sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — På den akademiskt präglade gymnasieskolan upplever sig väldigt få elever som väljande subjekt i förhållande till högskolan. För dem är fortsatta studier närmast en självklarhet och en förlängning av det tidigare livet. På gymnasieskolan med en större andel elever utan akademisk bakgrund förefaller högre utbildning vara något man erövrar och i vars förlängning ett annat liv också hägrar. Eleverna på gymnasieskolan med många elever från invandrarhem hänvisar oftare till sina föräldrar när det gäller det egna valet av utbildning. Gemensamt för eleverna på den invandrarrika respektive akademikerfattiga skolan är föreställningen om utbildning som ett sätt att förverkliga ett bättre liv. Som redan framgått har den sociala rekryteringen till högskolan förändrats . var den sociala rekryteringen betydligt mera ojämn än vad den är . I slutet av 1990- talet påbörjade av personer upp till med högre tjänstemannabakgrund högskolestudier, medan av dem vars föräldrar var icke facklärda arbetare började studera i högskolan (Årsrapport för universitet & högskolor 1998). Som framgått är bilden av en ojämn social fördelning av högre utbildningsresurser giltig även i många andra länder. avviker dock positivt vad gäller social snedrekrytering från andra länder och enligt ledande forskare på området anses detta ha att göra med den mera generella sociala utjämningspolitik som bedrivits i . 4 Se vidare bilaga 5. 58 Mångfald i högskolan djupt rotade i hemförhållandena antas en social utjämning av hem- förhållandena få en positiv inverkan på högskolans sociala rekrytering. Den sociala snedrekryteringen är ett fenomen som är svårt att rå på, vilket inte minst illustreras av att den kvarstår trots ett antal försök att motverka den. Bland åtgärder som enligt (1993) bidrar till minskad snedrekrytering kan nämnas aktiv rekrytering av studiebegåvningar från högskolans sida, studiemedelssystemet, odiffe- rentierad grundskola och expansion av högskoleutbildningen. Som framgått har högskolans kraftiga expansion inneburit en viss minskning av snedrekryteringen men är de sociala rekryteringsskillnaderna stora: den relativa chansen för ungdomar från högre tjänstemannahem är sex till sju gånger större än för ungdomar från icke facklärda arbetarhem. I sammanfattning kan vi beskriva högskolans sociala karaktär som i hög grad samhällsförankrad, men i mindre grad mångsocial. Den positiva effekten av högskolans expansion på den sociala rekryteringen synes således ha uteblivit, vilket säkerligen beror på den konkurrenssituation som präglat 1990-talets högskolerekrytering. För övrigt delar vi ovan nämnda uppfattningar om vilka åtgärder som kan göras för att minska den sociala snedrekryteringen. Därutöver anser vi att bättre pedagogiskt stöd åt nybörjarstudenter kan bidra till minskad social snedrekrytering. När det gäller den etniska rekryteringen till högskolan har det bety- delse att kategorin invandrare (eller liknande) är mycket heterogen: den innesluter individer av olika kön, med olika social bakgrund, från olika delar av världen och med olika motiv bakom invandringen till . Av den intervjuundersökning med 14 invandrarstudenter vid som rapporteras i denna rapport5 framgår att dessa studenter är påverkade av många olika sammanhang och den slutsats som dras är följande: Problembilden inom gruppen med studenter med annan kulturell bakgrund än svensk visade sig vara komplex, omfattande och innefattande en mängd olika sammanhang till vilka man förhåller sig väldigt olika. Därför visade det sig vara svårt att förhålla sig till dem som grupp. Snarare verkar studenter med annan kulturell bakgrund reflektera en mängd olika individer som lever inom och förhåller sig till en mängd olika sammanhang – 5 Se bilaga 6. Mångfald i högskolan 59 sammanhang ur vilka unika utbildningsberättelser om vägen till och upplevelsen av framträder Beträffande den etniska rekryteringen finns inga uppgifter som tyder på att personer med utländsk bakgrund som grupp betraktad skulle missgynnas i rekryteringen till högre utbildning. En femtedel av invånare har utländsk bakgrund och andelen studenter med utländsk bakgrund är ungefär densamma i högskolan, till och med något större (Årsrapport för universitet och högskolor 1998). Däremot kan finnas andra skevheter, t.ex. att olika etniska grupper inom gruppen med utländsk bakgrund är underrepresenterade. Av nämnda Årsrapport framgår t.ex. att andelen studenter som är födda utomlands