sou · GOB381 · 2001-01-01 00:00:00 — Inslagen av EU-protestskolkning, det vill säga icke- röstande som kan föras tillbaka till EU-kritiska åsikter, befinner sig alltså på en oförändrad nivå.40 40 I likhet med och analyser av europaparla- mentsval försvinner en stor del av protesteffekten under kontroll för kön, ålder, yrke, anställningssektor, utbildning, boendeort och civilstånd, det vill säga faktorer som vi vet förklarar variationer i individuellt valdeltagande (se 1998:22 och där fotnot 2 för detaljer). Vem bryr sig? Tabell 11 Valdeltagande och EU-åsikt vid valen till 1995 och 1999 (procent) EU-åsikt, för/emot för EU, bestämd för EU, tveksam emot EU, tveksam emot EU, bestämd -2,8 Resultaten visar också att minskningen i valdeltagande mellan 1995 och 1999 års europaparlamentsval är större bland de EU-positiva (-) än bland EU-negativa (-). Det är alltså bland de EU-positiva som entusiasmen att delta i europaparlaments- valen har minskat som mest. Resultaten kan nyanseras ytterligare genom analyser av hur stor vikt icke-röstarna själva fäster vid en rad olika motiveringar till varför de avstod från att rösta europaparlamentsval (se tabell 12). De skäl till icke-röstning som bedöms som viktigast handlar om bristande kunskap om och intresse för EU. Var sjunde icke-röstare sluter upp bakom motiveringen att de inte varit tillräckligt insatta i vad europa- parlamentsvalet handlar om (). Nästan hälften uppger att ointresse för EU-frågor () varit ett av de absolut viktigaste eller ett ganska viktigt skäl för att inte rösta, vilket är en ökning sedan 1995 års europaparlamentsval. Hur är det då med eventuella spår av protestskolkande? Ja, en inte oansenlig andel av icke-röstarna () motiverar sitt beteende med att de är negativa till den Europeiska unionen. Detta skäl till icke- röstning uppfattades som ungefär lika viktig vid det första europa- parlamentsvalet (). Resultaten stödjer tolkningen att det inte ägt rum särskilt stora förändringar när det gäller icke-röstning som ett utslag av aktiv politisk protest. 58 Vem bryr sig? Tabell 12 Skäl till icke-röstning 1995 och 1999. Andel icke-röstare som nämnde respektive skäl som ett av de absolut viktigaste eller ett ganska viktigt skäl (procent, procentdifferenser) inte tillräckligt insatt i vad europaparla- inte intresserad av EU-frågor inte intresserad av politik EU-parlamentsvalet är inte viktigt/EU- parlamentet har litet inflytande upptagen/bortrest/sjuk/olyckshändelse inte överens i EU-frågor med det parti jag annars tycker bäst om ingen möjlighet att rösta på enbart EU- positiva eller på enbart EU-kritiska kandidater i mitt parti Kommentar: Intervjufrågan löd: Hur viktiga var följande skäl till att du inte röstade i EU-parlamentsvalet?. För varje skäl erbjöds fyra svarsalternativ: ett av de absolut viktigaste skälen, ganska viktigt skäl, inte särskilt viktigt skäl och inte alls viktigt skäl. Inom parentes sagt ger resultaten i tabell 12 glädjande besked till anhängarna av den nu genomförda personröstningsreformen. Andelen som motiverar sitt icke-röstande med att det är krångligt med personröstning har minskat klart sedan rikspremiären för person- röstning i samband med europaparlamentsval (-). Icke-röstarnas klagomål när det gäller avsaknaden av möjligheter att välja EU-positiva/kritiska kandidater inom de olika partierna visar också svaga tendenser till att minska (-3). Inom väljarforskningen brukar fenomenet korstryck traditionellt definieras som en psykologisk konflikt mellan väljaren och hennes parti.41 Konflikten uppstår främst i situationer då väljaren är oenig med sitt parti i viktiga sakfrågor. Dessa omständigheter antas ha en demobiliserande effekt på väljarkåren. Korstryck verkar särskilt demobiliserande på de starkt partiidentifierade väljarna som inte 41 Lazarsfeld et al ; et al 1960:42-48. Vem bryr sig? betraktar partibyte som ett särskilt attraktivt alternativ utan hellre väljer sofflocket. Den olustiga kognitiva obalans som är följden av att tycka