sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — 24Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet I detta kapitel redovisas våra bedömningar av vilka krav som kommer att ställas på olika sektorer i omställningsarbetet och vilka kon- sekvenserna blir för dessa om de etappmål som vi har föreslagit till 2010 ska uppnås. För sektorn industri och handel är det viktigast att effektivisera transporterna och övrig energianvändning samt att kretsloppsanpassa de varor och tjänster som säljs. Detta är delvis en redan pågående utveckling, som bör förstärkas. Omställningen är sannolikt förknippad med en del inkörningskostnader som kräver resurser i form av investeringar, utbildning, tid och engagemang. Detta innebär att näringslivet i ett inledande skede kan få höjda kostnader. När omställningen är gjord kan driftskostnaderna i många fall vara oför- ändrade, i andra fall görs besparingar. Konsekvenserna blir naturligt störst för dem som har det minsta utrymmet för att möta anpass- ningskraven, vilket i stor utsträckning gäller de mindre företagen som har begränsade resurser i form av tid och kompetens att sätta av för miljöarbetet. Miljöanpassningen innebär också positiva effekter som stärkt konkurrensförmåga. För de areella näringarna handlar det om att dels fortsätta ställa om till ett hållbart nyttjande och vård av mark och vatten dels byta till arbetsmaskiner med bättre miljöegenskaper. För samtliga areella näringar betyder miljömålsarbetet att grunden för näringen, dvs. markens och vattnets långsiktiga produktionsförmåga, värnas. Värdet av detta har inte kvantifierats. Vi har bedömt de areella näringarnas kostnader för att nå miljömålen. På företagsekonomisk nivå blir konsekvenserna för jordbruket beroende av var i landet gården ligger och hur stor den är. Det finns större gårdar som klarar samtliga miljömål. För mindre gårdar där lantbrukaren redan lever på marginalen kan anpassningen till miljömålen få svåra ekonomiska konsekvenser. För skogsbruket betyder miljömålen ett produktionsbortfall och ökade kostnader genom ett ökat hänsyns- 838 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 tagande och avsättningar av skogsmark. För mindre skogsfastigheter med höga natur- och kulturvärden kan konsekvenserna bli kännbara. Regeringen bör se över de samlade styrmedlen för jord- och skogs- bruk för att förhindra oacceptabla effekter och ytterligare nedlägg- ning framför allt för mindre företag. Detta i syfte att minimera mål- konflikter och öka möjligheterna att bevara den biologiska mång- falden och uppfylla övriga mål. Hushållen står för en stor del av den totala miljöpåverkan. Hus- hållen har också stora möjligheter att påverka den framtida utveck- lingen om deras konsumtion miljöanpassas. Hushållen konsumerar för mer än 800 miljarder . En generell slutsats är att om hushållen genomför alla åtgärder som behövs för att bidra till etappmålen så påverkas resultatet i deras hushållsbudget endast marginellt. Orsaken är att miljöanpassningen av resor och livsmedelskonsumtion oftast leder till besparingar som kompenserar de ökade kostnader som framför allt uppstår vid miljöanpassning av boendet. Det är främst de små hushållen, ensamstående utan barn och ensamstående pensionärer i villa som kan få svårt att genomföra alla åtgärder, speciellt de som rör boendet och innebär större investeringar. Stimulanser kan behövas till åtgärder för att t.ex. minska radonhalten i bostäder och rening av enskilda avlopp. Annars uteblir sannolikt dessa åtgärder. Offentliga sektorn har, precis som hushållen, stora möjligheter att påverka den framtida miljöutvecklingen. Den offentliga upp- handlingen uppgår till 300 miljarder . De erfarenheter som erhållits visar att det går att genomföra en ekologiskt hållbar upphandling av matvaror, ställa miljökrav vid upphandling av trans- porter och andra tjänster samt varor utan att kostnaderna behöver öka bl.a. genom att ställa kvalitetsmål. I detta kapitel beskrivs