sou · GOB353d2 · 2001-01-01 00:00:00 — En av företrädarna uttryckte att med 10–framförhållning har man hittat en lämplig omställningstid som det här gamla tröga systemet klarar av. Det framhölls dock att 10–inte är någon för industri med stora fasta anläggningar. Utredningens förslag går i linje med branschernas visioner för sitt arbete, t.ex. stämmer flera av grundidéerna i förslagen väl överens med kemiindustrins åtaganden inom Ansvar & Omsorg. En konsekvens av detta är att medvetna företag som är tidigt ute kan vinna marknads- andelar. Utredningen har haft kontakt med . Bedömningen är att konsekvenserna för gummiindustrin inte blir allt för drastiska. Kompetensen inom företagen för att bedöma vilka ämnen som faller för kriterierna och för att söka alternativ är ganska god. I kan man tänkas inkludera idéer liknande utredningens förslag i sina policydokument. Mognaden i sådana här frågor varierar dock mellan olika länder. Ett par ämnen har av flera branscher tagits upp som problematiska om de faller inom utfasningskriterierna. Exempel på dessa befarade pro- blem är bitumen, som håller ihop gruset i asfalt, och hydrazin, som används som rostskyddsmedel i vissa fjärrvärmesystem. Hydrazin till- förs i vattnet som cirkulerar. Fjärrvärmesystemen där hydrazin används är redan byggda och avsedda att användas . Det är troligt att det även finns andra ämnen, som faller inom utfasningskriterierna, som har sådana funktioner i samhället att en längre omställningstid än behövs innan de kan ersättas. I det sammanhanget finns anledning att peka på att utredningen också föreslår vissa möjligheter till undantag från utfasningskriterierna. Konsekvenser av utredningens förslag 355 Konsekvenser för människors hälsa Genom att avveckla användningen av ämnen som kan ge upphov till cancer, mutationer, fortplantningsstörningar eller andra skador på människor förbättras förutsättningarna för en god hälsa hos människor. Förutom det direkt positiva värdet av ökad livskvalitet för de människor som tack vare åtgärderna slipper sjukdom, gör samhället även en vinst genom minskade sjukvårdskostnader. Svårigheterna med att kvantifiera den typen av samhälleliga vinster är många. Bland annat är det svårt att skilja ut skadeverkningarna av ett enskilt ämne från effekterna av allt annat som en individ exponeras för. En annan svårighet är att värdera en individs hälsa i ekonomiska termer. I (SOU 1996:124) redovisas ett antal olika metoder för att sätta prislappar på människoliv, men med den kunskapsbrist som råder finns inga möjligheter för utredningen att göra en uppskattning av förslagens hälsokonsekvenser i ekonomiska termer. 10.3.4Konsekvenser av våra förslag om metaller Återvinning av metaller är i sig materialbesparande, och också energisparande. Ofta är återvinningen lönsam. För vissa metaller är dock återvinningen låg eller obefintlig. Att skapa system för åter- av dessa kan vara förknippat med vissa kostnader. Vi pekar i våra förslag i kapitel 7.4.3 på att bättre statistik behövs innan mål för återvinning av enskilda metaller kan ställas upp. Forskning och utveckling behövs också för att kunna bygga upp effektiva återvinningssystem – främst för de så kallade nya metallerna. Vi kan inte beräkna kostnaderna för ökad återvinning. I ett långsiktigt perspektiv, om efterfrågan på metaller är eller sjunker och om många länder inför ökad återvinning, kan ökad åter- innebära minskad gruvbrytning. Detta får då konsekvenser för gruvnäringen. 