sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta ä r under fö rutsä ttning att industri-, el- och vä rmeproduktionen betalar av den allmä nna koldioxidskatten. Det innebä r att industrin skyddas med hjä lp av en nedsatt koldioxidskatt i en liknande utsträ ckning som . Fö r nä rvarande på gå r en ö versyn av energiskattesystemet inom med ns modell som underlag. Tabell 5.1 Makroekonomiska effekter vid införandet av Kyotoprotokollet Nuvarande energiskattesystem, reformerat energiskattesystem samt utslä ppshandel -7,3 -6,3 -6,9 -7,6 -8,1 -0,3 -5,3 skattesats3 ö re/kg -9,1 -9,1 -9,1 -9,1 -9,1 -0,3 -7,1 Anm: Kostnaderna och de minskade koldioxidutslä ppen ä r uttryckta i fö rhå llande till det basscenario dä r Kyotoå tagandet ej infö rs. 1Procentuell andel av den generella koldioxidskatten som bland annat industrin betalar. 2Antagna priser fö r utslä ppsrä tter per ton koldioxidutslä pp. 3Generell koldioxidskattesats som krä vs fö r att uppnå begrä nsningen. 4Koldioxidskatten ersä tts i detta fall av en utslä ppsrä tt med priset 55 ö re per kg koldioxidutslä pp. Kä lla: Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen –[1999b]. Om internationell handel med utslä ppskvoter utnyttjas blir kostnaderna ä nnu lä gre. Det finns ä ven andra studier som har gett liknande resultat. Bohm har konstaterat att ä ven en marknad fö r utslä ppskvoter inom skulle kunna ge avsevä rda kostnadsbesparingar.20 Fö r nä rvarande på gå r fö rhandlingar inom det internationella klimatarbetet om utformningen av en internationell utslä ppshandel. I , liksom i 20 Bohm, P. [1997]. 136 En hå llbar tillvä xt Lå ngtidsutredningen flera andra lä nder, på gå r en utredning om mö jligheterna att infö ra så dan handel.21 Kostnaderna ö kar dä remot vid inhemsk handel med utslä ppskvoter jä mfö rt med nuvarande energiskattesystem på grund av att de nedsä ttningsregler som tillä mpas fö r den exportutsatta energi- intensiva industrin antas upphö ra. gä ngse uppfattning om kostnadseffektivitet, vilken innebä r att reduktion nå s billigast om marginalkostnaden ä r lika i alla sektorer. Detta uppnå s om inga branscher sä rbehandlas. Att kostnaderna minskar nä r den exportintensiva industrin få r en gynnsammare behandling beror på att kostnaderna mä ts i termer av fö rä ndrad BNP, dä r ä ven fö retagens intä ktssida avspeglas. produktivitet ä n andra branscher som efterfrå gan ä r priskä nslig. Vid ö kade skatter eller andra på lagor minskar dä rfö r produktionen i den exportintensiva industrin och detta sker till fö rmå n fö r branscher med lä gre produktivitet. Utan nå gon form av sä rbehandling av den exportintensiva industrin ö kar kostnaderna mä tt i termer av BNP-fö rä ndring. Det kan också tillä ggas att det ä ven av rena miljö skä l kan motiveras att vissa branscher sä rbehandlas, eftersom det annars kan finnas en risk att produktionen fö rlä ggs utomlands och sker med hjä lp av mer miljö stö rande teknik eller brä nsleanvä ndning. Vä rldsmarknadspriserna antas i modellsimuleringarna vara ofö rä ndrade. Detta skulle kunna tolkas som att omvä rlden inte vidtar nå gra å tgä rder fö r att minska koldioxidutslä ppen. Det ä r inte sä rskilt troligt med tanke på de utslä ppsbegrä nsningar olika lä nder har stä llts infö r inom ramen fö r de internationella klimatfö rhandlingarna. Dä remot har omvä rlden relativt lå ga marginalkostnader fö r minskning av koldioxidutslä pp jä mfö rt med . Vä rldsmarknadspriserna