarar inför en styrelse med bred internationell representation. Vad beträffar den föreslagna konkurrensen mellan registreringsenheter för de nya generiska toppdomänerna har den amerikanska regeringen valt att överlåta på ICANN att bestämma de närmare riktlinjerna. I det ursprungliga amerikanska förslaget presenterades fem nya generiska toppdomäner. I den senare reviderade upplagan hade detta förslag tagits bort. I stället fastslogs att eventuellt nya generiska toppdomäner skulle införas först efter en ordentlig utvärdering av hur Internets stabilitet påverkas av införandet av fler generiska toppdomäner. Den amerikanska regeringen föreslog också att skulle ta fram ett förslag på konfliktlösningssystem som skulle presenteras för och som främst skulle gälla för uppenbara fall av missbruk av kännetecken i samband med domännamnsregistreringar. 13 Se vidare Memorandum of Understanding between for Assigned Names and Numbers, . () 14 Registreringsenhet, såsom ordet används här, är den som upprätthåller registret över de domännamn som registrerats under en toppdomän. Det finns som regel bara en registreringsenhet för varje toppdomän. är NSI registreringsenhet för toppdomänen .com medan NIC-SE är registreringsenhet för .se. 15 Ett registreringskontor definieras i detta sammanhang som ett företag som har rätt att ta emot ansökningar om registrering av ett domännamn under en toppdomän. Registreringskontoret agerar mellanhand mellan domännamnsinnehavaren och registreringsenheten. Registreringskontoret bistår registreringsenheten med information. Det finns inget som hindrar att ett registreringskontor erbjuder hjälp med registrering under flera toppdomäner. SOU 2000:30 Bilaga 4 125 1.2 Organisation skall vara en organisation som arbetar utifrån global konsensus. Organisationen har bland annat till syfte att administrera domännamnssystemet (DNS) samt tilldelningen av IP-nummer. ICANN leds av en internationell styrelse som utses av tre stödgrupper samt en grupp som skall vara öppen för allmänheten. De stödgrupper som skall finnas specificeras i ICANN:s stadga och är fortfarande under uppbyggnad.16 Varje stödgrupp nominerar tre styrelseledamöter och den öppna gruppen nominerar nio. I finns dessutom dess exekutiva chef, presidenten, som utses av styrelsen. Styrelsen kommer således att bestå av 19 ledamöter och dessa skall enligt stadgan representera olika geografiska regioner.17 Stödgrupperna är i sin tur indelade i valkretsar (constituencies) som var och en har ett eget ansvarsområde inom gruppen. Valkretsarna utser dessutom representanter i de olika stödgruppernas ledning. Den stödgrupp som nått längst vad beträffar formering, ()18, består exempelvis av sju valkretsar som var och en utser tre ledamöter i , the (). DNSO består förutom av NC också av en öppen församling, General (GA). En av GA:s huvuduppgifter är att nominera DNSO:s tre representanter i . Till sin hjälp har ICANN förutom stödgrupperna ett antal rådgivande kommittéer. Enligt stadgan skall det alltid finnas en samt en . Inledningsvis finns dessutom rådgivande kommittéer avseende medlemskap och insyn. De olika rådgivande organen har till uppgift att förse ICANN med information men de har ingen rätt att företräda ICANN.19 Förutom de rådgivande kommittéerna kan ICANN utse exekutiva kommittéer. Dessa skall 16 Enligt artikel 6.1 i ICANN:s stadga skall följande stödgrupper formeras: (); (); and (). () 17 De geografiska regionerna räknas upp i artikel 5.6 i ICANN:s stadga. finns följande regioner uppräknade: Europe; //Pacific; Latin /; ; North . () 18 Se vidare . () 19 Se vidare artikel 7.3 i ICANN:s stadga . 126 Bilaga 4 SOU 2000:30 ledas av någon representant ur och har rätt att företräda ICANN.20 1.3 Verksamhet ICANN:s huvuduppgifter specificeras i överenskommelsen med den amerikanska regeringen.21 ICANN skall verka för Internets stabilitet samt för en för konsumenterna gynnsam konkurrens vad beträffar domännamnsregistrering och valet av operatörer. skall vidare utformas för att möjliggöra ett stort inflytande från allmänheten samt en bred geografisk representation i de beslutande organen. innebär således i första hand att organisationen skall koncentrera sig på hanteringen av de generiska toppdomänerna. Riktlinjerna är dock vida och i praktiken är det så att ICANN också fattar beslut om delegering av uppdraget att hantera de nationella toppdomänerna. Sådana beslut har redan fattats exempelvis avseende hanteringen av öriket toppdomän .pn.22 ICANN har inledningsvis främst arbetat med att bygga upp den egna organisationen. Detta sker genom arbete i de olika stödgrupperna och remissförfaranden som är öppna för allmänheten. Vidare anordnar ICANN öppna möten där utvecklingen av den egna organisationen och arbetet i stödgrupperna diskuteras. har fem sådana möten anordnats på olika platser i världen och ett sjätte är planerat till den 1516 juli 2000.23 En av de första åtgärder som ICANN beslutat om är, förutom organisatoriska frågor, att NSI:s monopol att registrera domännamn under de generiska toppdomänerna skall upphöra. För att möjliggöra detta har ICANN utsett alternativa registreringskontor som skall ges tillfälle att ta emot och administrera ansökningar om domännamnsregistreringar under .com, .org och .net.24 Inledningsvis utsågs fem registrerings20 Se vidare artikel 7.2 i ICANN:s stadga . () 21 Se vidare . () 22 Beslutsunderlaget är framtaget av men detta har sin förklaring i att utredningen inleddes före ICANN:s tillblivelse. () 23 De hittillsvarande mötena har ägt rum i , , , och och det 2000 är planerat till . () 24 Följande fem registreringskontor utsågs inledningsvis: Online, (), /Oléane, IT SOU 2000:30 Bilaga 4 127 kontor på prov.