sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Genom effektivitetsrevision granskar att statsmakternas mål och statliga åtaganden upp- fylls på ett effektivt sätt. har bl.a. redovisat rapporter angående skogs- vårdsorganisationens arbete (1999:31), om jordbrukets miljöstöd (1999:2), länsstyrelsernas miljövårdsarbete i förändring (1997:47) och om och länsstyrelsernas arbete med att skydda värdefull natur (1998:62). Utveckling av myndighetens uppgifter Revisionen av miljömålsarbetet blir en viktig del i verksamhetsrevisio- nen. Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet bland annat för indelning och för frågor om statlig egendom. Kollegiet bevakar i vissa ärenden statens rätt och allmänna intressen, bland annat i vattenrättsliga ärenden. Kammarkollegiet beslutar om rätt till tillträde (rådighet) för byggande i områden med allmänt vatten. Enligt (och tidigare enligt vattenlagen) har Kammarkollegiet vidare ansvar för att vid prövning av mål om tillstånd till vattenverksamhet företräda de motstående allmänna intressena. Det kan bland annat gälla naturvårds- och fiskefrågor. kommer det in omkring 450 ansökningar om tillstånd till vattenverksamhet. Allmänna intressen bevakas särskilt i sådana fall där vattenföretaget bedöms vara kontroversiellt, av större omfattning eller av betydande inverkan. I det övervägande antalet ärenden berörs inte allmänna intressen tillräckligt mycket för att kollegiet aktivt ska gå in i 784 De centrala myndigheternas uppgifter Kammarkollegiet har dock en rutinmässig, löpande bevakning av hela ärendegruppen. Kammarkollegiet kan som sökande driva frågor om omprövning av gamla vattendomar och prioriterar då sådana, som är av riksintresse eller starkt regionalt intresse. Utveckling av myndighetens uppgifter Vi har erfarit att Kammarkollegiet i vissa avseenden har ett samarbete med vid fördelning av ansvar att föra det allmännas talan enligt men även vad gäller medel för att driva omprövningsärenden. Vi har bl.a. i kap. 19 pekat på den viktiga roll Kammarkollegiet har i samband med miljömålsarbetet genom att företräda allmänna intressen i tillståndsärenden och att driva omprövningsärenden. Det är viktigt att detta arbete prioriteras med utgångspunkt i miljömålen och att Kam- markollegiet tilldelas resurser för detta arbete. Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen är en statlig myndighet med uppgift att följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna och genom rådgivande verksamhet främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa och miljön skyddas. ska yttra sig vid ansökningar om tillstånd till avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer eller för att släppa ut på marknaden en produkt som innehåller eller består av såda- na organismer. Även i övrigt ska yttra sig till myn- digheter men även till offentliga och privata institutioner och företag i frågor om genteknik enligt . Utveckling av myndighetens uppgifter har en viktig roll genom att andra myndigheter ska samråda med nämnden i samband med att myndigheterna meddelar föreskrifter inom genteknikområdet. Mycket inom genteknikområdet är styrt av EG-rätten men även i övrigt av vad som händer på den internationella arenan. För miljö- målsarbetet är därför dessa aspekter mycket viktiga och Genteknik- De centrala myndigheternas uppgifter 785 nämndens uppgift att följa den utvecklingen är särskilt angelägen. Flera av miljökvalitetsmålen betonar att genmodifierade organismer ej ska spridas. Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen består av Arbetarskyddsstyrelsen och Yrkesin- spektionen. Verkets övergripande mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett hel- hetsperspektiv, dvs. från såväl fysisk, psykisk som social och arbets- organisatorisk synpunkt. Verkets uppgift är att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstift- ningar efterlevs samt till viss del tobakslagen och vad avser vissa frågor om genteknik och bekämpningsmedel. Arbetarskyddsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för arbets- miljö- och arbetstidsfrågor och chefsmyndighet för . Arbetet för ekologisk hållbarhet lyfts fram inom ansvarsområde. Arbetarskyddsstyrelsen har bemyndigande enligt förordningen (1998:947) om bekämpningsmedel att meddela föreskrifter om viss bekämpningsmedelshantering. Enligt tillsynsförordningen (1998:900) har Arbetarskyddsstyrelsen operativt tillsynsansvar (tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd) inom genteknikområdet, samt ansvar för tillsynsvägledning (bl.a. utvärdering av den operativa tillsynen) dels avseende vissa genteknikfrågor, dels avseende tillämpningen av styrelsens föreskrifter inom kemikalieområ- det. Utveckling av myndighetens uppgifter Under målet Giftfri miljö har vi pekat på att människors samlade expo- nering av farliga ämnen från olika miljöer ställer krav på en utökad samverkan mellan ansvariga myndigheter. Arbetarskyddsstyrelsen har i det sammanhanget en mycket viktig uppgift att samverka bl.a. tillsam- mans med Kemikalieinspektionen och . På regional och lokal nivå har motsvarande uppgift vad gäller länsstyrelser och kommuner. 786 De centrala myndigheternas uppgifter Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålet Denna myndighets uppgift är att se till att kommunerna har kännedom om var information om forskningsläget och erfarenheter av praktiska lösningar inom relevanta områden finns att tillgå, så att de kan planera och genomföra lokala investeringsprogram med hög kvalitet. Vidare skall myndigheten se till att erfarenheter från investeringsprogrammen är lätt tillgängliga och sprids till kommuner, forskare och andra berörda parter. Swecol skall också öka forskarvärldens kännedom om behovet av ny kunskap i det arbete för omställning till ekologisk hållbarhet som bedrivs i kommunerna. Utveckling av myndighetens uppgifter Det kommer att behövas länkar mellan forskning, kommuner och cent- rala myndigheter inom hela miljömålsområdet. Det bör utredas om Swecol kan få funktioner inom detta område. 21.3.13Statistiska Centralbyrån (SCB) Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen Ansvaret för den officiella statistiken i är fördelat på ca 25 myndigheter. SCB har ett samordnings- och tillsynsansvar för denna statistik. Man ansvarar också för statistik av sektorsövergripande karaktär och fall där en tydlig huvudanvändare saknas. Ansvaret om- fattar samordning av internationell statistikrapportering och utarbetande av statistisk nomenklatur och klassificeringar. SCB deltar i arbetet med att bygga upp statistikkompetens i utvecklingsländer. SCB:s uppgift är att ta fram, förvalta och tillhandahålla officiell statistik om olika samhällsområden som underlag för beslut, samhällsdebatt och forskning. Ansvaret för officiell statistik med miljöanknytning är till stora delar lagda på SCB och . Det särskilda ansvaret för SCB omfattar miljöskyddskostnader, markanvändning, vattenanvändning samt gödselmedel och kalk. Rapporteringen av miljöstatistik från omfattar alla typer av statistik från myndigheter inkluderande statistik från de fyra egna ansvarsområdena. Flertalet av de indikatorer som föreslås i kap. 4–18 finns med i SCB:s rapporter. SCB har föreslagit en ny publikation med De centrala myndigheternas uppgifter 787 indikatorer för hållbar utveckling som ska ge en översikt över utveck- lingen och sambanden inom miljö, ekonomi och sysselsättning. Den officiella statistiken utgör endast en del av all miljöstatistik. SCB, och många andra myndigheter kan informera om möjligheter att få tillgång till icke officiell statistik. Utveckling av myndighetens uppgifter Ett fortsatt nära samarbete mellan SCB och är av största vikt för att uppföljningen av miljökvalitetsmålen ska kunna ske på ett effektivt sätt. SCB bör medverka i rapporteringen av uppföljningen och utvärde- ringen av miljökvalitetsmålen som bör ske via det Miljömålsråd vi föreslår i avsnitt 20.3. SCB förslag till ny publikation om