skulle dä rfö r troligen inte stiga så mycket om omvä rlden fö retar å tgä rder fö r att minska utslä ppen. I ns fö rslag anvä nds en modell fö r att beskriva effekterna av en prishö jning av energivarorna på vä rldsmarknaden.22 Resultaten ger visst stö d å t att kostnaden fö r miljö politiken i på verkas av vad som hä nder internationellt. Om Kyotoprotokollet tas på allvar i omvä rlden och dä rmed priserna på fossilbaserad energi stiger, skulle detta innebä ra att kostnaderna blir lä gre i ä n om inte en så dan fö rä ndring sker i omvä rlden. ä r så dana prisfö rä ndringar Lå ngtidsutredningen hå llbar tillvä xt 137 mycket svå rbedö mda, vilket kan motivera antagandet om ofö rä ndrade vä rldsmarknadspriser. Fö r att avgö ra om de kostnader modellen indikerar kan betecknas som små eller stora borde dessa jä mfö ras med den nytta eller vinst som uppstå r om klimatfö rä ndringen hejdas eller minskar. Det ä r dock mycket svå rt att gö ra så dana klimatfö rä ndringen eftersom omfattningen av miljö hotet i form av uppvä rmning ä r osä kra. bö r också ses i ljuset koldioxidbegrä nsningar efter å r 2012. De effekter som redovisats av modell kommer dä rfö r troligen att fö ljas av ytterligare omstä llningar. Kostnaderna bö r också ses mot bakgrund av att det i modellen antas att kostnadseffektiva styrmedel –skatter och utslä ppshandel –anvä nds. Om det i praktiken skulle finnas ett motstå nd mot att genomfö ra koldioxid- skattehö jningar eller mot att anvä nda utslä ppshandel kommer inte samma kostnadseffektivitet att uppnå s, med hö gre totalkostnader som fö ljd. Slutligen kan det tillä ggas att det finns mer lä mpade må tt ä n BNP som kan anvä ndas fö r att utvä rdera de olika styrmedelsvalen. Det finns andra tekniker att anvä nda som i hö gre utsträ ckning visar på de vä lfä rds- fö rä ndringar som uppstå r som en fö ljd av t ex val av styrmedel. I det fallet skattas det s k konsumentö verskottet. Så dana må tt kan också få nga in fö rdelningseffekter. 5.2.2Sveriges miljö tillstå nd å r 2015 Utifrå n modell ä r det mö jligt att ä ven dra vissa om de troliga fö rä ndringarna miljö ns tillstå nd som blir med och utan tillä mpning Miljö ns tillstå nd i på verkas dessutom av hur andra lä nder lyckas med sina miljö satsningar, eftersom fö roreningar sprids ö ver nations- grä nserna. Detta få ngas inte upp i modellen. Av de femton miljö må l som har fastslagits av gå r flera att relatera till modellen. De fastslagna miljö må len ä r: luft, 2. Grundvatten av god kvalitet, 3. Levande sjö ar och vattendrag, 4. Myllrande vå tmarker, 5. Hav i balans samt levande kust och skä rgå rd, 6. Ingen ö vergö dning, 7. Bara naturlig fö rsurning, 8. Levande skogar, 9. Ett rikt odlingslandskap, 10. Storslagen fjä llmiljö , God bebyggd miljö , 12. Giftfri miljö , 13. Sä ker strå lmiljö , Skyddande ozonskikt, 15. Begrä nsad klimatpå verkan. 138 En hå llbar tillvä xt Lå ngtidsutredningen Med Kyotoå tagandet minskar ö kningstakten av klimatpå verkande gaser vä sentligt. Hur detta på verkar miljö ns tillstå nd i form av en minskad ä r omö jligt att bedö ma, eftersom sambandet mellan och miljö tillstå nd ä r osä kert. Dessutom ä r vä xthus- effekten ett globalt miljö problem och bestä ms till stö rsta delen av hur andra lä nder agerar. och kvä veutslä ppen fullfö ljs genom inhemska å tgä rder. ovisst, eftersom fö rsurningen skapas av utslä pp frå n andra lä nder. Ö kande utslä pp på verkar ä ven luftkvaliteten