bedömningar av sektorernas omställningsarbete samt vilka konsekvenserna kan bli om de etappmål som vi har föreslagit till 2010 ska fullföljas. Bedömningarna är gjorda utifrån de förslag till åtgärder som finns beskrivna i kap. 4–18. Urvalet av sektorer är gjort så att vi har täckt in de viktigaste med hänsyn tagen till miljöpåverkan, antal sysselsatta inom sektorn (figur 24.1) samt bidrag till BNP (figur 24.2). Offentliga sektorn samt handel och övriga tjänster står för en stor del av sysselsättningen. De står även för mer än halva BNP. Den privata konsumtionen är den största posten i BNP. Hur hushållen konsumerar är alltså av stor betydelse för sam- hällets utveckling i riktning mot hållbarhet. I detta kapitel beskrivs industri och handel, areella näringar, hushåll och offentliga sektorn. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 839 Antal sysselsatta inom olika branscher* Olika produktionssektorers bidrag till BNP (näringslivet och offentlig sektor)* * Källa: Indikatorer för hållbar utveckling – en pilotstudie SCB rapport 1998:11. 840 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Avsnitten inleds med en målbild som beskriver hur sektorn kan uppnå hållbar utveckling på en generations sikt. Material utarbetat inom res- pektive sektor har använts i möjligaste mån. Därefter följer en beskriv- ning av hur sektorn påverkar miljön och trenden i dagens utveckling. Sedan räknas de mål upp som sektorn kan bidra till och hur anpassningen kan gå till utifrån effektiviserings-, kretslopps- och hus- hållningsstrategin. Konsekvenserna för sektorn har bedömts kvantitativt där så har varit möjligt, i övrigt är analyserna baserade på kvalitativa resonemang.1 Avslutningsvis utpekas de myndigheter som har ett ansvar för att påverka och informera sektorn. Näringslivet är indelat i Industri och handel (24.1.1), Energiproduktion (24.1.2), Byggande (24.1.3) och Areella näringar (24.1.4) Näringslivet på väg mot det hållbara samhället kännetecknas bl.a. av att kunskapsintensiva produkter och funktioner framställs, används, vårdas och återvinns i energi- och materialeffektiva slutna system. Det interna miljöarbetet kännetecknas av hög material- och energieffektivitet samt ett systematiskt arbete med att minska riskerna med kemikalier. 1Vi har bedömt konsekvenserna för industri och handel av att vidta åtgärder för samtliga miljömål såsom de beskrivits i kap. 4–18. Vi vill också påpeka att teknikutveckling kan innebära att billigare åtgärder kan bli aktuella än de som ingår i våra kalkyler. Givetvis kan valet av styrmedel påverka konsekvenserna. Då vi inte har haft i uppgift att detaljutforma förslag har denna bedömning inte kunnat göras. 2Materialet kommer från panelerna för Produktionssystem samt Material och materialflöden i samhället i Teknisk framsyn samt ett utval av åtgärder från Målbilden utgör valda delar från projektet och målkapitlen. Syftet med Teknisk Framsyn (precis avslutat) var att skapa insikt och visioner om teknikutvecklingen på lång sikt (10–) för att visa på lämpliga inriktningar inom utbildning, forskning och utveckling som kan bidra till att främja det svenska samhällets utveckling. Projektet drivs/drevs av Kungl. , (), och och har genomförts i nära samarbete med regeringen, företag, myndigheter och andra intressenter. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 841 duktionssystemen har i högre utsträckning slutits genom cirkulation av vatten och återanvändning av processkemikalier. Processer och bygg- nader är energieffektiva och transporterna miljöanpassade. Behovet av tjänsteresor har minskat genom ökad användning av IT-teknik. En högre andel gods transporteras på järnväg eller sjö och ökningen av godstransportarbetet på väg har dämpats. Kunskapsintensiva produkter kan bestå i material som är högt funk- tionaliserade men lika gärna kan det handla om enkla material som nyttjas i sofistikerade systemlösningar. Att sluta kretsloppen är såväl ekonomiskt som