sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — De medel som satsas i skolan på en lagstadgad Elevhälsa kan innebära att kommunens socialtjänst kan minska sina utgifter inom individ- och familjeomsorg. Kan man genom preventiva insatser i skolan minska behoven av vård utanför det egna hemmet, är det långsiktigt en stor ekonomisk vinst förutom den rent mänskliga i form av minskat lidande. När skolan i ökad grad har egen social och psykologisk kompetens tillgänglig för elever, lärare och för- äldrar, innebär det betydande vinster, både av samhällelig, mänsklig och ekonomisk art. Med en ökad tillgänglighet av professionella resurser, kan man anta att vissa besparingar också kan göras genom att problem kan lösas direkt vilket nedbringar antalet kostsamma nödlösningar. Förslaget om en försöksverksamhet med en regional Barn- och ung- domshälsovård syftar bl.a. till att hitta former för att använda profes- sionell medicinsk kompetens i skolan på ett mera effektivt sätt. hävdar i sitt slutbetänkande Det gäller livet, att samhällets direkta kostnader för vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem kan uppskattas till . De förebyggande insatserna utgör av denna summa. Kan skolan med Elevhälsan bringa ner totalkostnaderna genom ett bättre hälsofrämjande arbete, skapas härigenom ett ekonomiskt utrymme, som mer än väl täcker kostnaderna för insatserna inom Elevhälsan. Man bör också kunna se frågan i ett livsperspektiv. Om en elev som har gått nio eller i skolan lämnar skolan utan kunskapsmässigt eller socialt godtagbara resultat innebär detta ett misslyckande för samhället. Det sociala misslyckandet kommer med stor sannolikhet att ha negativa ekonomiska effekter både för samhället och individen , även om det drabbar andra kassor än en kommuns skolbudget. Dåliga betyg i skolämnen kan individen förbättra med stöd av komvux och annan vuxenutbildning och de är därmed i sig ingen katastrof, men innebär merkostnader både för samhället och individen. Särskilt yttrande från , sakkunig föreslår att rektor skall ha möjlighet att delegera ordförandeskap och beslutsfattande i rörande enskild elev (elevvårdskonferensen) till den person i skolledningen som har tillförordnat ansvar för Elevhälsan på skolan. Rektor skall ha ett eget ansvar för att vara informerad om de beslut som fattas vid Beslutskon- ferensen. Min uppfattning är att detta är olämpligt. Rektor har enligt en samlad bedömning stor betydelse för skolans utveckling. Ansvaret för utbildningen omfattar inte enbart den direkta undervisningen och skolans fostrande uppgift utan även beslut i frågor som för vissa elever är av stor betydelse. Både för rättssäkerheten och för upprätthållande av kvaliteten är det viktigt att det är tydligt vem som har ansvaret. Ett kollektivt eller delat ansvar räcker inte. är det naturligtvis viktigt att rektors ansvarsområde inte blir så stort att hon inte kan hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan. Jag instämmer i bedömningen att många skolledare är över- hopade av arbete och har svårt att hinna med sina uppgifter. Men lös- ningarna på detta problem borde vara andra än att skapa möjlighet att delegera den centrala uppgiften att fatta beslut rörande elever i stora skolsvårigheter. Rektor är den som har bäst överblick över skolans resurser och samlade kompetens. Ett aktivt deltagande i dessa frågor ger rektor viktig information som kan komma hela skolan till godo. , G., , E., 1987:1, Vi finns. Elever med medicinska handikapp. Rapport, , Norra regionen. Achenbach, T M., 1991, Integrative Guide for the 1991 Child Behavior Check List/4-18, Youth , and Teacher Rating Form Profiles. , VT: , . , L., 1997, Konfliktlösning på schemat kan minska våldet i skolan. , J., , L., 1997, Hur mår barn och ungdom i , Samhällsmedicin . , 1996, Samarbete. Gamla institutioner prövar nya samarbetsmetoder. , 1998, Elevvård – lyx eller nödvändighet. Rapport från konferens. , B., , B., 1996, Skolelevers drogvanor. serie nr 31. , L., (1999), Autism och m.fl., 1997, 70-talister – Om värderingar förr, nu och . , B., Hjern, A., 1992, Att möta flyktingbarn och deras föräldrar. Antonovsky, A., 1991, Hälsans mysterium. Arbetarskyddsstyrelsen, 1997, Skolans arbetsmiljö. 