indikatorer för hållbar utveckling behöver diskuteras tillsammans med den års- rapportering kring miljökvalitetsmålen vi föreslår i avsnitt 20.4. Bägge förslagen har Gröna nyckeltal och många gemensamma miljöindikatorer som bas. För att undvika dubbelarbete är det viktigt att en diskussion sker om hur arbetet kan delas upp eller om det är lämpligt att en samrapportering sker. Det är vidare viktigt att SCB i sin egenskap som samordnings- ansvarig verkar för metodutveckling och kvalitetssäkring för de indika- torer som ingår i uppföljningssystemet. SCB bör ges i uppdrag att ta fram indikatorer för de sociala och ekonomiska dimensionerna av hållbar utveckling. Flera myndigheter arbetar aktivt med frågor som handlar om kunskaps- försörjning och statistik. Det är angeläget att arbetet , och inriktas på att ge ett fullgott kunskapsunderlag för att kunna följa upp och utvärdera miljömålen och ge underlag till de myndigheter som ska utföra åtgärder för att för- verkliga målen. 788 De centrala myndigheternas uppgifter 21.3.15Statliga bolag och fonder De statliga bolagen bedriver i många fall verksamheter som har stor betydelse för genomförandet av miljömålen. Det gäller till exempel kommunikationer och ägande av kultur- och naturtillgångar. Pensions- fonderna förvaltar mycket stora summor pengar. Det är angeläget att statliga verksamheter, oavsett formen för det statliga inflytandet, är föregångare i arbetet med att verka för miljömålens genomförande. De statliga bolagen styrs genom bolagsordningen och instruktioner till ombuden vid bolagsstämman. I de sammanhangen bör regeringen upp- märksamma miljöfrågor med anknytning till miljömålen. 22Myndigheternas arbete med miljömål för energi-, transport- och försvarssektorerna Tillgång till energi och transporter utgör vitala delar i samhällets grundläggande strukturer. Energi- och transportförsörjningen har varit avgörande för utvecklingen av vår basindustri. Energi behövs för att värma våra bostäder, transporter behövs för att samhället ska fungera och spelar en stor roll för människors fritid. Transporter och energi- användning bidrar emellertid till flera miljöproblem och trafikmyndig- heterna har arbetat med att sätta upp mål för sina verksamheter. Försvarets verksamhet påverkar miljön på flera olika sätt och kan därför anses vara sektorsövergripande i den meningen att den i stora delar använder samma typ av resurser som samhället i övrigt. och Försvarsmakten har föreslagit sektorsmål för energi- respektive försvarssektorn. Vi har valt att samlat redovisa trafik-, energi- och försvarsmyndigheternas arbete med mil- jömålen som exempel på hur sektorsmål kan samverka med våra förslag till delmål. bör fortsätta att utarbeta sektorsmål i enlighet med sina egna förslag. Prioriterade arbetsområden bör vara att minska effekterna av småskalig vedeldning, utarbeta metoder för restaurering av vattendrag, begränsa miljöeffekterna av förnybara energislag och verka för ökad energieffektivisering. har i sin rapport till regeringen övervägt och föreslagit sektorsmål inom så gott som alla miljökvalitetsmål. I sin rapport betonar myndigheten vikten av samverkan och att ha ett sys- 790 Myndigheternas arbete med miljömål för energi temperspektiv på miljökvalitetsmålen. Målen bör inte ses isolerat från varandra. Nedan ges en kort sammanfattning och kommentarer kring de mål som myndigheten har redovisat. förslag till sektorsmål: ·Ambitionen beträffande utsläpp från småskalig biobränsleanvänd- ning i tätorter bör vara att utsläppen per tillförd energienhet suc- cessivt ska närma sig dem från storskalig användning. ·Senast ska all förbränning av biobränsle i storleksordningen <10 MW ske i anläggningar som är miljögodkända eller uppfyller motsvarande prestanda, och som installerats och sköts på miljöriktigt sätt. avser att arbeta med fortsatt stöd för teknikutveckling, information och andra former så att alltid de mest gynnsamma produkterna väljs. har också tillsammans med och startat ett