sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — Finansieringssystemet kännetecknas av att nivån på TV- avgiften är angiven i nominella belopp medan medelstilldelningen till programföretagen är värdesäkrad genom ett särskilt index som avspeglar dels löneutvecklingen, dels utvecklingen av för verksamheten relevanta kostnader. För att skillnader mellan inkomster och utgifter skall kunna hanteras finns en buffert i form av en viss likviditet på rundradiokontot. Programföretagens medelstilldelning sker alltid i ett tidigare års prisläge. Den faktiska medelstilldelningen blir inte känd förrän i efterhand. Regering och riksdag har genom denna konstruktion inte den slutliga informationen om den faktiska medelstilldelningen vid tiden för beslut om budgetpropositionen. Det är önskvärt att denna ordning förenklas. Utredaren skall överväga olika sätt att förenkla budgeteringen av medelstilldelningen. Syftet med en eventuell förändring skall vara att förbättra informationen till regering och riksdag om det faktiska medelsbehovet och därigenom öka förutsebarheten och möjligheten att göra goda prognoser. Det bör även vara önskvärt för programföretagen att på förhand känna till den exakta storleken på de medel som kommer att tilldelas. Utredaren skall beakta att systemet för medelstilldelning bör främja en god hushållning, däri inbegripet ett fortlöpande rationaliseringsarbete inom programföretagen. Utredaren skall föreslå en modell där medelstilldelningen kan ske enligt ett på förhand känt index eller enligt andra kriterier så att medelstilldelningen skall kunna budgeteras i det för budgetåret aktuella prisläget. En utgångspunkt för en sådan modell kan vara det system för pris- och lönekompensation som tillämpas för statliga förvaltningskostnadsanslag. Utredaren bör också pröva hur principerna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan tillämpas på detta område. Utredaren skall även analysera vilka konsekvenser det skulle få om konstruktionen med en buffert i form av en viss likviditet på rundradiokontot skulle upphöra. Möjligheterna till och konsekvenserna av att införa skatteplikt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) på TV-avgiften skall analyseras. Regler för sponsring av program har SVT möjlighet att sända sponsrade program dels när det gäller sportevenemang, dels i fråga om vissa program som direktsänds till flera länder. Som sponsrat program räknas ett program där sponsorsbidraget har tillfallit SVT direkt eller medfört att SVT:s kostnader för programmet påtagligt har minskat. Utredaren skall överväga om det finns anledning att förändra förutsättningarna för SVT att sända sponsrade program. I detta sam- manhang skall utredaren beakta att möjligheten att få sponsorsbidrag inte bör begränsa programföretagens oberoende eller på annat sätt påverka programverksamheten på ett sätt som kan strida mot uppdraget. Åtskillnad mellan kärnverksamheten och olika sidoverksamheter Programföretagen bedriver olika sidoverksamheter, t.ex. försäljning av program och produkter med anknytning till programmen, uthyrning av teknik och studior eller sändningar till utlandet. I företagens anslags- villkor anges att sidoverksamheter skall bära sina kostnader. Någon närmare precisering av innebörden i denna formulering görs inte. Det anges t.ex. inte närmare vilka verksamheter som skall betraktas som sidoverksamheter, för vilken period kravet på kostnadstäckning gäller eller hur de kostnader som skall täckas bör beräknas. Det finns inte heller något krav på att kostnader och intäkter för de olika sidoverk- samheterna skall särredovisas. kommer det att bli viktigt att klarare kunna skilja mellan programföretagens kärnverksamhet och olika sidoverksamheter. I de fall programföretagen är verksamma på en konkurrensutsatt marknad är det angeläget att undvika att konkurrensen snedvrids genom att företagen t.ex. inte eftersträvar full kostnadstäckning vid uthyrning av resurser. Det är också viktigt att omfattningen av programföretagens ekonomiska risktagande kan bedömas. Utredaren skall föreslå vilka verksamheter som skall räknas till kärnverksamheten och hur en uppdelning mellan denna och sidoverk- samheter kan åstadkommas. Utredaren skall överväga om program- företagens möjligheter att bedriva sidoverksamheter bör regleras samt föreslå hur redovisningen av sidoverksamheterna skall vara ordnad. Finansiering av program för utbildningsväsendet UR har till uppgift att bedriva programverksamhet inom utbildnings- området i allmänhetens