annorlunda än sitt parti leder bland annat till att väljaren intresserar sig mindre för valkampanjen och avstår från att rösta. Hypoteser om politiskt korstryck åtnjuter traditionellt stöd i empiriska analyser.42 Korstryckseffekter på valdeltagandet har visat sig vara alltjämt närvarande , detta trots att väljarnas känslomässiga band till partierna klart försvagats under de senaste 30 åren.43 Korstryck betraktas t.ex. som en viktig förklaring till det kraftigt sjunkande valdeltagandet i det norska stortingsvalen 1993: partianhängare som inte delade sitt partis inställning till norskt EU- medlemskap valde att inte delta i valet.44 Frågan om svenskt EU-medlemskap har länge varit en källa till splittring inom samtliga riksdagspartier. EU-frågan kvalificerar sig med råge i kategorin känslomässigt engagerande och viktiga sakfrågor som potentiellt kan ge upphov till mätbara korstryckseffekter bland väljarna. I alla grupper av partisympatisörer återfinns fraktioner som har olika inställning till det svenska EU-medlemskapet. I var det två partier, och , som officiellt ställde sig på nej-sidan i folkomröstningen om svenskt EU-medlemskap. Dessa partier fortsätter alltjämt att profilera sig som de mest EU-kritiska partierna. Övriga fem riksdagspartier har, sedan ställningstagandena i samband med folkomröstningen , officiellt EU-positiva ståndpunkter. I tabell 13 redovisas valdeltagandet för svenska medborgare med olika kombinationer av partisympati och inställning till det svenska EU-medlemskapet i samband med 1995 och europaparla- mentsval. Resultaten ger visst stöd för förekomsten av en demobili- serande korstryckseffekt i . Bland röstberättigade där den egna EU-åsikten inte överensstämmer med det egna partiets är valdeltagan- det klart lägre () än i grupper där EU-inställning matchar partiståndpunkt (). Enligt analyserna tycks den totala effekten av korstryck på valdeltagandet dock ha försvagats något mellan 1995 () och europaparlamentsval (). 42se t ex 1969. 43se t ex 1998. 44Aardal & Valen 1995; Narud & Valen 1999. Se även Valen och 1995. 60 Vem bryr sig? Tabell 13 Korstryck och valdeltagande i 1995 och Europa- parlamentsval. Andel röstande efter partisympati och inställning till det svenska EU-medlemskapet 1995 och 1999 (procent, procentdifferenser). till det svenska EU-medlemskapet själv för EU, sympatiserar med parti för EU själv för EU, sympatiserar med parti emot EU själv emot EU, sympatiserar med parti emot EU själv emot EU, sympatiserar med parti för EU partisympati och inställning till EU partisympati och inställning till EU generell korstryckseffekt bland samtliga väljare Vem bryr sig? Kommentar: Svarspersonernas uppgifter om valdeltagande har kontrollerats mot röstlängden. Valdeltagandesiffrorna har viktats med hänsyn till att gruppen röstare är överrepresenterad bland personer som ställde upp för intervju. Intervjufrågan om svenskt EU-medlemskap löd: Är Du i huvudsak för eller emot det svenska EU- medlemskapet eller har Du ingen bestämd åsikt i frågan? Personer utan partisympati eller inställning till EU-medlemskapet ingår inte i analysen. europaparlamentsval återfanns ungefär lika stora korstrycks- effekter bland EU-positiva () som bland EU- negativa (). ser mönstret annorlunda ut. Icke-deltagande som kan föras tillbaka till oenigheter med det egna partiet i EU-medlemskapsfrågan är fortfarande lika stora bland EU- positiva (), men effekten har halverats bland EU-negativa (). Tolkat med korstrycksteoriernas terminologi orsakas denna asymmetri av att det innebär en större kognitiv obalans och är följaktligen psykologiskt jobbigare att själv vara EU- positiv och sympatisera med ett EU-negativt parti (v+mp) än att själv vara EU-negativ och sympatisera med ett EU-positivt parti (s+c+fp+m+kd). Korstryckseffekter är alltså i första hand närvarande bland EU-positiva vänsterparti- och miljöpartisympatisörer. Resultaten betyder att fenomenet korstryck i viss utsträckning kan bidra till att förklara varför