356 Konsekvenser av utredningens förslag Nya gränsvärden för metaller i slam Nya gränsvärden i slam kan få konsekvenser på flera håll i samhället. Konsekvenser i form av ökade kostnader för att omhänderta slam med för höga metallhalter, och eventuellt rena det, måste ställas i relation till de ekonomiska och ekologiska konsekvenser som det innebär om slam med höga metallhalter läggs på och marken därmed med tiden blir obrukbar. Utredningen menar att konsekvenserna av att införa nya gränsvärden måste preciseras av , som en del i det uppdrag som vi föreslår i avsnitt 7.4.1. Exponeringsbegränsande åtgärder för koppar, zink, krom och nickel Utredningen anser att parallellt med arbetet inom EU bör verka för att nedbringa exponeringen från de användningsområden för koppar, zink, krom och nickel som ger störst diffus spridning (se avsnitt 7.4.2). Industrin bedriver kontinuerligt ett utvecklingsarbete för att ta fram nya och bättre produkter. Detta arbete är ett viktigt led för att begränsa spridningen av ovan nämnda metaller. För vissa av de områden där metallerna används behöver forskningen förstärkas med ytterligare resurser. Avveckling av kvicksilver, kadmium och bly När det gäller kvicksilver, kadmium och bly har ställningstagandet om avveckling funnits . Konsekvensbedömningar av avvecklingen har redan gjorts av myndigheter och av regeringen. Vi hänvisar därför till propositionerna Svenska Miljömål (1997/98:145) och En god livsmiljö (prop. 1990/91:90) samt Kemikalieinspektionens rapport i – redovisning av ett regeringsuppdrag (Kemikalieinspektionen, 1998). 10.4Finansiering av utredningens förslag Med anledning av utredningens tilläggsuppdrag (se avsnitt 10.3.1) har utredningen inte gjort någon närmare analys av vilka kostnader för offentliga organ som kan uppstå som en följd av utredningens förslag. Därför kan utredningen heller inte lämna några finansieringsförslag utan återkommer till detta i redovisningen av tilläggsuppdraget. Konsekvenser av utredningens förslag 357 har, enligt regeringsbeslut fått tilläggsuppdrag att göra en översyn av Kemikalieinspektionens framtida inriktning, verksamhet och resurser med beaktande av regler, miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö samt utvecklingen på kemikalieområdet inom EU och internationellt. Utifrån slutsatserna av översynen skall utredningen även lämna förslag till framtida omfattning och inriktning av Kemikalieinspektionens verksamhet samt lämna förslag till hur Kemikalieinspektionens verksamhet skall finansieras. Därför görs ingen närmare analys av dessa kostnader i detta betänkande. En god livsmiljö. Regeringens proposition 1990/91:90. Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansieringen. Regeringens proposition 1999/2000:81. Regeringens proposition 1997/98:45. Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart . Regeringens proposition 1997/98:145. Bättre klimat, miljö och hälsa med alternativa drivmedel. En hållbar kemikaliepolitik. Framtidens miljö – allas vårt ansvar. Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen. Betänkande av Miljövårdsberedningen. Handel och miljö - mot en hållbar spelplan. Betänkande av Miljövårdsberedningen. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Förslag till nationellt handlingsprogram. Rapport från Miljövårdsberedningen. 360 Litteraturreferenser SOU 2000:53 Betänkande av utredningen gällande konsumentinformation om dagligvaror. Betänkande av 2000. luft på väg. Sustainable - a success story. & Duus, U. (1999) Mindre gift på drift. Rapport från inom ramen för skärgårdsuppdraget. Allanou, R., , , Y. (1999) Public availability of data on EU high production volume chemicals. , , , I-21020 Ispra (VA), , EN. Ardesjö, A. (1997) Förslag till inarbetande av substitutionsprincipen i direktiv /414/EEG, Kemikalieinspektionen dnr 240-64-97. Bergbäck, B. & , K. (1994) Metaller i stad och land – kretslopp och kritisk belastning. Bergbäck, B., , K. & Mohlander, U. (2000) – Review