och den bebyggda miljö n. En gynnsammare utveckling fö r dessa miljö må l kan fö rutspå s med Kyotoå tagandet. Jordbruksproduktionen fö rvä ntas inte ö ka de nä rmaste decennierna, varfö r denna sektors på verkan på grundvattnet kan komma att minska. Tillsammans med en svagt ö kande fiskesektor talar detta fö r minskade belastningar på sjö ar och vattendrag samt på hav, kust och skä rgå rd. Genom jordbrukets minskande produktion krymper också odlings- landskapet. leder detta till att fosfortillfö rseln minskar till de olika ekosystem som berö rs av ö vergö dning. Skogsbruket kommer att ha en mycket svag utveckling enligt simuleringarna. Biobrä nsleanvä ndningen ö kar dä remot mer med Kyotoå tagandet ä n utan, vilket på verkar skogens tillstå nd. Må nga av de sektorer som anvä nder sig av kemikalier vä xer fortare ä n ekonomin som helhet i modellen. Det ä r svå rt att dra nå gra generella slutsatser om det innebä r att också tillfö rseln av giftiga ä mnen samhä llet ö kar. Detta eftersom miljö politiken inriktas på ersä tta farliga ä mnen med mindre farliga. Sammanfattningsvis kommer miljö ns framtida tillstå nd i att bero på en rad faktorer: om Kyotoå tagandet uppfylls eller inte och den svenska miljö politik som fö rs i ö vrigt, inriktningen på miljö politiken i andra lä nder samt i vilken utsträ ckning ny teknik och ett annorlunda brä nsle- och materialval kan minska på verkan på miljö n. Det finns också en risk att å tgä rder fö r att fö rbä ttra miljö kvaliteten inom ett visst områ de en fö rä mrad miljö i nå got å tgä rder. I avsnitt 5.1.2 konstaterades att utvecklingen under senare å r har gå tt i en riktning mot en minskande utslä ppsintensitet i produktionen. Med en tillvä xt som skapar resurser bland annat fö r att utveckla ny miljö vä nligare teknik bö r det också finnas fö rutsä ttningar fö r fö rä ndrade produktionsmö nster och dä rmed en god miljö . En hå llbar tillvä xt 139 5.3Vad ä r en hå llbar utveckling? I avsnitt 5.1 visades att ekonomisk tillvä xt och miljö kvalitet inte behö ver stå i motsatsfö rhå llande till varandra på lä ngre sikt utan också kan vara ö msesidigt beroende faktorer. kan en reduktion av koldioxid- utslä ppen komma att få negativa effekter på BNP-utvecklingen på kortare sikt. Begreppet hå llbar utveckling har lanserats i svensk politik som en utveckling som sker med hä nsyn till miljö ns fö rutsä ttningar. Nä r introducerade begreppet i rapporten r gemensamma framtid var definitionen dä remot bredare.23 Kommissionen betonade att en hå llbar utveckling inrymmer ekonomiska, sociala, kulturella och ekologiska aspekter. Fö r att begreppet skall vara anvä ndbart i praktiken bö r begreppets innebö rd klargö ras. Det behö ver inte innebä ra att en hå llbar utveckling skall definieras på samma sä tt ö verallt och i alla sammanhang. I bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen behandlas en rad frå gor som ä r av betydelse fö r att kunna bedö ma om ett land som helhet har en hå llbar utveckling. I bilagan presenteras också en ansats fö r att bedö ma om utveckling kan anses vara hå llbar. Ä ven i detta arbete stå r den ekologiska dimensionen i fokus, eftersom forskningen kring begreppet som fö ljt i spå r har haft denna tyngdpunkt. De andra aspekter som uppmä rksammades i kommissionens rapport borde få en mer framträ dande roll om begreppet skall vara meningsfullt. I praktiken må ste i olika sammanhang avvä gningar ske dä r ekologiska så vä l som ekonomiska, sociala och kulturella faktorer beaktas. 