valdeltagandet är så lågt i svenska europa- parlamentsval. Korstryckshypotesen står sig under kontroll för social position, vaneröstning och politiskt engagemang. Storleken på kors- tryckseffekterna är emellertid mycket mindre än effekterna av de socio- ekonomiska förklaringarna till individuellt valdeltagande, som vi analyserat tidigare i kapitlet. Korstrycksförklaringen är heller inte lika övertygande som protestförklaringen enligt våra analyser. Vi har även haft unika möjligheter att studera effekterna av korstryck på valdeltagandet i samtliga EU-medlemsländer i samband med europaparlamentsval. Internationell utblick kan hjälpa oss att avgöra huruvida korstryckseffekter är starkare i än i andra Europeiska länder. Förutsättningar för starka korstryckseffekter kan nämligen antas vara olika i olika länder. Vi förväntar oss att korstryckseffekterna är starkare i länder där många medborgare är EU- kritiker, där EU-frågan intar en central plats på den politiska dagord- ningen, där många partier står för en uttalad EU-kritisk hållning och där det finns många partiidentifierade väljare. De svenska förhållandena borde med andra ord vara en gynnsam grogrund för korstryckseffekter. Den länderjämförande analysen låter sig tyvärr inte göras lika enkelt som de tidigare presenterade analyserna. I den Europeiska valunder- sökningen 1999 fick svarspersonerna placera ut alla partierna och sig själva längs en tiogradig EU-åsiktsdimension (för/emot ett fortsatt 62 Vem bryr sig? europeiskt unionsbygge). I våra korstrycksanalyser fungerade åsikts- avståndet mellan väljarna och det egna partiet som en slags kontinuer- lig korstrycksvariabel: Ju större uppfattat avstånd mellan väljaren och det egna partiet längs EU-dimensionen desto större sannolikhet för att det föreligger en korstryckssituation och desto större sannolikhet för att korstrycket leder till att väljaren avstår från att rösta. Korstrycks- hypotesen prövades med hjälp av regressionsanalys där valdeltagandet fungerade som beroende variabel och åsiktsavstånd väljare-parti som oberoende variabel. Med detta indirekta sätt att pröva korstryckshypotesen visar det sig att det är mycket svårt att finna någon förekomst av signifikanta direkta korstryckseffekter bland europeiska väljare. Inte ens i kan vi konstatera något statistiskt signifikant negativt bivariat samband mellan parti-väljaravstånd längs EU-dimensionen och sannolikhet för röstning i europaparlamentsvalet. I en del länder går resultaten till och med i motsatt riktning (ju längre avstånd till det egna partiet desto större sannolikhet att rösta)! Några signifikanta effekter av korstryck kan inte heller lockas fram genom kontroller för andra traditionella förklarings- faktorer till valdeltagande eller genom att föra in interaktionstermer i analyserna (korstryckseffekterna är inte starkare bland de starkast partiidentifierade eller bland de européer som är mest kunniga om och intresserade av EU).45 Sammanfattningsvis kan vi konstatera att framför allt protesthypo- tesen och i viss utsträckning korstryckshypotesen får stöd i analyserna av data från svenska valundersökningar också i samband med europaparlamentsval. Trots detta bör inte protest- och korstrycks- hypoteserna betraktas som ett sorts huvudförklaringar till det låga valdeltagandet europaparlamentsval. Multivariata analyser visar att både protest- och korstryckseffekter minskar avsevärt under 45 Nollresultatet beror troligen på den lägre datakvaliteten för det länderjäm- förande materialet. Den europeiska väljarstudien var en telefonundersökning som genomfördes efter valet . Andelen soff- liggare i undersökningen är extremt underrepresenterad och det har naturligt nog inte funnits någon möjlighet att kontrollera uppgifter om valdeltagande mot röstlängden. Välkända socialpsykologiska fenomen har sannolikt bidragit till att dölja effekterna av korstryck: väljare som befinner sig i åsiktsmässig konflikt med sitt eget parti tenderar nämligen att överskatta likheten