kartläggning av halten fina partiklar i tätortsluft. Vi anser att arbete inom detta område är mycket väsentligt för att uppfylla etappmålen i luft. Ett område som inte tar upp men som bör ingå i arbetet med att miljöanpassa den småskaliga vedeldningen är att utveckla kunskapen om bildning av cancerframkallande ämnen under förbrän- ningsprocessen så att utsläppen kan minskas. förslag till sektorsmål: ·Utsläpp av svavel. har de svenska utsläppen av svaveldioxid från energisektorn till luft minskat års nivå ·Utsläpp av kväveoxider. har de svenska utsläppen av kvä- veoxider till luft från energisektorn minskat års nivå ·Utsläpp av ammoniak. har de svenska utsläppen av ammo- niak till luft från energisektorn inte ökat jämfört med dagens nivå. Myndigheternas arbete med miljömål för energi 791 En handlingsplan för energisektorn skall utarbetas till , för att ytterligare stämma av och identifiera åtgärder för minskning av utsläppen av försurande ämnen. Etappmål för utsläpp av kväve- och svaveloxider redovisas i kap. 6. En summering av bidraget från delsektorerna energiomvandling, in- dustrin förbränning och bostäder och lokaler ger vid handen en längre gående procentuell reduktion än den som myndigheten har antagit. Delvis kan detta förklaras med att en revidering av industrins pro- cessutsläpp gjordes efter det att myndigheten lämnat in sin rapport. Vi välkomnar förslag till upprättande av handlings- program. I samband med det bör myndigheten sätta upp de mål som är tillräckliga för att våra förslag till etappmål ska nås. I likhet med har vi antagit att utsläppen av ammoniak från energisektorn inte ska öka. förslag till sektorsmål: ·Skogsskötselåtgärder som innebär avlastning av kväve, t.ex. bio- bränsleuttag i kombination med askåterföring, utnyttjas som en möjlighet till minskad kvävebelastning på skogsmark. ·Vid odling av energigrödor utnyttjas dessas möjligheter att minska näringsutlakningen från jordbruksmark. Rätt utformad produktion av biobränslen kan bidra till att minska utlakningen av vissa näringsämnen, främst kväve, från skogs- och jord- bruksmark. Användningen av dessa biobränslen bidrar således till mål- uppfyllelsen för Ingen övergödning. Det är viktigt att precisera när, var och hur de nämnda möjligheterna till minskad näringsutlakning ska tillämpas för att största effekt ska nås. De möjliga positiva effekterna behöver säkrare kvantifiering. anser att kväveavlastning bör utnyttjas i de delar av landet där kvävedepositionen är hög och det förekommer risk för läckage från skogsmarken men att en annan filosofi bör tillämpas i kvävefattiga skogar där de ekologiska riskerna med kväveackumulation är små. Vi stöttar förslag till fortsatt arbete. 792 Myndigheternas arbete med miljömål för energi ·Utsläpp av kadmium, bly och kvicksilver till luft och vatten i sam- band med el- och värmeproduktion ska minska . ·Minst av askan från förbränning av biobränslen skall ha sådana halter av metaller och radioaktivitet att spridning till skogs- mark och/eller är möjlig. ·Markförlagda blymantlade kraftkablar som tas ur bruk skall grävas upp och gå till materialåtervinning. ·Utsläppen av persistenta organiska föroreningar (POPs) till luft och vatten skall reduceras till nära noll. har inte närmare analyserat till vilken tidpunkt målen ska nås utan det är ett referat från . Vi har byggt vårt förslag om utfasning av särskilt farliga kemiska ämnen på förslag (M 1998:09) Nyproducerade varor ska bl.a. vara fria från kvicksilver samt kadmium och bly . Materialåtervinning av bly måste ske i slutna system.. Vi bedömer att askåterföring är en grundläggande åtgärd för att åstad- komma en hållbar utveckling inom skogssektorn. Vi välkomnar därför det arbete som utfört inom detta område. 