miljömässigt fördelaktigt. Företagen säljer i ökad utsträckning funktioner med en materiell del och en tjänstedel istället för fysiska produkter. Företagen äger då hårdvaran, som moderniseras, underhålls och byts ut vid behov. Uppgraderingsmöjligheterna innebär att konsumenterna sällan köper nya fysiska produkter, vilket i sin tur betyder att nytillverkning av hårdvara minskar medan sysselsättningen med underhåll, demontering och återvinning ökar. Inslaget av tjäns- ter/kunskap är stort i funktionsförsäljningen för att klara underhåll och löpande uppgradering. Sammantaget produceras alltså färre fysiska produkter och mera tjänster. Produkterna har en längre livslängd än men genom stän- diga förbättringar genom reparationer och underhåll erhålls en snabbare introduktion av ny teknik. Funktionsförsäljning ger ökad flexibilitet. Produkternas ökade livslängd innebär att investeringar i stället görs i kompetens, service, underhåll, kvalitet och design. En inte oväsentlig drivkraft för dessa förändringar är att de kunder som köper näringslivets produkter blir alltmer medvetna, vilket innebär att produktens kvalitet även bedöms mot miljöeffekter, återvinningsbarhet och etiska aspekter. Kunderna förväntas i större utsträckning efterfråga individualiserade produkter. Varorna är märkta med hälso- och miljöinformation. Det finns olika typer av märkning som är anpassad till olika kundgruppers behov. Det här är en process som redan pågår till stor del genom frivilliga insatser. Utvecklingen behöver dock skyndas på vilket kan ske bl.a. genom teknikutveckling, marknadstryck och myndighetskrav. var ca 4 miljoner personer sysselsatta i , varav ca 2 240 000 var privatanställda. av de sysselsatta arbe- tade i den privata tjänstesektorn eller den statliga och kommunala tjänste- och varuproduktionen. 842 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Genom utsläpp från energianvändning och industriprocesser orsakar industrin av de totala koldioxidutsläppen, av kväveoxidutsläppen, av svavelutsläppen och av VOC utsläppen.3 Om transporter och användning av arbetsmaskiner samt uppvärmning av lokaler räknas in ökar närings- livets andel för samtliga föroreningar, dock mest markant för utsläppen av kväveoxider. Totalt använde svensk industri energi (bränslen och el) av landets totala energianvändning. Nästan hälften användes inom massa- och pappersindustrin samt inom järn- och stålverk. En majoritet av den energi som används inom massa- och pappersindustrin baseras på biobränslen, medan järn- och stålverken får halva sin energitillförsel från kol och koks. Järn- och stålverken nyttjar tillsammans med jord- och stenvaruindustrin av industrins totala användning av kol och koks.4 Det samlade transportarbetet för gods var ca 82 000 miljo- ner tonkilometer. stod för eller 19 000 miljoner och lastbilen för 32 000 miljoner Resterande gods transporteras med sjö- och luftfart. Figur 24.3 visar transportarbetet med långväga lastbil fördelat på olika branscher räknat i miljoner tonkilometer. Figur 24.3 med långväga lastbil fördelat på branscher räknat i miljoner tonkilometer. 3Naturvårdsverket, rapport 4858. 4Naturvårdsverket, rapport 5418. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 843 Transportarbetet för dessa branscher summerar och av detta transportarbete står handels- och livsmedels- branscherna för hälften. har störst möjlighet att öka sina volymer inom branscher som kan transportera sitt gods på s.k. last- bärare (pall eller dyl.). Detta gäller framför allt handel, livsmedel, trä- varor, verkstad och övrig tillverkning. Detta borde innebära att det också är här de största potentialerna att effektivisera genom att öka lastfaktorn och att överföra gods till järnväg borde finnas.5 Industrin orsakar av kväveutsläppen till havet och av fosforutsläppen till havet. Produktionsprocesser ger också upphov till en rad icke-kvantifierade utsläpp till luft och vatten av kemikalier och metaller.6 Branscher som hanterar