1992 – 1997. Asmerik, S., , T., Rygvald, A-L., 1993, Barn med behov av särskilt stöd. , G., Klebak, S., Bukne, S., , R., (red. ), 1984, Barns hälsa och välfärd. Nordisk lärobok i socialpediatrik. , M., 1999, Autism och autismliknande tillstånd hos barn och ungdomar. , Stiftelsen och . SOU 2000:19 Bilaga 1 321 , 1997, Barndom sätter spår. , 1997, Blunda inte för mobbningen. , 1998, Liten blir stor. , 1998, Upp till 18. Fakta om barn och ungdom. , 1998, Ett steg framåt. En handbok om för kommunen och landsting. , , , B., , L., Erneholm, T., , I., ., Ungdomars hälsovanor och riskbeteenden, vol 90 nr 8, 1993. , K., 1998, Ungdomsmedicin. , H., 1995, Handlingsteori och mänskliga relationer. , L., 1997, Health and well-being of children in the Nordic countries – a ten-year follow up study. Bladini, U-B., 1990, Från hjälpskolelärare till förändringsagent. Acta Universitatis Gothenburgensis. , A., 1999, Särskilda elever. Om barn i särskola – bedömningsgrunder, ställningstaganden och erfarenheter, FOU- rapport 1999:28, . Bremberg, S., 1991, Elevhälsans teori och praktik . Bremberg, S., 1997:2, Hälsoundersökning inom skolhälsovården. son, B., 1998, Its all in their genes – reflexioner om den sociala konstruktionen av en människa utan samhälle. , M., 1997, Om skolbarns olikheter, diskurser kring särskilda behov i skolan – med historiska jämförelsepunkter. , L., 1991, Growth and social conditions. Height and weight of in a public health context. Dissertation, , . , G., . 1924-2004, tänkbara framsteg och snedsteg. , L., , K., (red), 1995, Seendet och seendets villkor. En antologi om barns och ungas välfärd. , A-M., 1997, Personlig assistent – en rättighet, ett yrke. Duvner, T., 1994, Barnneuropsykiatri. MBD/DAMP, autistiska störningar, dyslexi. , Liber utbildning. Ehrenlans, B., , U., 1996, Stopp för sexuella trakasserier. Elevvårdsenheten, skolor. , J., , , , A., 1998, Den bästa generationen? Erfarenheter hos svenskar födda . , H., 1994, Omfattningen av allergi och annan överkänslighet., . , 1998, Låter sig skyddsänglar organiseras? Rapport nr 41. , 1999, Ett liv av vikt. , Z., 1995, Makt, maktlöshet, mobbning. , 1995:4, Rätt till liv, lust till liv. självmordsbeteende bland barn och ungdomar. , , , U. P., 1980, Att värdera utbildning. En introduktion till pedagogisk utvärdering. , , , U.P., 1981, Att värdera utbildning. En antologi om pedagogisk utvärdering. , S., 1992, Utvärderingens mångfald, några ledtrådar för vilsna pedagoger. FoU-enheten, UHÄ. Fürth, T., 1998, Rapport 90-tal,. , H., 1998, Så tänker barn – och så borde skolan undervisa. , C., 1995, Clinical Child Neuropsychiatry. , C., , L., 1990, Barn och ungdomspsykiatri. , Natur & Kultur. , Ch., , C., , M., 1995, Anorexia nervosa. E., 1995:5, rapport. Invandrares hälsa och sociala förhållanden, . , B., 1997, Studie av hälsoplanen enligt Lpf 94. Hagquist, C., Folkhälsorapport, 1994, Barns och ungdomars hälsa, Hagquist, C., 1997, Economic stress and perceived health among adolescents in . Hagquist, C., , B., 1997, När krisen slår mot de unga. , A., 1986, Ungdomsarbetslöshet och ohälsa. Akademisk avhandling, , . , A., 1992, Skolan, en arbetsmiljö för alla. , A., 1996, Arbetslöshet och ohälsa. , 1999, Rapport till regeringen. , A., 1995, är det vår tur. Samhällets stöd till barn med MBD/DAMP. , E-S., , C., (red), 1996, Den mångkulturella skolan. , I., Utvald eller utpekat? En utvärdering av fyra särskilda undervisningsgrupper med DAMP-problematik inom . , Produktionen VHO Ungdom, 2000. Hällström, T., , P. ), 1996, Kön och ohälsa. , A., , G., , A., , P. ), 1996, Kön och ohälsa. , G., , L., 1991:12, Barns hälsa i , Kunskapsunderlag till folkhälsorapport. Jarlbro, G., 1997, Sex- och samlevnadsundervisning i , , J., , M., , A., , , S., 