and Conclusions. A case study of . Beyer, A., , D., Matthies, M., , F. & , E. (2000) Assessing long-range transport of persistent organic pollutants. Environmental Science and Technology, 34: 699-703. Braunschweiler, H. & Koivisto, S. (2000) Fate and effects of chemicals in the Nordic environment related to the use of biocides. Final manuscript, version 2.0, 2 2000. , Chemicals Division. (1998) Pesticides in water – regulation, science and perception. Föredrag vid 2nd International Conference on Pesticides and Their Impact on SOU 2000:53 Litteraturreferenser 361 the Aquatic Environment, , , 17-18 Mars (IBC Global CEFIC (1999) Confidence in chemicals, issue 1. CEFIC (1999) Facts and figures, . Chernyak, S.M, , C.P. & McConnell, L.L. (1996) Evidence of currently used pesticides in air, ice, fog, seawater and surface microlayer in the and Chukchi Seas. on the Classification and Labelling of Dangerous Substances (1999) Setting specific concentration limits for carcinogens in annex I of directive 67/548/EEC. Inclusion of potency considerations. (1998) Vattentemperaturer i sjöar, sommar och vinter – resultat från mätningar. Hydrologi Nr 74, . EPA (1998) Chemical hazard data availability study. What do we really know about the safety of high production volume chemicals?. prepared by EPA´s Office of Pollution Prevention and Toxics. EPA (1999a) Category for Persistent, Bioaccumulative, and Substances. Federal Register 4, 1999, Volume 64, Number 213. EPA (1999b) Persistent Bioaccumulative Toxic (PBT) Chemicals; Proposed Rule. Federal Register January 5, 1999, Volume 64, Number 2. FRN (1998) Toxikologisk miljöforskning. Behovsanalys för den nya kemikaliepolitiken. FRN Rapport 1998:23. , , , J. & Uhlén, B. (1997) Kartläggning av bekämpningsmedelsrester i yt-, grund-, och regnvatten i 1985-1995. Resultat från monitoring och riktad provtagning. Ekohydrologi 42, SLU, . (1972) The PCB story. Ambio, 1:123-131. , , , I., & . V. (2000) En framtida nationell materialflödesstatistik – användning av naturresurser, substanser och kemikalier i produktion och konsumtion. Kemikalieinspektionen (1998) Kvicksilveravvecklingen i - redovisning av ett regeringsuppdrag. Rapport 5/98. Kemikalieinspektionen (1999) Miljökvalitetsmål 12, Giftfri miljö, Redovisning av ett regeringsuppdrag om miljömål, Best.nr. Kemikalieinspektionen (2000) Underlag för fördjupad prövning. Kemikontoret (2000a) Facts and figures på internet, /Kemikontoret/indu.htm (). Kemikontoret (2000b) Skrivelse till , dnr 2000:64. KOM (1999a) Gemenskapens stategi för endokrinstörande ämnen: en grupp ämnen som misstänks störa hormonsystemen hos människor och djur. Meddelande från kommissionen till rådet och , KOM(1999)706 slutlig. KOM (1999b) Miljön i : Vilka är riktlinjerna för framtiden? En helhetsbedömning av Europeiska gemenskapen handlingsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat Mot en hållbar utveckling. Meddelande från kommissionen, KOM(1999)543 slutlig. , och (1998) Miljö, handel och konkurrens - spelregler för effektiva marknader. 1998:2 / rapportserie 1998:1 / , . 025 - 1998, . (1995/96) Konsumenten och miljön, rapport /96:13. Kretsloppsdelegationen (1997) Producentansvar för varor. Förslag och idé. (1999) Pesticides in the environment – atmospheric deposition and transport to surface waters. Doktorsavhandling, , Acta Universitatis Agriculturae Sueciae, Agraria 162. (2000) Organochlorines and bone. (1989) Some fundamental relationships between metal toxicity in freshwater, physico-chemical properties and background levels. The Science of the Total Environment, 87/88 (1989) 365-380. & , K. (2000) Förekomst och gradering av 55 olika grundelement i den svenska miljön. (under