sou · GOB388d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med upp- drag att utreda frågor om straffansvar för deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet samt vissa andra frågor med anknytning härtill. Till ordförande i kommittén förordnades hovrättslagmannen . Som ledamöter i kommittén förordnades v. ordföranden i Barn- och i , fil. kand. samt riksdagsledamöterna och . Fr.o.m. förordnades riks- dagsledamoten som ledamot i kommittén. Docenten , professorn , chefsåklaga- ren , hovrättsrådet och polismästaren har såsom experter deltagit i kommitténs arbete. Sekreterare åt kommittén har varit hovrättsassessorn och, fr.o.m. , rådmannen . Kommittén har antagit namnet Kommittén om straffansvar för organise- rad brottslighet, m.m. (Ju 1998:04). Kommittén överlämnar härmed betänkandet Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. - straffansvarets räckvidd - (SOU 2000:88). , , och har avgett en gemensam reservation. Reservation har också avgetts av Per- . Särskilda yttranden har avgetts av , , och samt av , , , och . Kommitténs uppdrag är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen.......................... Förslag till lag om ändring i ............................................. Förslag till lag om upphävande av lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer......................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor ............................................................................... Del A Bakgrund och avgränsning av vårt uppdrag Den historiska bakgrunden.................................................................... Främlingsfientliga och rasistiska sammanslutningar........................... Begreppen rasism och främlingsfientlighet .......................................... Tiden fram till slut.................................. 3.4Främlingsfientliga och rasistiska sammanslutningar i De viktigaste sammanslutningarna ........................................ Organiserad brottslighet i ........................................................ Vad menas med organiserad brottslighet? Förekomsten av organiserad brottslighet i ............................... 4.3.1Regeringens skrivelse till om åtgärder mot organiserad och gränsöverskridande Situationsrapporterna till EU, m.m........................................ Brottslighet med anknytning till mc-gängen ......................................... Den nuvarande situationen.................................................................... BRÅ:s rapport (1999:6).......................................... 5.3.5En gemensam nordisk hotbildsanalys Sammanträffanden med polis och åklagare........................... 5.4 Hur brottsligheten har förklarats ........................................................... Brottslighet med anknytning till främlingsfientliga eller 6.2Säkerhetspolisens kartläggning av brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet ................................................................................ Brott med främlingsfientliga eller rasistiska inslag ............... Brott med antisemitiska inslag............................................... 6.2.4Brottslighet kopplad till extremnationalism och åtgärder och förslag............................................................. Nationella lagstiftningsprojekt och utredningar.................................. Ett förslag om straff för organiserad rasism ........................ Åtgärder i några andra länder.............................................................. 7.3.3Tyska förbud mot Hells Avgränsningen av vårt uppdrag.......................................................... Vårt uppdrag gäller straffrättsliga frågor ............................................ Några särskilda frågor ........................................................................ Vissa tryckfrihetsrättsliga frågor ......................................... Del B Straffansvar för deltagande i organisationer som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet Medverkan till brott och brott på planeringsstadiet ........................... Medverkan till brott............................................................................. 11.1.2 Främjande av viss gärning ................................................... 11.1.3 Omständigheter av subjektiv betydelse ............................... Brott på planeringsstadiet.................................................................... Förberedelse till brott........................................................... Stämpling till brott............................................................... 