1999, Dyslexia among Swedish prison inmates in relation to neuropsychology and personality. , 5 (5), 452-461. , A., 1990, Skolk i . Rapport nr 538, specialmetodik, i , . , A., 1999, Skolans problemelever – hur ser de på sin skoltid retrospektivt? Rapport nr 658, , Lärarutbildningen, . Kadesjö B, Kadesjö Ch, DAMP och ADHD osynliga funktionshinder, nr 12, 1999. , M., 1998, Skolsköterskans arbete för skolbarns hälsa. Examensarbete i folkhälsovetenskap. , B., 1995, Vardandets barndom – (be)varandets barnforskning: Om mötet mellan en föränderlig värld och en statisk världssyn. Ladberg, G., , A., 1997, Barndom i förändringstider. , L., m.fl., 1997, Elevers arbetsmiljö och skaderisker. ., 1999, Social ojämlikhet i skaderisker. , , , C. ), 1990, Barnfamiljerna och samhäl- lets ambitioner. Granskning av mål och verklighet. Slutrapport från ett forskningsprojekt. , , , C., , L. ), 1984, Barns hälsa och välfärd, Nordisk lärobok i socialpediatrik, , . , , , , , C., Vuille, J-C., 1994, Growing up in : The New Morbidity in the adolescent period. A Longitudinal Epidemiological Study Based on External Sources. Acta Pediatrica, vol 83/ 1994/ suppl 398. , R., 1996, Hälsan tiger inte still. för pedagogik, . ., ., ., ., 1990, Dyslexi, ett allvarligt handikapp, , 1987, sid. 2673-76, , S., 1997, I skuggan – modernitetens historia. , U., Åsen, G., 1999, En annan skola. Elevers bilder av skolan som kunskapsrum och social arena. : HLS Förlag. , T., 1999, Organisationskulturer och okoncentrerade barn, Psykologiska inst., . , L., 1993, Den unga människans hälsobild. En studie över gymnasieungdomars uppfattning om hälsa. Hoitotiede, 5, . , L., 1998, Den unga människans hälsa och lidande. Akademisk avhandling vid Inst. för vårdvetenskap vid , . , B., 1994, The Essence of Existence. On the Quality of Life of Children in the Nordic Countries. Akademisk avhandling, , , B., , L., 1998, Learning as a Health Promoting Process – the salutogenic interpretation of the Swedish curricula in state education. , P., 1995, Det obegripliga våldet. , C., Öquist O., 1999, Den rimliga skolan, livet i skolan och skolan i livet, slutrapportrapport nr 164, från projektet som medforskare. Löfqvist, S. 1999, Den bångstyriga verkligheten. Har det svenska systemskiftet haft någon betydelse för arbetet med elever i behov av stöd? Lytsy, A., (red), 1998, . Fyrtiofyra tyckare och tänkare om vad som – egentligen – är framtidens kunskaper och kompetenser, och skolans roll. , U., 1997, Skolbarns hälsovanor . , , , C., Vuille, J-C., 1982:10, Från 4-10, Liber 1982. SOU 2000:19 Bilaga 1 325 , , , C., Vuille, J-C., 1992, Growing up in . The role of public services in identification and treatment of health and adjustment problems. Part I. Acta ped 81:417-423. , , , U., , S., 1998, Stor risk för DAMP/ADHD-barn att bli missbrukare senare i livet. , A., 1996, Ungdomars röster om hälsa och hälsoundervisning – några reflektioner . Ur Är en hälsoupplysare eller hälsorisk? En antologi om hälsoarbetet i skolan. , A., 1998, Bilden av skolan – om hälsoarbetet i skolan, Skol- verket. , A., 1999, Man vet inte var trappstegen är i livet....perspektiv på tobak, alkohol och narkotika, . , L., 1998, Kunskap, hälsa och jämlikhet. D-uppsats, hand- ledare: professor . Noréus, M., 1999, Behöver lärare handledning? Uppsats i psykosocialt arbete. För socialt arbete, . Nutbeam, D., , L., , L., , A., 1993, Warning! Schools can damage your health: Alienation from school and its impact on health behavior. Child Health 1993, 29, suppl 1. , , , A., 1980, Elevvård – till vems bästa? En socio- logisk närstudie av beslutsfattandet i en grundskolas elevvård. , , , C., 1996, Mamma, pappa utan jobb. , G., 1998, Adolescent depression. Epidemiology, nosology, life stress and social network. Oldbring, G., 1999, rapport nr 3, Att mötas eller inte mötas i Reform i rörelse, . Olweus, D., 1991, Mobbning i skolan. Vad vi vet och vad vi kan göra. Parszyk, I-M., 1999, En skola för