sammanställning) (1997) Air and soil temperatures in Europe. By contract from Inspectorate, , . , Spatial Planning, and Environment (1998) European inspektion project Solid Enforcement of Substances in Europé (), Final report, , 1998. Ministry of housing, spatial planning and the environment (1999) A New Policy on Existing Substances. Plan of Action for the period – . MITF (1998) Gruv- och metallindustrin, underlagsmaterial. Metal Information Task Force, 12/1 1998. & , K. (1994) Regional temperature and radiation and their adjustment to horisontal and inclined land. Studia Forestalia Suecica, 194. (1997) Slutförvar av kvicksilver. (1998) Organiska miljögifter. Ett svenskt perspektiv på ett internationellt problem. Monitor 16, förlag. (1999a) Information till allmänheten om användning och utsläpp av farliga kemikalier. , Dnr 619-4256-98. (1999b) Kemikalieanvändning i förändring, Plan för kemikaliearbetet – Slutrapport, Rapport 4983. (1999c) Nytt program för miljöövervakning. (1999d) Producenters ansvar för varors miljöpåverkan – underlag till en miljöanpassad produktpolitik Rapport 5043. (1999e) System med indikatorer för uppföljning av miljökvalitetsmålen. (1999f) Val av åtgärder. () Åtgärdsprogram för insamling av kvicksilver. och Kemikalieinspektionen (1999) Att finna farliga flöden. Kemikalier i samhället. News (1999) En ny strategi för riskbedömning och riskhantering av kemikalier. Ett forskningsprogram finansierat av MISTRA, , och Kemikalieinspektionen. & Meironyté, D. (2000) Certain organochlorine and organobromine contaminants in Swedish human milk in perspective of past 20–30 years. Chemospere 40(2000) p.111-1123 Norstrom, R.J. (1998) Analysis of swedish environmental toxicological research. I: FRN (1998) Toxikologisk miljöforskning. Behovsanalys för den nya kemikaliepolitiken. FRN Rapport 1998:23. , , , B., , B., , H. & Klasson-Wehler, E. (1998) Endocrine disrupting substances. Impairment of reproduction and development. , B.D., Pennington, D.W., Eckley, N. & Boetling, R.S. (1999) Screening for persistent organic pollutants: techniques to provide a scientific basis for POPs criteria in international negotiations. Environmental Science and Technology, 33:3482-3488. Rudén, C & , S-O (2000). Improving Incentives for Toxicity Testing. Manuskript, Filosofigruppen, KTH. Seppälä, T. (1999) Using effective temperature sums in risk assessment of pesticides. Abstract (). SFT (2000) Om Obs-listen. SFT-fakta, TA-nummer 1709/2000. Statens forurensningstilsyn, . Sijm, D., Hulzebos, E. & Peijnenburg, W. (1999) Estimating the PBT-profile. RIVM report 601503 016. RIVM, P.O.Box 1, NL-3720 NA Bilthoven, the . , S., Bencko, V., , M., , A. & , L. (1999). Environmental health in the Baltic region - toxic metals. Scand J Work Environ Health 1999;25 suppl 3;40-64. SLU (1999) Report for the Faculty Theme: Biological' waste in circulation between urban and rural areas. Biology and flow of energy and material', final report for 1994-1999. SLU, Dept. Sternbeck, J. & , P. (1999) Nya metaller och metalloider i samhället. IVL- rapport 1332. Skrivelse till dnr 200:45. TGD (1996) Technical Guidance Document in support of the Commission Directive 93/67/EEC on risk assessment for new substances and Commission Regulation (EC) No 1488/94 on risk assessment for existing substances. ECB, Ispra, . (1992) Critical concentrations of heavy metals in the mor horizon of swedish . Utne-Skaare, J. (1999) Kan de nationella och internationella miljömålen för organiska miljögifter uppfyllas med nuvarande kompetens och resurser? Rapport från , Ledningsgruppen för projektområdet Persistent Organic Pollutants, POP. WWF (1999) Chemical trespass: a toxic legacy. En rapport från WWF-UK, .