11.2.4 Omfattningen av det straffbelagda området......................... Något om föreningsfrihet och svensk organisationslagstiftning......... Internationella åtaganden avseende aktivt deltagande i organisationer som ägnar sig åt brott ............................................... 13.2.2 Samarbetet inom tredje pelaren ........................................... 13.2.3 Gemensam åtgärd om att göra deltagandet i en kriminell organisation i unionens medlemsstater till ett brott ................................................... 13.2.4 Ökad harmonisering på straffrättens område? Straffansvar för deltagande i organisationer som ägnar sig åt brott - utländsk rätt ............................................................................. Internationell rättslig hjälp i brottmål ................................................ Ytterligare straffbestämmelser mot organiserad brottslighet? Utgångspunkter för våra överväganden .............................................. 16.1.1 De allmänna förutsättningarna för en utvidgning av det kriminaliserade området, m.m. ............................................ 16.2.2 Hur skulle en kriminalisering kunna utformas?................... 16.2.3 Bör det kriminaliserade området utvidgas? 16.2.4 Särskilt om intresset av att förhindra att vissa yrken utövas av personer som är olämpliga till det ....................... Del C Hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. Brottet hets mot folkgrupp och uniformslagen.................................... Bestämmelser i grundlag m.m............................................................. Brottet hets mot folkgrupp .................................................................. 17.3.2Bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och yttrande- 17.5.1 Äldre praxis avseende hets mot folkgrupp .......................... 17.5.2 Högsta domstolens dom NJA 1996 s. 577........................... 17.5.3 Praxis efter Högsta domstolens dom ................................... 17.5.4 Särskilt om hets mot folkgrupp som tryck- eller Förslag till förbud mot rasistiska symboler......................................... 17.6.1 Promemorian Förbud mot rasistiska symboler (Ds 1996:33) ........................................................................ Promemorian Rasistiskt och främlingsfientligt våld (Ds 1998:35)........................................................................................ Framställning från Justitiekanslern rörande straffskalan vid brottet hets mot folkgrupp................................................................... 17.9.2 Brottsbeskrivningen i 16 kap. 8 § ................... Påföljdsval och straffmätning .............................................. 17.9.4 Införande av ett grovt hets mot folkgrupp ........................... 17.9.5 Hets mot folkgrupp som tryck- eller yttrande- Hets mot homosexuella ....................................................................... Lagstiftning med anknytning till homosexualitet................................ Bestämmelser i grundlag ..................................................... Internationella åtaganden och utländsk rätt ........................................ Förekomsten av hot och våld mot homosexuella i ................. Den officiella statistiken...................................................... Hatbrott - en doktorsavhandling .......................................... 18.4.4Säkerhetspolisens kartläggningar avseende brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet ........................................... 18.4.5Enkätundersökning i promemorian Rasistiskt och främlingsfientligt våld (Ds 1998:35) ................................... 18.4.6 Hets mot homosexuella som grupp...................................... 18.5 Frågans tidigare behandling, m.m....................................................... 18.5.1Utredningen om homosexuellas situation i 18.5.3Arbetsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld (Ds 1998:35) ........................................................................ Homosexuellas egen uppfattning......................................... 18.6 Våra överväganden.............................................................................. Den närmare utformningen.................................................. Nuvarande straffbestämmelser av intresse.......................................... Närmare om hotet ................................................................ Straffet för övergrepp i rättssak .......................................................... Förekomsten av övergrepp i rättssak................................................... Påföljds- och straffmätningspraxis...................................................... Lagen om brandfarliga och explosiva varor........................................ Straffskärpningsreglerna i 29 kap 2 § 6-7 ..................... Genomförandet av förslagen, m.m...................................................... Bestämmelsen i 15 § kommittéförordningen ...................................... Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen..................... Förslaget till lag om ändring i ........................................ Förslaget till lag om upphävande av lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer ........................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:868) om brand- farliga och explosiva varor.................................................................. Del E Reservationer och särskilda yttranden Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell Nytt juridiskt arkiv, avdelning I Vi lägger i detta betänkande fram förslag till flera ändringar i den straffrättsliga lagstiftningen. De förändringar som vi föreslår gäller bl.a. brottet hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, olika former av hot- brott - olaga hot, övergrepp i rättssak, m.m. - samt straff för innehav av sprängmedel och andra explosiva varor. Förslagen medför vissa ändringar i tryckfrihetsförordningen (TF) och i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Vi har även tagit upp frågan om att införa någon form av straffbestäm- melse om ansvar för aktivt deltagande i organisationer som ägnar sig åt brottslig verksamhet. Vi har emellertid funnit att någon sådan bestämmel- se inte bör införas. Straffansvar för deltagande i organisationer som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet En av våra huvuduppgifter har varit att överväga om det bör införas ett straffansvar för aktivt deltagande i en sammanslutning som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet. I våra direktiv anges att sådant aktivt deltagande kan bestå i exempelvis finansiering av verksamheten, upplåtelse av lokal till sammanslutningen eller aktivt stöd på annat sätt. Däremot avvisas i direktiven tanken på att, som i en del andra länder, infö- ra straffansvar för själva medlemskapet i vissa organisationer. Enligt di- rektiven skulle en sådan kriminalisering utgöra ett alltför stort ingrepp i föreningsfriheten och dessutom skulle den kunna komma att träffa förfa- randen som helt saknar straffvärde. Ett grundläggande krav som måste ställas på en kriminalisering är att den avser endast straffvärda förfaranden. Av detta krav följer att det inte kan komma i fråga att straffbelägga allt deltagande i eller stöd till sam- manslutningar där det förekommer brottslighet. Enligt vår mening kan diskussionen om ett utvidgat straffansvar begränsas till att avse den som intar en ledande ställning inom en sammanslutning där det förekommer allvarlig brottslig verksamhet och som underlåter att utnyttja sitt inflytan- de över verksamheten för att motverka lagöverträdelserna samt den som genom ekonomiskt bidrag eller på annat sätt lämnar ett inte obetydligt stöd till en sådan sammanslutning. Under utredningsarbetet har vi ingående diskuterat hur en kriminalise- ring som träffar de angivna förfarandena lämpligen skulle kunna utformas. Frågan har varit om det är möjligt att utforma straffbestämmelser av detta slag som tillgodoser berättigade krav på både effektivitet och rättssäkerhet och även i övrigt framstår som lämpliga. Som underlag för våra överväganden har en konkret modell för en ut- vidgning av det kriminaliserade området utarbetats. Denna modell innebär att det i en ny 6 a § i 23 kap. (BrB) föreskrivs straffansvar dels för den som i ledande ställning inom en sammanslutning, där allvarlig brottslig verksamhet förekommer, underlåter att göra vad som skäligen kan begäras för att verksamheten skall upphöra, dels för den som lämnar ekonomiskt bidrag, upplåter hus, del av hus eller mark eller lämnar annat liknande stöd till en sammanslutning av sådant slag. För ansvar skall dock här fordras att stödet inte är obetydligt. Vi gör bedömningen att den nu diskuterade modellen utgör den lämpli- gaste lösningen, om man vill åstadkomma en kriminalisering som träffar de förfaranden som vi anser vara klandervärda i sammanhanget. kan det förutses att en straffbestämmelse av detta slag, som innehåller flera förhållandevis komplicerade rekvisit, skulle vara förknippad med svårigheter i bevishänseende. Det har vidare inte varit möjligt att undvika en viss osäkerhet när det gäller bestämmelsens närmare innebörd i vissa hänseenden. Det kan med hänsyn till dessa bevis- och gränsdragnings- problem befaras att en kriminalisering i enlighet med den angivna model- len skulle visa sig vara mindre effektiv. En kriminalisering av underlåtenhet att hindra brottslig verksamhet kan dessutom antas få till följd att vissa sammanslutningar, som verkar tämligen öppet och har en tydlig organisationsstruktur, skulle välja att övergå