relativt många kemikalier som faller för utfasningskriterierna i regeringens nya strategi för kemikaliehanteringen är byggindustrin, byggplast-, platsförpacknings- och plastvaruindustrin, gummi- och regummeringsindustrin samt baskemikalie industrin.7 uppstod produktionsavfall, varav den över- vägande största delen utgjordes av gruvavfall (). Till- verkningsindustrin stod för . De största volymerna miljöfarligt avfall uppstod vid metallframställning och metallvarutill- verkning (), verkstadsvarutillverkning () samt viss stenkolsproduktion, raffinering av petroleumprodukter, kärnbränslen, kemikalier, kemiska produkter, gummi- och plastvaror (totalt ).8 Trenden i dagens utveckling Dagens trend mot minskad material- och energiåtgång i produkter och ett minskat energibehov vid tillverkning förväntas fortsätta. Detta med- för en förskjutning i företagsstrukturen mot företag med mer tjänste- produktion och mindre varutillverkning. Sysselsättningen förskjuts på motsvarande sätt mellan branscherna. genomgår en strukturomvandling mot en mera kunskapsbaserad ekonomi. Den strukturomvandling som inleddes ökade i takt så att produktionen successivt har förskjutits mot kunskapsintensiva varor och tjänster. Utvecklingen är ett resultat av att efterfrågan på världsmarknaden ökar på kunskaps- intensiva produkter och att kan utnyttja sina komparativa 5Överföring av godstransporter från lastbil till järnväg, 2000. 6Naturvårdsverket, rapport 4858. 7Kemikalieutredningen, SOU 2000:53. 8Naturvårdsverket, rapport 5418. 844 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 fördelar inom kunskapsintensiv produktion. Oavsett i vilken takt ekonomin växer förväntas strukturomvandlingen gå mot en ökad andel kunskapsintensiv och arbetsintensiv industri, medan den kapitalintensiva industrin går tillbaka. De framsteg som görs i IT- och teknologi- branschen kommer sannolikt att föra med sig fortsatt betydande förändringar för ekonomin. Utvecklingen av IT-tekniken har också betydelse för traditionella basindustrier och leder sannolikt till ökad effektivisering av industriprocesserna. Den pågående strukturomvandlingen har gjort den svenska ekonomin mindre kon- junkturkänslig.9 Den svenska exporten växer kraftigast inom teleprodukter och läkemedel. Lastbilstransporter gynnas av att svenskt näringsliv produ- cerar alltmer högvärdiga produkter. Kostnader för lagerhållning är höga för den typen av produkter och betydelsen av just-in-time transporter ökar. Faktiska miljöanpassningar som genomförts har framför allt varit kopplade till produktionen där både lagstiftning och miljöled- ningssystem styrt inriktningen. Inom andra funktioner inom företaget såsom försäljning och marknadsföring, forskning och utveckling, inköp, logistik etc har förhållandevis liten kraft ägnats. Här finns såle des en stor potential till förbättringar.10 Miljöengagemanget och miljöarbetet har ökat bland företagen - dels vad avser innehållet som fördjupats och breddats dels vad avser antalet företag som sysslar med miljöfrågor. Användningen av miljöledningssystem har generellt ökat – framför allt under den senare delen och hos stora företag. Trots den positiva trenden kan sägas att arbetet går långsamt. De allra flesta företagen har inte proaktiva miljöstrategier som är helt integrerade i företagens verksamhet. I attitydundersökningar bland företagsledare har det visat sig att flertalet inte ser någon stark direkt koppling mellan miljöarbetet och företagets lönsamhet. Däremot har imagen en stor betydelse, vilket ger en indirekt koppling till företagets lönsamhet eller attraktivitet. Generellt har stora företag ett mer utvecklat miljöarbete jämfört med små och medelstora företag. Av flera studier framgår att små företag ofta inte har tids-, personella och monetära resurser, eller intresse att driva dessa frågor. kan sägas att det också finns små entre- prenörföretag som växer på grund av innovationer inom miljöteknik- området.10 anser att energiförbrukning, avfall och luft- utsläpp ger upphov till deras största miljöpåverkan - en trolig orsak till detta är att denna påverkan också motsvaras av en direkt kostnad för 9LU 99 Bilaga 3. Svenskt näringsliv på rätt väg? 10Näringslivets anpassning till ändrade miljökrav, , EFI, 2000. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 845 företagen och således är uppenbar jämfört med t.ex. buller, lukt eller negativ inverkan på landskapet.11 Vad gäller drivkrafter till miljöarbete uppger företagen alltifrån myndighetskrav, kundkrav, försäkringsbolagskrav, lokalbefolkning m.fl. Här varierar det mellan olika studier men lite allmänt kan man säga att myndighetskrav/lagstiftning fortsätter att vara en stark drivkraft om än med något minskad andel än tidigare jämfört med andra intressenters krav.11 Företagen upplever kundernas/marknadernas miljökrav starkare nu än . En hel del företag har ju andra företag som kunder och där kan man se en tydlig koppling med en ökad andel av miljöcerti- fierade företag (framför allt ISO) med krav på leverantörer bakåt i pro- duktionskedjan och ett ökat marknadstryck. Men företagen upplever också att kraven från andra intressenter ökar. Efter kunder och lagstift- ning kommer företagsledningens engagemang, anställdas krav samt internationell lagstiftning. Än så länge upplever företagen inte något större tryck från den finansiella sektorn. Förvånansvärt få anger kon- kurrenterna som pådrivare i detta – medan man i vissa fallstudier ändå kan tolka sig till att vad konkurrenterna gör har stor betydelse. I många fall (speciellt i branscher där få stora företag finns) samarbetar också konkurrenter för att ta fram miljölösningar. Flera studier pekar på svårigheter att implementera miljöstrategier i företagen. Ett gap finns mellan intentioner, strategier och implementering och detta gäller i alla industrisektorer. En översiktsstudie visade också att det inte fanns något samband mellan pro-aktiva strategier och förmågan att nå uppställda miljömål. De allra flesta oavsett ambitionsnivå hade svårt att implementera strategierna. Detta tyder på att själva förändringspro- cessen har betydelse och att vi behöver ny kunskap om vad som kan effektivisera sådana processer.11 Flertalet studier pekar också på att förändringar tar tid och att arbe- tet med miljöfrågor i företagen är en läroprocess. Många företag som har konfronterats med miljöfrågor har tagit itu med det konkreta pro- blemet, ofta utifrån angreppssättet miljöproblemet som ett tekniskt problem. Där uppföljande studier gjorts har det dock visats sig att miljöfrågorna har fått fäste och att det ursprunglig problemet har startat en process av lärande och i flertalet fall har man arbetat fram miljö- strategier för hela företaget.11 Som hinder för miljöarbetet anger företagen brist på intern kompe- tens, brist på stöd hos ledningen, brist på finansiella resurser, avsaknad av tekniska lösningar och ibland också avsaknad av efterfrågan på miljöanpassade produkter.12 11Näringslivets anpassning till ändrade miljökrav. Sweet, EFI, 2000. 12Näringslivets anpassning till ändrade miljökrav. Sweet, EFI, 2000. 846 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Omställningen är således en delvis redan pågående process som drivs av en kombination av teknikutveckling, marknadstryck och myn- dighetskrav. har synen på miljöpåverkan förändrats. ansåg de flesta tillverkande företag att det var pro- duktionen som orsakade störst miljöpåverkan. anser de tillverkande företagen att transporterna i hela produktkedjan orsakade stor miljöpåverkan liksom leverantörernas produktions- processer samt användning av och avfallshanteringen av produkten. Detta tyder på att miljöfrågorna också har fått genomslag i produktionen och att man nu har börjat se till hela produktens livscykel i termer av miljöpåverkan – dvs. miljöfrågorna har fått en större bredd och ett större djup. För att uppnå generationsmålet måste processen sannolikt förstärkas och