tjänst. Den del av programmen som är att betrakta som läromedel är kostnadsfria för användarna och står till för- fogande som en fri nyttighet. Huvuddelen av dessa program distribueras som rundradiosändning, trots att materialet i allmänhet endast används i inspelad form. Verksamheten finansieras i det närmaste helt via TV- avgiften. Utredaren skall redovisa hur stor del av medelstilldelningen till UR som används för program som helt eller huvudsakligen är avsedda för användning inom utbildningsväsendet. Utredaren skall vidare analysera vilka konsekvenserna skulle bli om denna verksamhet i fortsättningen inte finansierades via TV-avgiften utan direkt av brukarna eller på annat sätt (jfr. betänkande SOU 1997:148). Längden på en ny tillståndsperiod Den nuvarande tillståndsperioden omfattar de fem . Utredaren skall överväga hur lång den kommande tillståndsperioden bör vara. Därvid bör utredaren beakta dels intresset av att villkoren för programföretagens verksamhet ligger fast för en tillräckligt , dels att förändringar i omvärlden kan göra det aktuellt att se över förutsättningarna med inte allt för långa mellanrum. Möjlighet att informera om andra företags program Enligt tillståndsvillkoren får programföretagen inte sända reklam. För- budet omfattar inte sponsringsmeddelanden, reklam för egen program- verksamhet, utbildningsmaterial eller andra liknande produkter med direkt anknytning till programmen. och TV har bedömt att villkoret inte ger t.ex. SR rätt att sända s.k. trailrar för program i SVT eller vice versa. Det har även förekommit dis- kussioner om hur långt möjligheten att göra reklam för produkter med anknytning till programmen bör sträcka sig. Utredaren skall överväga om det aktuella villkoret har en lämplig utformning. Utredaren skall samverka med , och . Vid sin behandling av frågorna om programföretagens övergång till digital sändningsteknik och om språkliga och etniska minoriteter skall utredaren dessutom samråda med respektive Utredningen om erfarenheter av branden i . Uppdraget skall redovisas före utgången av . Information/Juridik/Omvärld, Ekonomi, Personal, Utveckling SR lokalt/riks Nya Medier: web, DAB TILLSTÅND ATT SÄNDA TELEVISION Tillståndets innebörd, tid och upphörande () har till uppgift att bedriva marksänd TV- verksamhet i allmänhetens tjänst. Verksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. SVT meddelas tillstånd att sända rikstäckande television i enlighet med 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844). Sänd- ningstillståndet innebär rätt att i hela landet, sända två program. SVT medges även rätt att sända tilläggstjänster i den utsträckning som behövs för programverksamheten ( t.ex. osynlig programidentifikation). Att sända rikstäckande program innebär rätt att dela upp sändningen i regionala sändningar. Tillståndet träder i kraft och gäller till och med . upphör SVT:s nu gällande sänd- ningstillstånd. I enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 7 § andra stycket radio- och TV-lagen förlängs tillståndet på oförändrade villkor , om tillståndshavaren önskar det och regeringen inte senast före tillståndstidens utgång meddelat att tillståndet inte kommer att förlängas eller att regeringen önskar förändra villkoren. Detta tillstånd kan återkallas enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 och 2 §§radio- och TV-lagen. Bestämmelserna i radio- och TV-lagen gäller för sändningarna. Regeringen föreskriver att sändningstillståndet skall förenas med föl- jande villkor, vilka SVT godtagit, enligt 3 kap. 8 § radio- och TV-lagen. Sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i televisionen. SVT skall före sändning av program så noggrant som omständig- heterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. Ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som är väsentligt. SVT skall sända två TV-program samt text-TV-sändningar till hela landet. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot sändningarna. Vill SVT uppfylla en del av denna skyldighet genom att sända över satellit skall regeringens medgivande inhämtas. SVT skall bereda utrymme för sändningar av utbildningsprogram och text-TV från (se även SVT:s anslags- villkor). SVT skall utforma sändningarna på sådant sätt att de inte endast kan tas emot av en begränsad del av allmänheten i sändningsområdet. SVT skall använda analog utsändningsteknik vid sändning av bild och ljud. SVT får även sända ljud och text-TV med digital teknik. Den tekniska kvaliteten på sändningarna skall vara hög. Sändning- arna skall ske med så god säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt. Verksamheten skall utformas så att den inte understiger de kvalitets- och säkerhetsnivåer som sammantaget rådde för programproduktion och utsändning . För det fall fattar beslut om utbyggnad av markbundna digitala sändningar skall överläggningar om bolagets medverkan i denna utbyggnad inledas. SVT skall köpa utsändningstjänster för sändningar från . SVT skall ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. SVT bör ägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhets- program och andra program som informerar publiken om det faktiska våld som förekommer. Den enskildes privatliv skall respekteras i programverksamheten om inte ett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. SVT skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. Programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodoses då en stor del av befolkningen har möjlighet att se programmen. Programutbudet skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Det skall utformas så att utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolkningen. SVT skall i skälig omfattning tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap. (Se prop. 1995/96:161 s. 45-47, 59 f, bet. 1995/96:KrU12 s. 10-19). SVT skall meddela nyheter, stimulera till debatt, kommentera och belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. SVT skall granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt spegla verksamheten inom sådana organ och inom andra sammanslutningar och föreningar. SVT skall sända regionala nyhetsprogram i minst samma omfattning som under . Nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika per- spektiv, så att händelserna inte ensidigt värderas från utgångspunkter. SVT skall i sin roll som kulturbärare vidga och fördjupa sitt kultur- ansvar. SVT skall bevaka och granska händelser och utveckling på kultur- livets olika områden och i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. Programutbudet skall spegla kul- turlivet i olika delar av landet. SVT skall tillvarata och utveckla televisionens särskilda förutsätt- ningar att ge upplevelser och stimulera fantasin och därigenom ge möj- ligheter till inlevelse, engagemang och förströelse. SVT skall främja konstnärlig och kulturell förnyelse samt bedriva skapande verksamhet med konstnärliga uttrycksformer. Förnyelse av programinnehållet skall främjas. SVT skall samarbeta med kultur- och musikinstitutioner i hela Sve- rige i syfte att erbjuda utsändningar av föreställningar och evenemang. Det årliga antalet samarbetsprojekt skall öka jämfört med . SVT skall bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. SVT skall tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program av hög kva- litet på svenska språket och tillvarata den svenska kulturen i dess vidaste bemärkelse. Program om och från de nordiska grannländerna skall sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. SVT skall tillhandahålla program som speglar det mångkulturella Sve- rige. Programutbudet skall spegla olika länders kulturkretsar. SVT är skyldig att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Samiska, finska och tornedalsfinska skall inta en särställning. I fråga om verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk får SVT, () och () sins emellan fördela ansvaret för olika slags insatser. SVT skall ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Program för och med barn och ungdomar skall förmedla nyheter och information samt kulturella och konstnärliga upplevelser. SVT skall ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper. Det distriktsproducerade utbudet bör både spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. Omfattningen av utomståendes medverkan i programproduktionen skall öka jämfört med . SVT skall öka antalet utläggningar av pro- duktionsuppdrag, samproduktioner och inköp av färdiga program pro- ducerade av personer bosatta i . SVT skall se till att språkvårdsfrågor beaktas i programverksamheten. SVT är skyldig att beakta funktionshindrades behov. Program skall även produceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig och ny teknik skall SVT öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. Ifråga om program om och för funktionshindrade får SVT, SR och UR sins emellan fördela ansvaret för olika slags insatser. SVT skall kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmän- heten om en myndighet begär det. SVT skall tillse