till underjordisk verksamhet eller i vart fall försöka organisera sig på ett sådant sätt att det blir svårt att identifiera personer som innehar en ledande ställning i sammanslutningen. En sådan utveckling skulle i viss mån kunna förta effekten av kriminaliseringen och leda till att dessa sam- manslutningar blev svårare att kontrollera. Man kan som vi ser det inte heller bortse från risken för att de diskute- rade bestämmelserna skulle kunna visa sig innebära en otillbörlig in- skränkning av möjligheterna till politisk opinionsbildning. Vi gör den bedömningen att övervägande skäl talar för att någon ut- vidgning inte bör ske av det kriminaliserade området såvitt gäller delta- gande i eller stöd till sammanslutningar där det förekommer brottslighet. En mera begränsad frågeställning när det gäller kvalificerad brottslig verksamhet rör påföljdsbestämningsreglerna, närmare bestämt uppräk- ningen i 29 kap. 2 § BrB av försvårande omständigheter som - vid sidan av vad som gäller vid varje brottstyp - särskilt skall beaktas vid bestämmande av det aktuella brottets straffvärde. I 29 kap. 2 § 6 BrB anges för närva- rande att som en försvårande omständighet skall beaktas om brottet utgjort ett led i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i stor omfattning och i vilken den tilltalade spelat en betydande roll. inskränks tillämpningen av den diskuterade punkten i 29 kap. 2 § BrB alltså genom att den tar sikte endast på medverkande som spelat en betydande roll i den brottsliga verksamheten. Vi anser emellertid att all medverkan i sådan kvalificerad brottslig verksamhet som avses i bestäm- melsen bör betraktas som straffvärdehöjande. Vi föreslår följaktligen att den nämnda inskränkningen av bestämmelsens tillämplighet tas bort. Hets mot folkgrupp, m.m. Det är vår bedömning att den nuvarande bestämmelsen i 16 kap. 8 § BrB i huvudsak är väl avvägd i fråga om vad som skall vara kriminaliserat som hets mot folkgrupp. Vi har inte funnit att det finns några förfaranden som inte är straffbara men som borde vara straffbara som hets mot folk- grupp. Vi har däremot funnit anledning att föreslå ett förtydligande av bestämmelsen och poängterar att man, när man bedömer huruvida en viss gärning är att anse som hets mot folkgrupp, måste bedöma den i sitt sam- manhang. Det måste således vara tydligt att gärningen har begåtts med uppsåt att hetsa mot en sådan befolkningsgrupp som skyddas av bestäm- melsen. Förslaget innebär att det något vaga begreppet uttrycka missakt- ning tas bort. I stället anges att gärningsmannen, för att kunna straffas för hets mot folkgrupp, i uttalande eller annat meddelande skall hota, håna eller smäda en befolkningsgrupp eller på annat sätt ge uttryck för nedvär- dering av gruppens människovärde, om det sker med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Vi föreslår i anslutning härtill att det i 16 kap. 16 § BrB läggs till ett nytt andra stycke, varigenom en särskild straffskala - böter eller fängelse - för grovt förargelseväckande beteende införs. Syftet med det förslaget är att göra klart att vissa typer av beteenden på allmän plats, t.ex. utförande av s.k. Hitlerhälsning eller bärande av en nazistisk symbol, i princip alltid skall vara straffbara. Om en sådan gärning inte uppfyller kriterierna för att kunna bedömas som hets mot folkgrupp, så skall den i vart fall kunna bestraffas som grovt förargelseväckande beteen- de. Undantag kommer att gälla för t.ex. vissa litterära, konstnärliga eller religiösa sammanhang, där användandet inte kan anses vara ägnat att väcka förargelse hos allmänheten. Något behov av en särskild lag om förbud mot vissa typer av uniformer anser vi inte finnas och vi föreslår att den nuvarande uniformslagen upp- hävs. Vi har också tagit upp frågan om val av påföljd och straffmätning för hets mot folkgrupp och funnit att det finns anledning att i detta hänseende göra en bättre nyansering i synen på de olika typer av gärningar som ryms inom brottsrubriceringen. Vi föreslår att det i bestämmelsen om hets mot folkgrupp införs en särskild straffskala - fängelse i lägst och högst - för grova brott. Skäl att bedöma brottet som grovt kan vara att gärningsmannen har anstiftat eller lett en särskilt omfattande samman- komst eller kampanj där meddelanden av det slag som avses med bestäm- melsen sprids. Vi föreslår också att ansvar skall kunna ådömas redan för förberedelse eller stämpling till hets mot folkgrupp som är grov. Det finns således enligt vår uppfattning anledning att se allvarligt på fall då någon mera aktivt har deltagit i eller rentav anordnat eller lett en rasistisk sammankomst av större omfattning. Starka skäl talar också för att fängelse skall väljas som påföljd för den typen av brott. Det finns emeller- tid också fall som