är underrepresenterade i förhållande till denna kategori i befolkningen som helhet: av befolkning var 1998 född utomlands medan av studenterna var det (under- representationen blir än större om man jämför med den i sammanhanget mer relevanta gruppen i åldern 16–av vilken de utrikes födda utgjorde ). De statistiska uppgifterna såväl som forskningen om invandrarna i utbildningssystemet () är inte särskilt omfattande Detta bekräftar möjligen slutsats att invandrarbakgrund generellt sett inte förefaller inverka negativt på utbildningskarriären. Slutsatsen dras mot bakgrund av såväl svenska som internationella studier där man ofta visat att det bara återstår en svag negativ effekt av etnicitet på utbildning när man jämför personer med samma sociala bakgrund. (1993: 118) Brint (1998) beskriver, med förankring främst i det amerikanska sam- hället, social klass som differentierande och etnicitet som variabelt differentierande när det gäller val av och framgång i utbildning. Detta betyder att social bakgrund alltid inverkar men etnicitet endast . Olika bakgrundsfaktorer måste med andra ord kombineras för att den speciella situation som invandrarna befinner sig i ska framträda: Utbildningsskillnader visar sig först när etnicitet kombineras med klass- tillhörighet, när etnisk bakgrund preciseras med avseende på utvand- ringsområde och när individens tillgång till olika slags 'kulturellt kapital' beaktas. (1996: 255) Similä har gjort en av de få studierna av rekryteringen av invandrarbarn till högre utbildning och kommer fram till ett liknande resultat: När det gäller rekryteringen till högre utbildning föreligger inga dramatiska skillnader mellan invandrarbarn och barn med svenska föräldrar. Olika invandrarkategorier skiljer sig dock åt och många invandrargrupper har en högre andel högutbildade, jämfört med svenskarna. Det förefaller klart att huvudfaktorerna kan sökas i invandrarbarnens sociala bakgrund. 60 Mångfald i högskolan viktigaste faktorn är föräldrarnas utbildning och hushållets socio- ekonomiska position, dvs. de generella mekanismer som också skapar skillnader mellan svenska barn. (Similä 1994: 259f) Att generella socioekonomiska och sociokulturella mekanismer skapar skillnader i hög grad oberoende av etnicitet framgår av den studentenkät bland ett representativt urval av studenter , som gjordes inom ramen för projekt i . I materialet finns bl.a. annat uppgifter om studenternas och deras föräldrars födelseland samt om föräldrarnas utbildningsnivå. Utredningen har fått tillgång till materialet och av tabellen nedan framgår utbildningsnivån hos studenter med svensk respektive utländsk bakgrund6. Tabell 1: Studenter efter föräldrars födelseland och utbildningsnivå Dessa uppgifter indikerar att oberoende av etnicitet har den sociala bakgrunden en stark inverkan. Utländsk bakgrund säger således inte så mycket i sig själv och det gäller därför att kombinera den bakgrunds- faktorn med andra faktorer. Rent allmänt kan dock sägas att vad gäller skevheter i studentrekryteringen förefaller social bakgrund ha större betydelse än utländsk bakgrund. Det kan däremot finnas annat som gör att studenter med utländsk bakgrund har svårigheter att tillgodogöra sig studierna, t.ex. språksvårigheter. En analys av förhållandet mellan etnisk bakgrund och resultat på högskoleprovet visar att skillnaderna i provresultat genomgående är till de svenskföddas fördel, men skill- naderna är inte störst när det gäller de språkliga proven (). Behovet av ytterligare forskning rörande förhållandet mellan utbildning och etnicitet är påtagligt. 6 Materialet har inte publicerats tidigare, varför vi tackar för att han ställt det till utredningens förfogande. Mångfald i högskolan 61 Frågan om mångfald är som framgått ovan komplex. I är det i synnerhet invandrarnas problematiska 1990-talssituation, starkt präglad av rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och marginalisering, som format mångfaldsfrågan. Invandrarnas utanförskap och samhälls- integration är själva ingången till frågan om mångfald och vi ska därför kort behandla den problematiken innan vi går vidare till mångfalden i högskolan. (SOU 1996:55) visade att invandrare är hårdare drabbade av arbetslöshet än icke-invandrare. har beskrivit denna problematik bland ungdomar så här: Både arbetskraftsinvandrarnas och de senare anlända flyktingfamiljernas ungdomar har dock mött svårigheter på arbetsmarknaden. Men det är nog den aktuella situationen , där nyanlända invandrare hamnar i ett