5.3.1Ett fö rsö k till definition En hå llbar utveckling beskrevs av som en utveckling som tillfredsstä ller dagens behov utan att ä ventyra kommande generationers mö jligheter att tillfredsstä lla sina behov . I kommissionens rapport presenterades ingen operationell definition av begreppet, vilket har lett till att olika tolkningar har gjorts. Bland dessa kan två huvudtolkningar urskiljas. Den ena tolkningen innebä r att vä rdet på samhä llets samlade kapital per person inte få r minska, vilket fö rutsä tter att olika typer av kapital (naturkapital, realkapital samt humankapital) kan ersä tta varandra. De frä msta argumenten fö r detta synsä tt ä r att teknikutvecklingen mö jliggö r substitution mellan olika kapitalsorter och rening av utslä pp. 23 Hä gerhä ll, H. (red.) [1989]. 140 En hå llbar tillvä xt Definitionen tillå ter också ä ndliga resurser att minska. tolkningen betonar bibehå llandet av enskilda kapitalsorter, t ex miljö - Med miljö resurser avses luft, vatten, skogseko- systemet och jordbruksekosystemet. Med naturresurser avses så dana resurser som utvinns fö r ekonomisk , t ex metaller, fossila brä nslen, fisk, vilt samt bä r och svamp. De frä msta argumenten fö r denna tolkning ä r att substitution mellan kapitalsorter inte ä r mö jlig i alla situationer. Det rå der dessutom stor osä kerhet om effekterna av ytterligare belastning på miljö n och vilka resurser som framtida generationer skulle vilja att nuvarande generation bevarade å t dem. Den fö rstnä mnda tolkningen anvä nds hä r som utgå ngspunkt fö r en diskussion om begreppet hå llbar utveckling. Definitionen av en hå llbar utveckling ä r att vä rdet av samhä llets samlade kapital per person, vilket bestå r av realkapital, humankapital, samt miljö - och naturkapital, inte minskar ö ver tiden. Om effektiva marknader fö r samtliga miljö - och naturresurser kunde skapas dä r ä ganderä tter fanns definierade och priset på dessa resurser speglar samhä llets alla nutida och framtida kostnader fö r att anvä nda resurserna, skulle utnyttjandet anpassas till vad som ä r lå ngsiktigt hå llbart. I praktiken ä r detta omö jligt eftersom en faktorer, som framtida teknik och framtida preferenser, ä r svå ra utifrå n dagens kunskap ä ndå fö rsö ka å stadkomma mer priser ä r å tgä rder som ä r grundlä ggande fö r att skapa en hå llbar utveckling. Finns det mot bakgrund av detta skä l att ange sä rskilda bivillkor, som anger att vä rdet eller volymen av natur- och miljö resurser inte få r minska under en viss kritisk nivå ? Ett argument fö r detta ä r att resurser, som luft och vatten, knappast kan ersä ttas med nå gon annan resurs och att det dä rmed ä r befogat att fö rsä kra sig om att kvaliteten på dessa resurser inte blir fö r lå g. Svaret på frå gan ä r dock i princip nej. Under fö rutsä ttning att priser och ä ganderä tter kan upprä ttas fö r samtliga natur- och miljö resurser och lö pande revideras kommer fö rä ndrade vä rderingar att fö rhindra att resurserna anvä nds i stö rre utsträ ckning ä n vad som ä r samhä llsekonomiskt ö nskvä rt. I praktiken kan det ofta vara svå rt att vä rdera natur- och miljö resurser, å tminstone i de fall dä r marknader saknas fö r dem. Mö jliga tillvä gagå ngssä tt ä r att uppskatta undvikandekostnader och skadekostnader eller att med hjä lp av betalningsviljestudier faststä lla resursernas vä rde. Under fö rutsä ttning att