andra, Minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i . Studies in Educational sciences 17, HLS Förlag. , B., Specialpedagogiskt arbete i . En studie av förutsättningar, genomförande och verksamhetsinriktning. universitet, , Special- pedagogiska rapporter nr 4, 1997. , B., Den motsägelsefulla specialpedagogiken. Motiveringar, genomförande och konsekvenser. universitet, Inst. Specialpedagogiska rapporter nr 11. Puranen, B., 1997, Varför frågar ungdomar om framtiden? Institutets för Framtidsstudiers tidskrift, Framtider nr 3. , R., 1988, Välfärdssamhällets idéhistoria. , , , M., , H-O., Trends in overweight and obesity among 18-year-old males in and 1995, Acta Ped Scand, vol. Ronnby, A., 1992, Socialarbetets förklaringsmodeller. Rutter, M., Maughan, B., Mortimore, P., Ouston, J., 1979, Fifteen Thousand Hours: Secondary Schools and their Effects on Children. Open Books, . SCB 1994, rapport nr 87. Barns hälsa 1988-89. , 1996, Armelius, B-Å., Bengtzon, S., , P-A., , J., , K., Vård av ungdomar med sociala problem. SSM-IV, 1994, Diagnostic and for Mental Disorders. , American psychiatric Association. , 1993, rapport nr 38, Skolsituationen för elever med fysiska handikapp. , 1994, rapport nr 53, Skolhälsovården – nära och gratis. , 1994, rapport nr 54, Skolhälsovård i praktiken. , 1995, rapport nr 72, Attityder till skolan. Skolbildsundersökningen 1993/94, , 1995, rapport nr 85, Studieavbrott och mindre studiekurs i gymnasieskolan. , 1995, rapport nr 127, Elevers skolsituation och sociala utveckling. Utvärdering av 1998. , 1996, Att utveckla skolhälsovården. Referensmaterial om kvalitetssäkring. , 1996, Kartläggning av fortbildning för skolhälsovårdspersonal. , 1996, Varför kostar elever olika? , 1996, Är en hälsoupplysare eller , 1996, rapport nr 110. Likvärdighet – ett delat ansvar. , 1996, Elever med behov av särskilt stöd. , 1996, rapport nr 565. Redovisning av Konsekvenserna av det ändrade huvudmannaskapet för särskolan och särvux samt SOU 2000:19 Bilaga 1 327 Obligatoriska särskolans uppdelning i grundsärskola och träningsskola. , 1997, Från regler till eget ansvar. Antologi om förutsättningarna för skolans styrning. , 1997, Undervisning av asylsökande elever i . , 1997, Ansvaret för skolan – en utmaning. , 1997, rapport nr 134, Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmän. Organisation – Resurser – Resultat. Årsrapport, , Liber. , 1997, rapport nr 135, Beskrivande data om skolverksam- heten 1997, Liber. , 1997, rapport nr 144. Vem tror på skolan? Attityder till skolan 1997. , 1997, Styrning och ansvarstagande i en decentraliserad skola. , 1998, I villrådighetens tid – Uppbrott från en ordning. , 1998, Elever i behov av särskilt stöd. , 1998, Jag vill ha inflytande över allt. En bok om vad elevinflytande är och kunde vara. Rapport från projekt om elevinflytande. , rapport nr 129. Skolan – Jämförelsetal för huvudmän. , 1999, rapport nr 156, Barnomsorg och skola – Jämförelsetal för huvudmän 1998. , 1999, rapport nr 160, Nationella kvalitetsgranskningar 1998, . , 1999, rapport nr 165, Barnomsorg och skola. Jämförelsetal för huvudmän. Organisation – Personal –Resultat. , 1999, rapport nr 169, Accepterad men Sär-skild. , 1999, rapport nr 172, Barnomsorg och skola. Jämförelsetal för huvudmän. , 1999, rapport nr 173, Beskrivande data om barnomsorg och skola. , 1999, Undervisningen om tobak, alkohol och andra droger. , 1999, Att utvärdera skolan. Nationella kvalitetsgranskningar 1999. Arbetet mot mobbning och annan kränkande behandling. Undervisning om sex och samlevnad. , 2000, Nationella kvalitetsgranskningen 1999. monografiserie, 1997, Om skolbarns olikheter, diskurser kring särskilda behov i skolan – med historiska jämförelsepunkter. monografiserie, 1998, Jämställdhetspedagogik – en sam- manställning av aktionsforskningsprojekt. , 2000, Redovisning av regeringsuppdraget om en översyn av katastrofberedskapen inom skolområdet. Skolans satsningar på brandförebyggande åtgärder. Smedler, A-C., Böhm, B., , 1996, Mental