inte är av samma allvarliga slag men där påföljden ändå ofta bestäms till fängelse. Även om man alltid bör se allvarligt på brottslighet med rasistiska förtecken, finns det fall - t.ex. när någon som är enbart åhörare vid en konsert gör någon enstaka Hitlerhälsning - då en icke frihetsberövande påföljd bör kunna komma i fråga. Ett sådant brott är allvarligt, men det måste ändå beaktas att det i många fall kan vara fråga om ett oreflekterat handlande i en uppjagad situation. Vi föreslår att bestämmelsen om hets mot folkgrupp i TF ändras på samma sätt som i BrB, vilket även innebär en motsvarande ändring av YGL. Förberedelse eller stämpling till hets mot folkgrupp som är grov skall dock inte vara straffbar inom det grundlagsskyddade området, efter- som det skulle stå i strid med censurförbudet i TF och YGL. Brottet förar- gelseväckande beteende, som är ett ordningsbrott, görs enligt förslaget inte till ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott. Det råder ingen tvekan om att homosexuella är en utsatt grupp i vårt sam- hälle. Hetspropaganda som riktar sig mot homosexuella är enligt flera un- dersökningar vanligt förekommande och det kan långt ifrån uteslutas att denna propaganda påverkar omfattningen av såväl våld och hot mot homo- sexuella som andra trakasserier och kränkningar av personer med denna sexuella läggning. Det är emellertid inte straffbart att uttrycka hot eller missaktning mot homosexuella som grupp. Vi anser, även med beaktande av intresset att behålla vidast möjliga yttrandefrihet och tryckfrihet, att övervägande skäl talar för att hets mot homosexuella skall kriminaliseras. Vi föreslår att det sker genom en ut- vidgning av den nuvarande bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § BrB. Brottet benämns dock i dessa fall som hets mot homosexuella. Straffet blir det samma som för hets mot folkgrupp. I förtydligande syfte och i konsekvens med den föreslagna ändringen i 16 kap. 8 § BrB, föreslår vi även att det i straffskärpningsbestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 BrB uttryckligen anges att det är en försvårande omständig- het om ett motiv för ett brottet har varit att kränka en person eller en be- folkningsgrupp på grund av homosexuell läggning. Det har genom det material som vi har samlat in och genom de uppgifter som vi har fått från polis och åklagare framkommit att det är vanligt att medlemmar i mc-gängen ägnar sig åt indrivning av verkliga eller konstrue- rade fordringar. Inte sällan sker detta genom användande av olika former av hot, även mera förtäckta sådana. Det är också vanligt att medlemmar i mc-gäng och i rasistiska sammanslutningar hotar poliser och andra tjäns- temän och att de genom hot försöker skrämma vittnen och andra som skall höras inför domstol till tystnad. Eftersom det råder oklarhet huruvida vissa typer av beteenden som förekommer i samband härmed skall vara att upp- fatta som straffbara hot, föreslår vi att bestämmelserna i om olaga tvång, olaga hot, utpressning, hot mot tjänsteman, förgripelse mot tjänste- man samt övergrepp i rättssak förtydligas genom att det i lagtexten görs ett tillägg som anger att såväl öppna som förtäckta hot är straffbara. I enlighet med vad som uttalas i en till oss överlämnad riksdagsskrivel- se har vi utarbetat ett förslag till skärpning av straffet för övergrepp i rätts- sak. Vi föreslår att straffskalan för övergrepp i rättssak anpassas till straff- skalan för mened. minskas överlappningen i straffskalan mellan brott av normalgraden och grovt brott för båda brottstyperna. Förslaget innebär att straffet för normalgraden av de båda brotten skall vara fängelse i högst och för grovt brott fängelse i lägst och högst . Liksom är fallet beträffande brottet mened, talar mycket starka skäl för att fängelse skall väljas som påföljd för övergrepp i rättssak. I de kriminella miljöer som vi har studerat är vapen vanligt förekomman- de. Beslag av handgranater, minor, dynamit och andra sprängmedel, m.m. sker också i dessa miljöer och tycks ha ökat i omfattning. Vi har med an- ledning härav funnit anledning att överväga om de straffbestämmelser som finns i vapenlagen och i lagen om brandfarliga och explosiva varor har en lämplig utformning, främst när det gäller synen på brottens allvar. Vi har inte funnit att det finns anledning att ytterligare skärpa straffen för vapenbrott. Däremot bör straffet för innehav av sprängämnen och and- ra explosiva varor skärpas och anpassas till vad som gäller för vapenbrott. Vi föreslår därför att det i lagen om brandfarliga och explosiva varor in- förs ett grovt brott med en straffskala omfattande fängelse i lägst sex må- nader och högst . Huvuddelen av de lagändringar som inte innefattar ändring i grundlag skall enligt förslaget träda i kraft .