ännu mer påtagligt utanförskap, som gör att situationen känns så allvarlig. Arbetslösheten är större bland invandrarungdomar än bland svenska ungdomar och den är också betydligt större bland flyktinginvandrarnas barn än bland arbetskraftsinvandrarnas. (1996: 254). Av detta dras slutsatsen att det håller på att uppstå en etnisk arbetsdelning i . Den avspeglar den etniska hierarki som påverkar hur människor bor och arbetar i vårt samhälle. I denna hierarki intar svenskarna toppositionen och nordamerikaner och västeuropéer finns inte så långt från dem och allra längst ned finns personer som är födda i västra och (1999). Om vi föreställer oss arbetsmarknaden som ett flervåningshus, så finns det också under själva entréplanet flera hierarkiskt ordnade våningar där etnisk tillhörighet, men också kön och ålder, har stor betydelse. I undersökningar har visats att ca en femtedel upplever att de blivit diskriminerade på grund av sin utländska bakgrund när de sökt arbete (1999). Detta illustreras av att invandrade utländska akademiker har svårt att få arbete i nivå med den utbildning de har7. Det rapporteras också att motsvarande svårigheter finns för invandrare med svensk högskoleutbildning. Vissa invandrargruppers tilltagande marginalisering i det svenska samhället innebär allvarliga samhällsproblem. Marginaliseringen tar sig bl.a. uttryck i etnisk boendesegregation, vilken har ökat och under 7 Se vidare om detta i vår första rapport Den långa vägen till arbete, vilken ingår som bilaga 2 i denna rapport. 62 Mångfald i högskolan senare delen av stabiliserats på en hög nivå (Välfärd vid vägskäl 2000: 56f). En annan aspekt är invandrares politiska margi- nalisering, vilken indikeras av lågt valdeltagande och under- representation i det politiska livet (1999). I slutbetänkande (SOU 2000:1) talas om tre grupper vars utanförskap i termer av brister i delaktighet och inflytande anses särskilt problematiskt. Det är ungdomarna, de arbetslösa och personer med utländsk bakgrund. I synnerhet i fråga om unga arbetslösa med utomeuropeisk bakgrund är situationen problematisk: Det är dessa som har drabbats hårdast av 1990-talets höga arbets - löshetsnivå. Det finns inom denna heterogena grupp etniska grupper där inte ens en fjärdedel av dem i arbetsför ålder (20–) har ett arbete. Det gäller till exempel människor födda i och . Denna utveckling har gett en extrem segregering, framför allt i storstäderna, där det finns stadsdelar i vilka en stor majoritet av hushållen söker socialbidrag. Den genomsnittliga disponibla inkomsten per hushåll i dessa stadsdelar är mycket lägre än i andra stadsdelar. (En uthållig demokrati 2000: 228) Här ser vi tendenser till underklassbildning på etnisk grundval. Etniciteten verkar bli till ett slags ekonomisk fördelningsnyckel. konstaterar därför att personer med utom- europeisk bakgrund tillhör en av 1990-talets verkliga förlorargrupper i ekonomiskt och politiskt avseende. Uppsalasociologen har i detta etniskt segregerade landskap studerat invandrarungdomars attityder till det svenska samhället och visat att en del av dessa ungdomar har ett slags dubbelt främlingskap i det svenska samhället: Många av dessa ungdomar hamnar i ett tomrum där det saknas en för dem accepterad värdegemenskap. Familjens värderingar visar sig mer och mer dysfunktionella i det svenska samhället, å ena sidan, och det svenska samhället verkar fientligt och uteslutande för dem, å den andra. Detta stöter ut invandrarungdomarna ur två kontrollsystem, nämligen familjens och samhällets. (1999: 39) De integrationsproblem som det svenska samhället brottas med har i hög grad att göra med de människor som förnekats samhällelig respekt genom att de mer eller mindre förklarats överflödiga – på arbetsmarknaden i synnerhet. Men människor förklaras på sätt och vis också överflödiga i utbildningssystemet. Undersökningar visar, som vi sett, att bland prestationsmässigt likvärdiga individer slår den sociala snedrekryteringen igenom. Det är orättvist och betyder också att samhället går miste om värdefulla resurser. På motsvarande sätt förhåller det sig med akademiker med utländsk bakgrund, vilka i det svenska samhället i många fall inte används som den resurs de är. Här finns alltså betydande brister i det sätt varpå det svenska samhället tar tillvara kunskap och det innebär också problem för den enskilde individen. Det är ett existentiellt problem att inte vara behövd och inte bli Mångfald i högskolan 63 likvärdigt behandlad av det samhälle man lever