motverkande tendenser dämpas.11 Etappmål för näringslivet till 2010 Näringslivet kan direkt och indirekt bidra till samtliga miljökvalitetsmål, dock i varierande omfattning. De viktigaste miljömålen som näringslivet kan bidra till är: ·Frisk luft etappmål 3 om begränsningar av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. ·Bara naturlig försurning etappmål 3 och 4 om begränsningar av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. ·Ingen övergödning etappmål 1, 2, 3 och 4 om begränsningar av utsläppen av kväve och fosfor till vatten samt kväveoxider. ·Giftfri miljö etappmål 1, 2, 3, 4 och 6 om kunskap om kemikaliers egenskaper, varor, substitution, riskminskning och sanering av för- orenade områden. ·Skyddande ozonskikt etappmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. ·God bebyggd miljö etappmål 10 om mängden material och energi som flertalet varor/funktioner och tjänster använder under sin livscykel, samt etappmål 7–9 som handlar om minskade mängder avfall till deponi, återföring av organiskt avfall till odlingsmarken och säkrare deponier. För att näringslivet ska bli långsiktigt hållbart ur ekologisk synpunkt krävs en omställning. Näringslivets anpassningsinsatser kan indelas i de tre strategierna energieffektivisering, kretslopp och hushållning. Effektiviseringsstrategin innebär ett internt miljöarbete med energi- effektiviseringar av byggnader och processer, effektivisering av trans- portarbetet och att de produkter/funktioner eller tjänster som man säljer SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 847 Den tekniska utvecklingen av fordonen ger dock största potentialen till att minska miljöpåverkan och satsningarna på utveckling av fordon och bränslen fortsätter. Näringslivets godstransporter miljöanpassas. Samordningen mellan transportslagen har förbättrats och därmed underlättas överföring av gods från väg till järnväg och sjöfart. Varje transportslag utnyttjas där det gör störst samhällsekonomisk nytta. Godstransporterna effektivi- seras genom att lastfaktorn höjs (högre fyllnadsgrad) och transport- sträckan minskar tack vare effektivare logistik bl.a. genom IT-baserad planering av transporten. Varudistributionen i tätort samordnas och effektiviseras. De IT-verktyg som finns är t.ex. Inter- change (), positionsdata (GPS), mobil datorkommunikation, rutt- planering och trafikinformation13. Det är svårt att uppskatta kostnader för de olika IT-verktygen eftersom priset sannolikt kommer att sjunka med tiden med ett större marknadsutbud. Ett ruttplaneringssystem kos- tar 250–för 10–100 lastbilar, ett EDI-system uppåt . Investeringen för ett ruttplaneringssystem beräknas kunna betala sig . De besparingar som görs är framför allt på minskade kostnader för bränsle och lagerhållning. Dessutom minskar utsläppen genom att lastbilarna körs mjukare och med lägre hastighet. Företagen nyttjar modern teknik för att minska tjänsteresandet. Företagen i visar hur IT kan nyttjas för miljöanpassning. Med nya beteendemönster som det flexibla kontoret och nya mobila lösningar skapar man förutsättningar för miljövinster och ekonomiska besparingar. Ett helhetsgrepp på persontransporterna har tagits genom bilpooler istället för tjänstebilar, shuttle-boat för båttrafik i farvatten med IT-stöd, shuttle-bus med mindre bussar med IT-stöd, gemensamt upphandlad grön taxi med IT- och miljöanpassade bilar. I helheten ingår också videokonferenser som substitut för resor och cykelpool för lokala persontransporter. Projektet har medfört stora besparingar. Den fulla sparpotentialen i kan enligt för- studien bli runt . Extrapoleras denna skattning till hela med ca 1,4 miljoner människor motsvarar det när- mare i besparingspotential. Kretsloppsstrategin innebär dels att den interna hanteringen av kemikalier och material effektiviseras dels att de produkter/funktioner som säljs är giftfria och designade så att de kan återanvändas eller materialåtervinnas samt har en resurssnål livscykel.