att meddelandet ges en lämplig utformning och att det inte genom sin omfattning eller på annat sätt inverkar menligt på programverksamheten. SVT skall till och TV lämna uppgifter som är nödvändiga för nämndens bedömning om sända program stäm- mer överens med de villkor som gäller för bolaget. Den som har befogat anspråk på att bemöta ett påstående skall beredas tillfälle till genmäle. Begäran om genmäle skall behandlas skyndsamt. Bifalls begäran om genmäle, skall ett genmäle sändas så snart det kan ske i eller i anslutning till program av samma eller likartad karaktär som det som anmärkningen avser. Om en skriftlig begäran om genmäle har avslagits av SVT skall bolaget dels lämna information till den berörde om förutsättningarna för att hos anmäla bolagets beslut eller dess handläggning av ärendet, dels underrätta om sitt beslut. Ett beslut om avslag skall innehålla uppgifter om skälen för avslaget. Underrättelse till behöver dock endast göras om begäran gjorts skriftligen och av någon som saken rör. Bestämmelserna i detta stycke gäller endast i fråga om sådan begäran om genmäle som har kommit in till bolaget efter sändningen av det program som anmärkningen avser. Villkor för reklam och sponsring SVT får inte sända reklam. Förbudet omfattar inte sponsringsmed- delanden, reklam för egen programverksamhet, utbildningsmaterial eller andra liknande produkter med direkt anknytning till programmen. SVT får inte sända sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit SVT direkt eller medfört att SVT:s kostnader för programmet påtagligt har minskat. Utan hinder av första stycket får sponsring förekomma –i SVT:s sändningar i samband med sportevenemang. –av program som innebär utsändning av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där SVT är arrangör, under förutsättning att det är ett arrangemang inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska Radiounionen (EBU) eller ett arrangemang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. SVT får inte sända sponsrade program som huvudsakligen vänder sig till barn . Bestämmelser om sponsringsmeddelande finns i 7 kap. 8 § första stycket radio- och TV-lagen. En sponsors logotyp får användas endast om det kan ske utan risk för förväxling med tjänst eller vara som sponsorn erbjuder till försäljning. Sponsringsmeddelandet, som skall vara kort, får inte åtföljas av musik och skall även i övrigt ges en neutral utformning. Om, utan att det är fråga om sponsring enligt 23 § första stycket, bidrag till finansieringen av programmet lämnats av någon som inte är engagerad inom radio eller TV eller med att framställa audiovisuella verk, skall upplysning om detta lämnas i enlighet med bestämmelsen i 7 kap. 8 §. Sådan upplysning behöver dock inte lämnas om uppgiften inte kan erhållas utan svårighet eller det är uppenbart att den skulle sakna betydelse för tittarna. TILLSTÅND ATT SÄNDA LJUDRADIO Tillståndets innebörd, tid och upphörande () har till uppgift att bedriva ljudradioverksamhet i allmänhetens tjänst. Verksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra makt- grupper i samhället. SR meddelas följande tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket och femte stycket andra meningen radio- och TV-lagen (1996:844) att sända ljudradio. 1.SR medges rätt att sända rikstäckande ljudradio. Sändningstillståndet innebär rätt att i hela landet sända fyra program. 2.SR medges dessutom rätt att - i likhet med vad som sänds – i och sända två respektive ett program. 3.SR medges rätt att sända ljudradioprogram avsedda för mottagning i utlandet. 4.SR medges rätt att i den nationella frekvensen sända sex program. 5.SR medges rätt att i de regionala frekvenserna i Stockholms-, Göte- borgs- och Malmöområdena samt i sända ett (och ) respektive två (och ) program. SR medges rätt att sända tilläggstjänster i den utsträckning som behövs för programverksamheten (t.ex. ohörbar programidentifikation och automatiserade trafikmeddelanden). Att sända ett rikstäckande program innebär rätt att dela upp sändningen i regionala sändningar. Tillståndet träder i kraft och gäller till och med . Tillstånd att sända digital ljudradio enligt punkt 5 gäller till dess att regeringen har fattat beslut om fördelning av över- föringskapacitet mellan programföretag i den regionala frekvensen i respektive område. upphör SR:s nu gällande sändningstill- stånd. I enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 7 § radio- och TV-lagen förlängs tillståndet på oförändrade villkor , om tillståndshavaren