i. Det gäller arbets- lösheten generellt men i synnerhet arbetslöshet bland ungdomar och arbetslöshet till följd av diskriminering. Det gäller också studiebegåvade individer som inte utnyttjas som resurser i samhället. Känslan av att inte vara behövd i samhället, att inte visas samhällelig respekt, sprids dessutom till de egna barnen. Hur barnen tolkar detta är inte givet: en del tar revansch genom att göra karriär, andra utvecklar en mycket negativ bild av det svenska samhället. Föreningen med invandrarbakgrund vid har betonat detta mycket starkt i en rapport till utredningen: Många ungdomar med utländsk bakgrund har upplevt deras föräldrars, släktingars eller bekantas problem att komma ut på arbetsmarknaden, vilket gjort att de tappat tilltron till att lyckas i samhället genom att studera. För att dessa ungdomar ska känna att de får respekt och bli något anammar de mindre bra trender från andra storstadsförorter. Man känner en uppgivenhet och meningslöshet till studerandet då man vet att man inte kommer att få jobb p.g.a. sin härkomst. I en situation av konkurrens mellan individer och grupper som förklarats överflödiga kan vi-och-dom-föreställningar växa: vi som hade arbete men blev av med dem på grund av att dom kom hit, vi som kom hit och förnekades arbete av dom. Det är de barn som vuxit upp i denna förbittrade vi-och-dom-värld som fäster hela samhällets uppmärksamhet på brister i samhällsintegrationen. En del av dem får sina identiteter bekräftade i grupper som media kallar rasistiska grupper och invandrargäng, vilka agerar utifrån en alltigenom svart och vit föreställningsvärld. De förkroppsligar och förtätar den stora proble matik som handlar om att inte vara behövd av samhället. Detta är en viktig samhällelig bakgrund till frågan om social och etnisk mångfald i högskolan. 2.2.2.2Mångfald bland högskolans personal Frågan om mångfald i högskolan är sammansatt och handlar både om högskolans mångfald i förhållande till samhället och om olika andra aspekter av mångfald. I det följande ska vi belysa mångfalden bland högskolans personal. Att högskolan skall avspegla samhället i stort innebär också att de anställda inom högskolan skall göra det. Detta har en särskild betydelse i lärarkåren, då kvaliteten i undervisningen bl.a. är avhängig hur väl studenterna kan känna igen sig i läraren. Att mångfald bland forskarna ger kvalitet i verksamheten genom att fler perspektiv och erfarenheter därmed finns representerade i högskolans forskning säger sig självt. 64 Mångfald i högskolan var det 54 100 anställda vid då 38 univer- sitet och högskolor8. Omräknat till heltidspersoner utgjorde personalen 44 300. Vid de tolv lärosätena med forskarutbildning återfanns av de anställda. Vid , den största enheten, fanns av hela högskolans personal eller 7 200 anställda. Detta kan jämföras med 9 200 anställda vid samtliga högskolor utan forskarutbildning inklusive konstnärliga högskolor. Mer än hälften av högskolans personal var 1998 . Bland forsknings- och undervisningspersonal var . Drygt hälften av personalen var män. Bland under- visnings- och forskningspersonal var män. Om vi emellertid bryter ned denna kategori i tjänstekategorier ser vi att könsfördelningen varierar med den vetenskapliga hierarkin. Andelen kvinnor för olika tjänstekategorier är följande: professorer , forskarassistenter , lektorer , särskilda forsknings- tjänster , adjunkter , forskarutbildningstjänster . Rent allmänt kan också sägas att inom utbildning och forskning som handlar om ting är andelen kvinnor mindre än inom utbildning och forskning som handlar om människor. Detta speglar samhällets statushierarki vad gäller olika yrken. Följaktligen är av professorerna inom teknik kvinnor, medan motsvarande andel inom lärarutbildning är . Uppgifter om högskolepersonalens sociala föräldrabakgrund finns inte i den offentliga statistiken. Det finns heller ingen publicerad statistik vad gäller svensk/utländsk bakgrund hos högskolans personal. har på vårt uppdrag tagit fram särskilda uppgifter om personalens etniska bakgrund9. Låt oss börja med att se på högskolepersonalens bakgrund i jämförelse med befolkningens. 8Denna och de följande uppgifterna har hämtats ur Statistiska meddelanden (U 23 ). 