mellan sig själv och det egna partiet (s k assimilation effect) genom att antingen placera partiet närmare sin egen position än vad det egentligen är eller att placera sig själv överdrivet nära partiet (se bl.a. 1993; 1988). Data om väljarnas egna perceptioner av avståndet till det egna partiet innehåller således en systematisk skevhet som direkt motverkar möjligheterna att upptäcka korstryckseffekter. Vem bryr sig? kontroll för de betydligt kraftfullare socio-ekonomiska och politiska status- och resursförklaringarna. Vid riksdagsvalet sjönk valdeltagandet , den kraftigaste nedgången i modern svensk politisk historia. Eftervals- analyserna visade på ökande klyftor i valdeltagande mellan socialt resursstarka och socialt resurssvaga grupper i samhället. De resurs- svaga ställde sig i högre grad utanför demokratin jämfört med de resursstarka. Våra analyser av europaparlamentsval visar att denna trend mot ökade valdeltagandeskillnader inte är bruten. Vid europaparlamentsval är den socioekonomiska skillnaden mellan de som deltar och de som inte deltar i valen större än vid riksdagsval. Trenden mot ökade klyftor mellan röstare och icke-röstare befästes i europa- parlamentsvalet . Skillnaderna i valdeltagande mellan olika socioekonomiska grupper var påfallande i samband med europaparlamentsval. Social status spelar en betydligt större roll för valdeltagandet i europaparla- mentsval än för valdeltagande i riksdagsval. Vid europaparlamentsval är det än tydligare att det är de väljare med hög social status som röstar i högre grad jämfört med väljare med låg social status. Politiskt intresse, mediaexponering och grad av partiidentifikation är individrelaterade förklaringsfaktorer som är starkt kopplade till deltagande i europaparlamentsval. Sambandet blir ytterligare förstärkt om vi tar hänsyn till engagemang i EU-frågor, t.ex. intresse för EU- frågor och mediaexponering i EU-frågor. Röstberättigade som är politiskt intresserade, tar del av allmänt nyhetsmaterial och känner sig som anhängare av ett bestämt parti röstar i betydligt högre utsträckning än de som inte är politiskt intresserade, inte tar del av allmänt nyhetsmaterial och de som inte känner anhängarskap till något av partierna. Dessa politiska bakgrundsfaktorer är också starkare kopplat till valldeltagande i europaparlamentsval än i riksdagsval. Röstarna i europaparlamentsval är även i denna mening mindre representativa för väljarkåren i sin helhet än röstarna i riksdagsval. Åsiktsmässigt är skillnaderna mellan röstare och icke-röstare fortfarande små i europaparlamentsvalen trots att färre än hälften av de röstberättigade utnyttjar sin rösträtt. Bland de politiska sakfrågor vi studerat var det, med något undantag, endast åsikter i frågor om EU som visade på ett klart samband med valdeltagande. EU-positiva väljare röstade i högre utsträckning än EU-negativa. När det gällde ideologisk placering på vänster-höger skalan återfinns tillbakagången i 64 Vem bryr sig? valdeltagande endast bland de som återfanns till vänster i politiken. På frågan om vilka partier som har mest att vinna på ett ökat valdeltagande i europaparlamentsvalen är svaret definitivt socialdemokraterna. Svenskarnas attityder till EU spelar roll för det låga valdeltagandet till . Sambandet på individnivå mellan EU-åsikt och valdeltagande existerar, men är inte särskilt starkt. Det har dessutom reducerats om vi jämför siffror med . Om vi emellertid betraktar det svenska valdeltagande i europaparlamentsvalet i jämförelse med andra länders har svenskarnas njugga inställning till EU ett tydligt samband med nivån på valdeltagande. Generellt kan vi visa att valdeltagandet till EU i ett land i hög grad samvarierar med nivån på acceptansen av EU. Det är inte bara så att denna faktor verkar på individuell nivå på så sätt att enbart EU-negativa personer väljer att inte rösta. Debattklimatet i landet påverkar även de EU-positiva att uppfatta valet som mindre betydelsefullt och därför avstå från att rösta. I