en vä rdering av resursen ä ndå kan gö ras och omsä ttas i ett pris kvarstå r problemet att avlä sa fö rä ndringar i vä rderingen ö ver tiden om denna fö rä ndras snabbt. Om definitionen av hå llbar utveckling skall kunna utgå ifrå n vä rdet av samhä llets samlade kapital må ste vä rderingsfö rä ndringar kunna avlä sas. Om vä rderings- fö rä ndringarna sker i lå ngsam takt ö ver tiden kan dessa fö rä ndringar En hå llbar tillvä xt 141 få ngas upp i regelbundna betalningsviljestudier, men en så dan process ä r givetvis betydligt trö grö rligare ä n att avlä sa en vä rdering i ett pris på Så ledes kan nå gon form av kritiska nivå er vara befogade, som nivå på skada, alternativt en utslä ppsnivå , eftersom en så dant ö verskridande skulle ohå llbar situation (se vidare bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen). Nya styrmedel, som handel med utslä ppskvoter och olika resurser, diskuteras fö r nä rvarande, bland annat inom ramen fö r internationella fö rhandlingar om minskning av vä xthusgaser. Detta innebä r att ett pris på utslä ppsrä tter etableras och lö pande avger en implicit vä rdering av miljö resurserna. I den må n detta styrmedel kan anvä ndas kommer problemet med efterslä pande information om vä rderingar av miljö - resurserna att kunna avhjä lpas. Behovet av att faststä lla en kritisk nivå eller ett må l kvarstå r dock fö r att handeln ö verhuvudtaget skall komma till stå nd. 5.3.2Gå r det att mä ta om utvecklingen ä r hå llbar? Det å terstå r att identifiera ett lä mpligt må tt som skulle kunna anvä ndas fö r att avgö ra om utvecklingen ä r hå llbar. Detta lå ter sig inte gö ras på nå got enkelt sä tt. Ett antal må tt har fö reslagits som alla inrymmer vissa teoretiska och empiriska svagheter.24 Ett av de mer intressanta fö rslagen utgå r frå n nationalrä kenskapernas inkomstmå tt nettonationalprodukten (NNP). Det kan visas att NNP under vissa fö rutsä ttningar kan tolkas som den maximala konstanta konsumtion som ä r mö jlig utan att konsumtionen minskar i framtiden.25 En rad faktorer utelä mnas frå n må ttet, bland annat fö rä ndringar i naturkapital samt vä rdet av uppkomna miljö skador. Genom att korrigera det gä ngse NNP-må ttet fö r dessa och liknande faktorer kan det justerade må ttet anvä ndas som ett underlag fö r att bedö ma om ett land har en hå llbar utveckling eller inte. Den justerade nettonationalprodukten bö r defineras som: Justerad NNP = konsumtion + vä rdet av nettofö rä ndringar av realkapital + vä rdet av nettofö rä ndringar i naturkapitalstocken - vä rdet av miljö skador + handelsbalansnettot 24I Bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen –[2000a], diskuteras ä ven ett antal alternativa må tt på hå llbarhet. 25Detta gä ller i frå nvaro av fö rvä ntade tekniska framsteg och under fö rutsä ttning att nyttofunktionen ä r linjä r. 142 En hå llbar tillvä xt Den justerade nettonationalprodukten har liksom andra fö reslagna må tt vissa svagheter.26 Fö rutom att det finns mä tproblem, finns det ä ven vissa invä ndningar av mer teoretisk karaktä r mot att anvä nda må ttet som ett må tt på hå llbarhet.27 Nå got som ä ndå talar fö r att anvä nda må ttet ä r att det baseras på ett vedertaget ekonomiskt må tt. Justering av må ttet riktar uppmä rksamheten till hur nettonationalprodukten kan utvecklas så att den ä ven inkluderar varor och tjä nster som inte få r ett synligt pris på marknaden. Nettonationalprodukten, liksom