22.1.5Levande sjöar och vattendrag förslag till sektorsmål: ·De skyddsvärda, helt oexploaterade, vattendragen skall kartläggas och bevaras. ·Skador på den biologiska mångfalden som fragmenteringen av vattensystemen inneburit (genom utbyggnad av vattenkraftverk) skall i möjligaste mån motverkas. ·Spridning av främmande arter och gener, som kan rubba den eko- logiska balansen i sjöar och vattendrag, skall förhindras. Vid utsättning av fisk i känsliga områden skall utsatt fisk vara av känt dokumenterat ursprung och fri från anmälningspliktiga sjukdomar. ·Verka för att förbättra naturvärden i redan utbyggda sjöar och vat- tendrag genom fysikaliska och biologiska åtgärder. 1 Hållbar energiframtid?, slutrapport från samarbetet för ett uthålligt elsystem (, , och ). Myndigheternas arbete med miljömål för energi 793 förslag innebär ingen kvantifiering av ambitions- nivån. Vi har tidigare föreslagit som ett etappmål att till 2010 har av värdefulla eller potentiellt värdefulla vattendrag restaure- rats. arbete inom detta område kommer att vara betydelsefullt för att nå etappmålet. Vi förutsätter därför att myndig- heten prioriterar denna uppgift och vidareutvecklar arbetet med att restaurera värdefulla områden. Så fort nuvarande forskningsprojekt – miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vattendrag är avslutat och resultatet stämts av mot kulturmiljövårdens intressen bör det operativa arbetet starta. förslag på sektorsmål: ·Torvmarker med höga naturvärden undantas från torvtäkt. Vid val av plats för torvtäkt skall förutom naturvårdsaspekten även klimat- aspekten beaktas. ·Återställande av torvtäkt görs så att en god avvägning nås mellan återställande som gynnar klimatmålet å ena sidan och god naturvård å den andra. diskuterar en möjlig strategi för det framtida torvbruket. Strategin innebär i korthet undantag från torvbrytning för alla myrar inom befintliga reservat eller som ingår i klass 1 i myrskyddsplan. I klass 2 bör vissa myrar kunna undantas från brytning om torvtäkter förläggs till marker med mycket energität torv per arealenhet. Nya täkter bör dels styras mot myrar som tidigare påverkats av dikning, vägdragning, äldre storskalig torvtäkt eller uppodling och dels mot sådana som kommer att påverkas av annan känd framtida exploatering såsom t.ex. bebyggelse eller vägdragning och som saknar speciella naturvärden (VMI klass 4 objekt). Vårt förslag överensstämmer i stort med . Vi har dock inte närmare specificerat klasserna enligt myrskyddsplanen, bl.a. därför att behovet av skydd behöver ses över vad gäller kulturhis- toriska värden. Vi har heller inte diskuterat frågan om energiutvinning. Denna fråga bör diskuteras vidare av sektorsmyndigheterna med utgångspunkt från de etappmål som vi lägger fram. 794 Myndigheternas arbete med miljömål för energi 22.1.7Hav i balans, levande kust och skärgård förslag till sektorsmål: ·Lokalisering av vindkraft bör ske med hänsyn till biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden ·De samlade lokaliseringsförutsättningarna för etablering av vind- kraftverk till havs bör utredas centralt, och olika områdens lämplighet för vindkraftsetablering bör klassificeras nationellt. anser att fysisk planering och tillstånds- hantering av vindkraftprojekt bör ske på en övergripande nivå, med en sammanvägning mellan elproduktionsintresset och naturintressen. Om- råden med särskilt bra potential ur elproduktionssynpunkt bör utpekas som särskilt lämpliga för vindkraft. På detta sätt kan känsliga och speciellt skyddsvärda områden helt undantas från utbyggnad av vind- kraft. En avvägning mellan den visuella lokala påverkan och den positiva påverkan ur regionalt och globalt perspektiv är viktig. De samlade lokaliseringsförutsättningarna för etablering av vindkraftverk till havs bör utredas centralt, och olika områdens lämplighet för vindkraftsetablering bör klassificeras nationellt. Syftet är att ge vägledning för kommunernas översiktliga planering, men också att förbättra kunskapsunderlaget för konkreta vindkraftsprojekt. anser också att det ofta saknas en hel- hetssyn på nationell nivå för lokalisering av vindkraft. Planeringen av vindkraftutbyggnaden kan förbättras genom en ökad samordning mellan