önskar det och regeringen inte senast före till- ståndstidens utgång meddelat att tillståndet inte kommer att förlängas eller att regeringen önskar förändra villkoren. Detta tillstånd kan återkallas enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 och 2 §§radio- och TV-lagen. Bestämmelserna i radio- och TV-lagen gäller för sändningarna. Regeringen föreskriver att sändningstillståndet skall förenas med föl- jande villkor, vilka SR godtagit, enligt 3 kap. 8 § radio- och TV-lagen. Sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i ljudradion. SR skall före sändning av program så noggrant som omständig- heterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. Ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som är väsentligt. SR skall, enligt sändningstillståndets punkt 1, sända fyra rikstäckande ljudradioprogram, varav ett även skall ha regionalt upp- delat innehåll. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot sändningarna. Vill SR uppfylla en del av denna skyldighet genom att sända över satellit skall regeringens medgivande inhämtas. SR får inte ta flera frekvenser i FM-bandet i anspråk för sina sänd- ningar än dem som SR använt under huvuddelen av . Detta hindrar dock inte en sådan utbyggnad som behövs för att en större andel av den bofasta befolkningen skall kunna nås av sändningarna enligt tillståndets punkt 1. Den andel av överföringskapaciteten för digitala ljudradiosändningar som inte används för de program som anges under punkterna 1–3 i sändningstillståndet skall användas för tillfälliga behov av extra sändningsutrymme, t.ex. i samband med riksdagsdebatter eller större evenemang. Vill SR använda överföringskapacitet för nya permanenta programkanaler skall regeringens medgivande inhämtas (se prop. 1995/96:161 s. 87). SR skall bereda utrymme för sändningar av radiotidningar. Sändningar skall ske, om så behövs, i samma tidsmässiga omfattning som under . SR skall upplåta sändningstid för sändningar av utbildningsprogram från (se även SR:s anslagsvillkor). SR skall utforma sändningarna enligt tillståndets punkt 1 och 2 på sådant sätt att de inte endast kan tas emot av en begränsad del av all- mänheten i sändningsområdet. SR skall använda analog utsändningsteknik för sändningarna enligt punkterna 1–3 samt digital teknik enligt punkterna 4 och 5 efter särskilda beslut av regeringen. SR skall för de digitala sändningarna använda sändningsutrymmet i den nationella frekvensen samt en del av utrymmet i de regionala frekvenserna (se bl.a. regeringsbeslut Ku 95/1463, 1578). Den tekniska kvaliteten på sändningarna skall vara hög. Sändning- arna skall ske med så god säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt. Verksamheten skall utformas så att den inte understiger de kvalitets- och säkerhetsnivåer som sammantaget rådde för programproduktion och utsändning . SR skall köpa utsändningstjänster för marksändningar från . SR skall ta hänsyn till ljudradions särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Den enskildes privatliv skall respekteras i programverksamheten om inte ett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. SR skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. Programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodoses då en stor del av befolkningen har möjlighet att ta del av programmen. Programutbudet skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Det skall utformas så att utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolkningen. SR skall i skälig omfattning tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap. (Se prop. 1995/96:161 s. 45-47, 59 f bet. 1995/96:KrU12 s. 10-19). SR skall meddela nyheter, stimulera till debatt, kommentera och belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. SR skall granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt spegla verksamheten inom sådana organ och inom andra sammanslutningar och föreningar. Nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika per- spektiv, så att händelserna inte ensidigt värderas från utgångspunkter. SR skall i sin roll som kulturbärare vidga och fördjupa sitt kulturansvar. SR skall bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden och i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. Programutbudet skall spegla kulturlivet i olika delar av landet. SR skall tillvarata och utveckla ljudradions särskilda förutsättningar att ge upplevelser och stimulera fantasin och därigenom ge möjligheter till inlevelse, engagemang och förströelse.