brutto- nationalprodukten, har också kritiserats just utifrå n att så dana vä rden inte inkluderas. Det finns i goda fö rutsä ttningar att berä kna en justerad nettonationalprodukt. Nettonationalprodukten har sin grund i national- rä kenskaperna och under de senaste å ren har ett omfattande arbete bedrivits i fö r att sammanstä lla miljö rä kenskaper.28 Arbetet sker vid Statistiska centralbyrå n, som ansvarar fö r att fö rbä ttra och komplettera miljö statistiken, och , som ansvarar fö r forskning och utveckling av monetä ra miljö rä kenskaper, samt vid Naturvå rdsverket. 5.3.3Miljö justerad nettonationalprodukt fö r Vid vä rderingar av miljö resurser ä r strä van att, så lå ngt det ä r mö jligt, få nga in resursernas hela bidrag till vä lfä rden. Miljö n bidrar med resurser till produktionen, men ö kar också på andra sä tt mä nniskors vä lfä rd. En god miljö leder till att t ex friluftsliv kan utö vas, medan en då lig miljö kan leda till fö rsä mrad hä lsa, vilket ä ven kan leda till en fö rsä mrad fö rmå ga till arbete. Forskning inom områ det har resulterat i att ett antal metoder har utvecklats fö r att vä rdera miljö n. Dessa kan anvä ndas fö r att t ex utvä rdera projekt, men också fö r att utveckla miljö rä kenskaper. Fö r att kunna mä ta miljö ns tillstå nd och ta med resultaten i må ttet på miljö skador, dels (eller underutnyttjande) av natur- 26Det har frå n vissa hå ll också framhå llits att lö nesumman skall dras av om syftet ä r att detta skall utgö ra ett vä lfä rdsmå tt som också skall spegla fritidens vä rde. 27Dasgupta, P. & Mä ler, K.-G. [1998]. 28 Arbetet initierades som en fö ljd av den svenska miljö rä kenskapsutredningen, SOU 1991:37. Lå ngtidsutredningen hå llbar tillvä xt 143 Berä kningarna har utfö rts fö r två å r, 1993 och 1997.29 Det gå r att skilja mellan de realekonomiska effekterna av miljö problemen och de vä lfä rdsekonomiska effekterna. De fö rra beror på fö rä ndringar av ekosystemens produktivitet ur ett rent ekonomiskt perspektiv. De senare omfattar den nytta som miljö n ger utö ver de realekonomiska effekterna och som det kan finnas en betalningsvilja fö r. Ekosystemen (skogen, jordbruksmarken, sö tvattnet, havet och tä torter) på verkas av miljö skador så som fö rsurning, ö vergö dning och erosion. Dessa fö rä ndringar har i den må n det varit mö jligt beaktats och ett vä rde har faststä llts. Olika tekniker har anvä nts fö r att uppskatta kostnaderna fö r miljö skador i de olika ekosystemen. Exempelvis kan vä rdeminskningar till fö ljd av fö rsurning och ö vergö dning uppskattas genom minskade marknadsvä rden fö r drabbade fastigheter och skogs- områ den, korrosionskostnader i vattenledningsnä tet samt inkomst- bortfall fö r fritidsfiskare. Enligt berä kningar uppgå r de realekonomiska kostnaderna fö r miljö skadorna på de fem ekosystemen till . Siffran har sjunkit då motsvarande kostnad var . har i detta fall uppskattat de omedelbara miljö effekterna och de troliga framtida effekterna av den miljö på verkan som det aktuella å rets aktiviteter ger upphov till. Det gå r också att anlä gga ett alternativt perspektiv vid berä kningarna, vilket innebä r att miljö skador avspeglas i berä kningarna det å r de ger effekt, snarare ä n det å r miljö på verkan sker. Miljö effekten kan i vissa fall uppstå å tskilliga å r efter det att miljö på verkan skett. Med detta berä kningssä tt ö kar i stä llet kostnaderna mellan å r 1993 och 1997. De olika berä kningssä