myndigheterna. Samsynen för vad som är en lämplig placering av vindkraftverk måste öka. Myndigheter som hanterar planerings- och tillståndsärenden rörande vindkraft har ofta liten kunskap om vindkraft. Kunskaperna kan öka genom utvecklade planeringsverktyg och infor- mationsåtgärder. Vi delar myndighetens uppfattning beträffande utveckling av planer som ett medel att skapa förståelse mellan olika intressenter. Frågan om lokalisering m.m. av vindkraft har tagits upp i utredningen plats för vindkraften? (SOU 1999:75). Vi har inte tagit ställning till om det behövs en fortsättning på detta arbete. Myndigheternas arbete med miljömål för energi 795 förslag till sektorsmål: ·Aska från förbränning av trädbränslen skall ha sådana egenskaper att den kan återföras till skogsmark eller jordbruksmark för att sluta kretsloppen. Frågan om aska från biobränsle har behandlats under kap. 6 Bara naturlig försurning. Vi anser att det bör ankomma på skogsbruket att se till att uttag av stamved och skogsbränsle inte påverkar skogsmarkens långsiktiga produktionsförmåga till följd av bortförsel av viktiga mineralnäringsämnen. Kompensationsgödsling och återföring av aska bör ses som en nödvändig förutsättning för att på lång sikt upprätthålla skogens långsiktiga produktionsförmåga. Energisektorn har därvid ett ansvar att behandla askan så att den är lämpliga att återföra och se till att den är fri från radioaktiva eller andra skadliga ämnen. Både Skogs- styrelsen och har meddelat föreskrifter eller allmänna råd för återföring av aska. har också meddelat rekommendationer vid uttag av skogsbränsle och kompensationsgöds- ling. och bör arbeta vidare med frågan om återföring av aska till skogsmarken. Frågan om sektorernas delade ansvar och hur det ska fungera i det praktiska miljöarbetet bör särskilt studeras. föreslår inget särskilt sektorsmål. Odling av energiskog i görs i liten omfattning. Eventuella bidrag måste harmoniseras med . På kort sikt – – ses inget större behov av att öka energigrödor eller energiskog på den svenska åkerarealen. I ett geneerationsperspektiv kan åkerarealen komma att användas för produktion av energigrödor och energiskog. Vi anser att vid planering av energiodlingar bör hänsyn tas till land- skapets karaktär, kulturprägel, markförhållanden och biologi, utifrån de förutsättningar som gäller på den enskilda gården. Information till odlare är ett viktigt instrument. Vi förutsätter att fortlöpande för en dialog med ansvariga myndigheter, organisationer och andra aktörer för att bidra till ökad samsyn och förståelse för de krav de olika förutsättningarna medför. 796 Myndigheternas arbete med miljömål för energi ·Lokalisering av vindkraft bör ske med hänsyn till naturvård, kul- turminnesvård, fisket och friluftslivet. ·De samlade lokaliseringsförutsättningarna för etablering av vind- kraftverk i fjällen och i förfjällsområdet bör utredas centralt, och olika områdens lämplighet för vindkraftsetablering bör klassificeras nationellt. förslag om hänsyn överensstämmer i stort med kommitténs förslag. ·Utformning och lokalisering av energianläggningar, anslutande vägar och ledningar skall göras med hänsyn till landskap, växt- och djurarter, kulturlandskap, friluftsliv och boendemiljö. ·Material, konstruktioner och produkter som används vid produktion av el och värme samt vid lagring och distribution av energi skall i största möjliga utsträckning väljas så att återanvändning eller materialåtervinning är möjlig. Användningen av naturgrus skall minimeras av sektorns totala användning av grus. skall vara utpekade . ·Utvecklingen mot att i storstadsområden lägga ned friledning som kabel i mark bör fortsätta där det är lämpligt ur allmän synpunkt. förslag till sektorsmål har i viss mån behandlats under vårt förslag till etappmål för En god bebyggd miljö och vad gäller risk för effekter av elektromagnetiska fält under Säker strålmiljö. Förlagen till sektorsmål ligger i linje med våra förslag. Målet om naturgrus är inte tidsatt.