utveckling och pedagogiska behov hos barn med vissa skador och sjukdomar som lett till neurologiskt betingade funktionshinder. Inlaga till Utredningen om funktionshindrade elever i skolan/FUNKIS. Smedler, A-C., 1999, rapport nr 164. Den rimliga skolan. Livet i skolan och skolan i livet. Att testa barn. Om testmetoder i barnpsykiatriutredningen. , D., 1990, The conceptual practices of power. A feminist sociology of knowledge. sammanställning, 1994, Små och mindre kända handi- kapp, Artikelnr , samt kunskapsdatabas länkad till hemsida på Internet (/smkh/index.htm). , 1995, Lag om stöd och service-LSS. Personlig assi- stans i skolan. , 1997, Folkhälsorapport. , 1998, Skolhälsovården . Underlag för egenkontroll och tillsyn. , 1998, Skolvården vid nio skolor i . , 1999, Aktiv uppföljning tema barn och ungdomar. Om barn som hålls gömda för att slippa avvisning. SOSFS 1997:8 (M). Allmänna råd om Verksamhetschef inom hälso- och sjukvård. , H., , D., 1996, Antisocial development – a holistic approach. Development and Psychopathology, , vol 8, 617–45. Stensmo, C., 1994, Pedagogisk filosofi. , C., , P., , T., Daltveit, A., , L., defects and parental consinguinity in , Am J Epidemiology 1997, 145:439-48. , C., 1995, Socialmedicinsk tidskrift nr 8, 320–324. , J., , M., 1994, Luften vi andas inomhus. Inomhusmiljöns betydelse för allergi och annan överkänslighet. Vetenskaplig kunskapssammanställning, . & Colbiörnsen, M., Hand i hand. Samhällets stöd till elever med psykosociala behov. 1996:14, Socialtjänst. , 1997, Utvärdering. Att samverka kring barn i riskzonen. , 1998, Sekretess i förskola och skola m m. Thavenius, J., 1995, Den motsägelsefulla bildningen, , 1996, nr 6, Krokig väg till vuxen. En kartläggning av ungdomars livsvillkor. Ungdomsrapporten del I. , 1996:4, nr 10, Ny tid – Nya tankar? Ungdomars värderingar och framtidstro. , 1998, nr 11, Fritid i skilda världar. , 1993, Visst är vi olika. kunskap och debatt om likheter och olikheter mellan flickor och pojkar och deras olika villkor och förutsättningar i skolan. Wadsby, M., 1993, Children of divorce and their parents. , D., Självmord – ett försummat folkhälsoproblem. 95, nr 49, 1998. , L., Kornfält, R., Chronic illness among children in a total population. Vinterhed, K., 1996, Vi borde visa dem att världen väntar – Intervjuer om ungdomars psykiska hälsa. Von , A-L., , , , B., 1987, Psychiatric care and course of psychiatric disorders from childhood to early adulthood in a representative sample. Zetterkvist , K., 1998, Barns förhållningssätt till diagnosen dyslexi/läs- och skrivsvårigheter. Tema barn, . Ziehe, T., 1989, Kulturanalyser – ungdom, utbildning, modernitet. , A., , A., , M., Ökar självmorden bland ungdomar?, , vol. 95, nr 49 1998. , H., 1987, Livet som utmaning – Existentiell ångest hos svenska gymnasieelever. Avhandling nr 85 i serien Studia Psychologica et Paedagogica, , . , P-J., 1995, Kontrasternas spel – en svensk mentalitets- och pedagogikhistoria. , P., 1997, Längre liv och bättre hälsa. En rapport om prevention. betänkande Elever med funktionshinder, UbU:4 1999/2000. Ds 1995:60 Staten och skolan – Styrning och stöd och . i skolan och . Ds 1996:57 Barn . Ds 1997:57 En värdegrundad skola – idéer om samverkan och möjligheter. DsU 1980:1, Försök med utvecklingsarbete på elevvårdsområdet. DsU 1980:2, Samverkan mellan skolan och andra samhällsorgan. betänkande, Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . SoU 1997/1998:82. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – Kvalitet och likvärdighet. SOU 1974:53, Skolans arbetsmiljö. SOU 1980:50, Personal, -utveckling, -vård, -planering, betydelsefulla förutsättningar för skolans elevvård. SOU 1991:46 delbetänkande Handikapp, Väl- färd, Rättvisa, och översättning av WHO:s klassifi- kation av Impairment, Disability and Handicap (ICIDH). SOU 1992:94, Skola för bildning. SOU 1995:103, Föräldrar i självförvaltande skolor. SOU 1996:22, Inflytande på riktigt. Om elevers rätt till inflytande, delaktighet och ansvar. SOU 1996:143, Krock eller möte. Om den mångkulturella skolan. SOU 1996:163, Behov av resurser i vården – en analys. Delbetänkande av HSU 2000. SOU 1997:8, , C., Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa. SOU 1997:8, , A-M., Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa. SOU 1997:8, , P., Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa. SOU 1997:21, Växa i lärande. Delbetänkande av Barnomsorg och skolakommittén. SOU 1997:108, Att lämna skolan med rak rygg. Läs- och skriv- kommitténs slutbetänkande. SOU 1997:116, Barnets bästa i främsta rummet. FN:s konvention om barnets rättigheter förverkligas i . SOU 1997:119, En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folkhälsoarbetet. Delbetänkande av HSU 2000. SOU 1997:121, Skolfrågor. Om skola i en ny tid. SOU 1997:161, Stöd i föräldraskapet. Betänkande av Utredningen om föräldrautbildning. SOU 1998:16, När åsikter blir handling – en kunskapsöversikt och bemötande av personer med funktionshinder. Delbetänkande av Utredningen om funktionshindrade elever i skolan. SOU 1998:31, Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. SOU 1998:43, Hur skall må bättre? Första steget mot nationella folkhälsomål. Delbetänkande av Nationella folkhälso- kommittén. SOU 1998:66, Funkis – funktionshindrade elever i skolan. Slut- betänkande av Utredningen om funktionshindrade elever i skolan. SOU 1998:112, Resurser på lika villkor. Delbetänkande av av resursfördelning till fristående grundskolor. SOU 1999:21, nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. Slutbetänkande av utredningen om bemötande av människor med funktionshinder. SOU 1999:63, Att lära och leda, en lärarutbildning för samverkan och utveckling. SOU 2000:3, Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande av Kommittén Välfärdsbokslut, 2000. Utredning om elevvård – skolhälsovård Dir. 1998:59 Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetens kvalitet och effektivitet. -definiera begreppet elevvård, -kartlägga innehållet och kvaliteten i verksamheten, tillgången på personal och dess kompetens, kostnader och kostnadseffektivitet i verksamheten, elevunderlag, målsättning, styrning och utvärdering samt hur samverkan sker med berörda institutioner etc., -kartlägga och utvärdera olika organisationsmodeller och sätt att bedriva verksamheten, -klarlägga elevvårdens roll och uppgifter i förhållande till andra berörda instansers ansvarsområden, -överväga vilken roll och uppgift elevvården och skolhälsovården bör ha i förhållande till andra samhällsinsatser, -överväga om nuvarande ansvarsgränser är de mest ändamålsenliga sedda såväl ur den enskildes perspektiv som ur ett samhäll- sperspektiv, -överväga och föreslå olika åtgärder för att förbättra elevvårdens och skolhälsovårdens samarbete både inom skolan och med förskola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och andra samhällssektorer. Skolan är en självklar del av alla barns vardag. Skolan skall vara en bra miljö för alla elever och har ett långtgående ansvar för att alla barn och ungdomar får en likvärdig utbildning. Förutom familjen är förskolan och skolan samhällets viktigaste institutioner för barns fostran och utveckling. En väl fungerande skola är därmed av stor betydelse för barns och ungdomars möjligheter att utvecklas på ett gynnsamt sätt. Alla barn skall ha lika möjligheter till utbildning, vilket bl.a. innebär att utbildningen måste göras tillgänglig för alla och att hänsyn måste tas till det enskilda barnets behov av stöd för att klara av sin skolgång. Att barn och ungdomar får en bra utbildning är inte enbart ett samhällsintresse. Skolan skall ge barn grunden för ett livslångt lärande som möjliggör ett aktivt medborgarskap i en levande demokrati och ger en stark ställning på en föränderlig arbetsmarknad. Detta innebär att det inom skolan måste finnas kompetens och resurser så att varje barn kan erbjudas en för honom eller henne anpas- sad och fungerande skolsituation.