folkomröstningen sade svenska folket ett knappt ja till EU. har man funnit ett sätt att protestera mot EU eller kanske t.o.m. säga nej till EU genom att stanna hemma på valdagen. Vem bryr sig? Konflikt og opinion. : NKS Forlaget. "Rational Choice and Turnout." Amnå, (red). Valdeltagande i förändring. Demokratiutredning- ens forskarvolym 12. Studier i politisk opinionsbildning. Bennulf, , Per 1996. "Passiva eller aktiva väljare". I , , knappt ja till EU. Väljarna och folkomröstningen . Bennulf, , , , , Per , 1998. "Political Participation". I , , Pesonen , . To or Not to . Three Nordic Referendums on the Membership in Union. : (). Bennulf, , Per 1999 "Utanför demokratin. Om det minskade valdeltagandets sociala och politiska rötter". I Amnå, (red) Valdeltagande i förändring. Blondel, , , , . People and Parliament in Union. Participation, Democracy and Legitimacy. : Clarendon Press. , , , . The American Voter. 66 Vem bryr sig? 1981 "Electoral Participation" In , (eds) Democracy at the Polls. , ., . Flanagan & . Electoral Change in Advanced Industrial Democracies. Realignment or Dealignment? Svenska valkampanjer 1866-1988. : Allmänna Förlaget. Representation From Above. Members of Parliament and Representative Democracy. Special Issue: The Intellectual History of Election Studies Franklin, ., van der Eijk, Cees & . "The Institutional Context: ." , Cees & . Franklin. Electorate and National Politics in the Face of the Union. "Electoral Participation" In , . (eds) Comparing Democracies. Elections and Voting in Global Perspective. , , m fl. Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval. Det första valet till Europa- parlamentet. "Self-Reported Turnout and Voter Validation". 35: 448-459. Vem bryr sig? , , 1992 "The Hawthorne Effect in Election Studies: The Impact of Survey Participation on Voting" 22: 240-247. "Political Perception." I Iyengar, Shanto & . Explorations in Political Psychology. Electoral Laws and Their Political Consequences. "Partiröstning och personröstning 1998". Allmänna valen 1998 del 4, specialundersökningar. : (kommande). The Silent Revolution: Changing Life Styles Among Western Publics. : Universtiy Press. "Political institutions and vote turnout in the industrial democracies." 81: 405-423. Jackman, , . "Voter Turnout in the Industrial Democracies During the 1980s." Comparative Political Studies 27:467-492. Lazarsfeld, , , , Hazel. The Peoples Choice. "Economics, Votes, Protests. Western European Cases." Comparative Political Studies 22:155-177. Social Bases of Politics. Marsh, , . ": Unanswered Qustions from the Study of Eouropen Elections, 1979-1994" , Cees & . Franklin. Electorate and National Politics in the Face of the Union. Milbrath, L, W. 1965. 68 Vem bryr sig? 1996 The New American Voter. "The Impact of Legal Constraints on Voter Registration, Turnout, and the Composition of the American Electorate." Political Behavior 17, 2:179-202. "Decline of Electoral Turnout: The Case of ." In Narud, . Challenges to Representative Democracy: Parties, Voters and Public Opinion. Bergen: Fagbokforlaget. (ed). Global Support for Democratic Governance. Den svenska partirymden. Väljarnas uppfatt- ningar av konfliktstrukturen i partisystemet 1956-1996. "Kontextuella förklaringar till variationer i politiskt deltagande. En analys av valdeltagandet i svenska riksdagsval 1956-1998." Uppsats presenterad vid Politikk och vid Institutt for Samfunnsforskning i , . Demokrati och medborgarskap. Demokrati- rådets rapport . "American Voter Turnout in a Comparative Perspective." 80: 17-43. "Second-order Elections: A Systematic Framework for Analysis of European Elections Results." Kolla ref i gamla "Flernivåanalyse: Den hierarkiske lineäre model- len." for Samfunnsforskning 32:521-541. Rosenstone, , . Mobilization, Participation, and Democracy in . Vem bryr sig? "Political behavior." I Lindzay, . The Handbook of Social Psychology. 