tten ger skilda resultat, vilket kan fö rklaras av att en effektivare teknik lett till minskade utslä pp, men det finns ä ndå vissa efterslä pande miljö problem, vilket avspeglas i ö kande skadekostnader nä r miljö effekterna inträ der. Berä kningarna ovan bortser frå n vä lfä rdseffekterna av miljö - fö rä ndringarna. Genom enkä tstudier kan vä lfä rdseffekter skattas, men så dana skattningar bygger på ett mer ofullstä ndigt material ä n de berä kningar som å tergetts hä r. Vä lfä rdseffekter bygger på att det s k konsumentö verskottet skattas. Om vä lfä rdseffekter inrä knas stiger kostnaden fö r miljö fö rä ndringarna betydligt, med en faktor tre. 29 I Bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen –[2000a], presenteras sifferunderlaget mer i detalj. Berä kningarna som har utfö rts av nberg, , bygger bl a på tidigare publicerat material frå n samt på olika forskningsrapporter. 144 En hå llbar tillvä xt Effekterna av ö vriga miljö hot, frä mst tunnare ozonskikt, minskad biodiversitet och vä xthuseffekten, har inte beaktats i berä kningarna. Kostnaderna fö r dessa ä r också mycket svå ra att uppskatta, bland annat beroende på att det ä r svå rt att sä kerstä lla effekterna av så dan på verkan. Skogslagerö kningen (tillvä xt minus avverkning) vä rderades till 1993 och nä rmare 1997. Fiskbestå ndets utveckling ä r dä remot svå rt att kvantifiera i och med fö rekomsten av naturliga variationer. Inget fö rsö k har heller gjorts att vä rdera effekter av fö rä ndringar i fiskebestå ndet. Utnyttjandet av ä ndliga naturtillgå ngar så som jä rnmalm, ö vriga metaller, mineraler och grus leder till en vä rdeminskning på (bå de 1993 och 1997). Sammanstä llning och kommentarer Trots att berä kningarna bygger på grundliga studier av fö rä ndringarna i ekosystem och av naturresurserna, gå r det inte att bortse frå n den osä kerhet som denna typ av berä kningar alltid ä r behä ftade med. Det ä r dä rfö r snarare storleksordningarna på de olika posterna som skall noteras. Att sammanstä lla de olika ingå ende posterna till ett enda må tt kan ge intryck av att det också finns ett mycket exakt resultat frå n berä kningarna. En så dan tolkning vore felaktig. Sammanstä llningen i tabell 5.2 syftar snarare till att illustrera hur berä kningar som dessa kan anvä ndas fö r att justera nettonationalprodukten och dä rmed ta hä nsyn till och naturkapitalfö rä ndringar. vara befogade att gö ra av fö rä ndringar (investeringar och fö rslitning). Den miljö justering som sker i form av naturkapitalfö rslitning och miljö skador utgö r (1993) respektive (1997) av NNP. Kostnaderna fö r de sammanlagda negativa miljö effekterna få r dä rfö r betecknas som små och uppvä gs vä l av ö kningen av andra poster. Vid en jä mfö relse har inte heller miljö - kostnaderna stigit. Det bö r upprepas att effekterna av vissa miljö hot: uttunning av ozonskiktet, minskad biodiversitet och vä xthus- effekten, inte har inkluderats i berä kningarna. Resultaten pekar dock sammantaget mot att kan bedö mas ha en hå llbar utveckling. ä r det inte mö jligt att utifrå n denna sammanstä llning dra nå gon slutsats om utvecklingstrenden, eftersom det endast ä r två enstaka och av varandra nä raliggande å r som har studerats. En hå llbar tillvä xt 145 Tabell 5.2 Miljöjusterad nettonationalprodukt (NNP) Miljoner kronor, 1997 å rs priser Anm: Naturkapitalfö rslitningen och miljö skador ä r uttryckta i termer av realekonomiska effekter.