5. s. 315-458. "The Architecture of EU Institutions and Participation" . Amnå, (ed) Citizen Participation in European Politics. Valet till 95. Deltagande i valet till 1999. "Competitiveness Counts: Electoral Structure and Political Participation in Advanced Democracies". Presented at the Meeting in . , och , . "Att bestämma sig för att vara med och bestämma. Om varför vi röstar – allt mindre". I Amnå, (red) Valdeltagande i förändring. Uhrwing, . . "Stadsdelarnas anda?" ????. Valen, , Per . "Rekordhöy valdeltagelse". I , Valen, (red) Brussel midt imot. Folkeavstemningen om EU. : Ad Notam Gyldendahl. Valen, , . Det norske valgforsknings- programmet. : ISF, Rapport 98:15 Valforskningsprogrammet,, - hemsida. http:// pol.gu.se/sve/forsk/vod/vustart.htm , Cees & Franklin, (eds.). Electorate and National Politics in the Face of Union. 70 Vem bryr sig? "Why Some People Vote and Others do not" . Amnå, (ed) Citizen Participation in European Politics. van , , de . "Electoral participation in the : Individual and contextual influences." Verba, , . Participation in and Political Equality. Verba, , N. Nie & J. . Participation and Political Equality: A Seven-Nation Comparison. Verba, , , , . Voice and Equality: Civic Voluntarism and American Politics. Wolfinger, R. & Rosenstone, S. Om varför vissa deltog – andra avstod hölls andra europaparlamentsval. Erfarenhe- terna från det första valet gjorde att man från såväl politiskt som journalistiskt och vetenskapligt håll förväntade sig ett ganska lågt valdeltagande. Ändå var det med förvåning som utfallet noterades. av valmanskåren valde att utnyttja sin rösträtt. Trots EU-medlemskap ökade inte deltagandet – det sjönk med . Det låga deltagandet reser åtminstone tre centrala frågor: 1.Vad är det som gör att valdeltagandet skiljer sig så markant mel- lan riksdagsval och europaparlamentsval? 2.Hur kommer det sig att valdeltagandet varierar så mycket mellan den Europeiska Unionens olika medlemsstater? 3.Hur kommer det sig att vissa röstberättigade svenskar deltar i valet, andra inte? Den första frågeställningen påkallar en jämförelse mellan olika typer av val, den andra en jämförelse mellan länder och den tredje en jämförelse mellan människor. Föreliggande kapitel har endast ambitionen att belysa den sistnämnda frågeställningen. Vad är det för faktorer som, under vilka betingelser, förklarar varför vissa människor röstade medan andra avstod? Föresatsen är naturligtvis att kartlägga deltagandet specifikt i 1999-års europaparlament, men de åskådlig- gjorda sambanden kommer i många fall att vara av så generell karaktär att de kan misstänkas gälla också i andra val och andra typer av politisk participation. Ifrågavarande framställning är inte den första att behandla människors valdeltagande. Tvärtom har detta undersökningsområde en relativt lång tradition, både i och utomlands. Jakten på förklaringsfaktorer måste således inte börja på ruta ett. Det finns en erfarenhet att bygga på och tidigare studier att jämföra med. Nedan följer en kortfattad genom- gång av vilka faktorer som har visat sig kunna sprida ljus över indivi- duella valdeltagandevariationer, men först följer en likaledes kortfattad diskussion av det undersökningsmaterial på vilket slutsatserna i detta arbete är grundat. Analyserna bygger på de enkätundersökningar som genomförs av vid . är ett forskningsorgan som drivs gemensamt av masskommunikation, samt Förvalt- ningshögskolan och har genomfört en nationell enkätstudie om samhälle, politik och medieanvändning, samt en motsvarande undersökning i . I huvudsak begagnas de nationella undersökningarna från de två svenska europaparlaments- valåren 1995 och 1999. I några analyser begagnas också den västsvens- ka undersökningen. Det är aldrig helt bekymmersfritt att generalisera utifrån enkätunder- sökningar. nationella enkätundersökning omfattar ett slump- mässigt urval om 5 600 personer och hade en svarsfrekvens på . Hade den tredjedel som inte besvarade enkäterna varit slump- mässigt fördelat över urvalet, hade inga representativitetsproblem uppstått.