9Vi har valt för vilket det finns uppgifter om högskolans personal, nämligen 1998, och kombinerat dessa uppgifter med uppgifter om svensk/utländsk bakgrund ur registret över totalbefolkningen (RTB) 1998. Vi tackar och , båda SCB, för hjälp i samband med framtagandet av dessa uppgifter. Mångfald i högskolan 65 Befolkningens, de arbetsföras och högskolepersonalens bakgrund (%) Född i , båda för- Född i , en förälder Född i , båda för- Född i , en förälder född i , en i okänt I förhållande till hela befolkningen finns det bland högskolans personal en överrepresentation av personer som är utrikes födda. Denna kategori utgörs inte endast av personer som invandrat. Där ingår även utlandsfödda personer med två svenskfödda föräldrar samt personer från annat land som är tillfälligt verksamma inom högskolan, t.ex. gästforskare. En indikation på den senare kategorins omfattning får vi om vi jämför andelen med utländskt medborgarskap i befolkningen () med motsvarande kategori bland högskolans anställda ()10. När det gäller personer med två utlandsfödda föräldrar motsvarar andelen bland högskolans personal andelen bland personer i arbetsför ålder men den är mindre än i befolkningen som helhet. Andelen personer med en utlandsfödd förälder är samma som i befolkningen och bland dem i åldern 16–. Inom högskolan är alltså andelen födda i med två föräldrar födda i mindre än motsvarande andel i befolkningen som helhet, vilket gäller även om vi antar att de personer som har en förälder med okänd bakgrund har två svenskfödda föräldrar. Jämför vi med den del av befolkningen som är i arbetsför ålder blir skillnaden något mindre. Av tabellen framgår också skillnaden mellan universitet, dvs. lärosäten med forskarutbildning, och högskolor. Den stora skillnaden är att andelen utrikes födda är betydligt större vid universitet än vid högskolor. 10 Notera dock att det är fullt möjligt att ha utländskt medborgarskap och vara född i . 66 Mångfald i högskolan Nedan har de 970 000 utrikes födda i befolkningen och de 8000 inom högskolan fördelats efter världsdel. Vi kan här se en europeisk dominans bland de utrikesfödda, de utgör ca. av de utrikes födda såväl i befolkningen som bland högskolans anställda. En viktig skillnad är att andelen födda i och är mindre bland högskolepersonalen än i befolkningen. Utrikes födda efter världsdel (%) Hur ser det då ut om vi delar in personalen i tjänstekategorier? I dia - grammet nedan har de olika tjänstekategorierna inom högskolan delats i två grupper: med svensk respektive utländsk bakgrund. Diagrammet visar hur stor andel av de anställda med svensk bakgrund som har professorstjänst, hur stor andel av de anställda med utländsk bakgrund som har sådan tjänst osv. Mångfald i högskolan 67 Diagram 1 :Tjänstekategorier (% av samtliga resp. gruppen med utl. Tim-lär., Ber.-arb. vård., ek.- Olika mönster framträder i diagrammet. Om vi för det första betraktar fältet forskning-undervisning-administration finns den största andelen med utländsk bakgrund inom forskningstjänster, medan andelen är mindre inom undervisningstjänster och minst i administrativa tjänster11. Forskning är internationell, undervisning är mera svensk och admi- nistration är påfallande svensk, om den något svepande slutsatsen tillåts. För det andra kan vi tänka på tjänstekategorierna i termer av fasta och lösa. De största andelarna personer med utländsk bakgrund finns då i lösa tjänster såsom olika tidsbegränsade forskartjänster på olika nivåer. För det tredje, slutligen, finns en stor andel personer med utländsk bakgrund inom kategorin lokalvårdare och ekonomipersonal, alltså längre ned i tjänstehierarkin. I tabellen nedan redovisas samtliga tjänstekategorier uppdelade efter samtliga bakgrundsgrupper. 11 I varje tjänstekategori ingår en mängd olika yrkesgrupper som finns uppräknade i Statistiska meddelanden U 23 . Man kan lägga märke till att bland andra studievägledare ingår i adjunktskategorin. Administrativ personal innefattar ca 300 olika yrkesbeteckningar såsom olika slags chefer, tjänster med byrå-prefix, högskolerektor, jurist och sekreterare. Även kategorin teknisk personal innesluter många olika yrkesbeteckningar såsom: dataoperatör, vaktmästare, nutritionist, laboratorieassistent, webbmaster och universitets - arkivarie. I kategorin timlärare ingår förutom just sådana också t.ex. skrivnings- vakt. De särskilda forskningstjänsterna består av flera yrkes- kategorier, t.ex. forskningsassistent, gästforskare och projektanställd. 68 Mångfald i högskolan Bakgrund i olika tjänstekategorier (%) Född i Sv., Född i Sv., Född i Sv., Född i Sv., född i ., en Slutligen ska vi redovisa högskolepersonalens bakgrund uppdelad på kön. Skillnaderna mellan kvinnornas andel i de olika tjänstekategorierna är inte påfallande stora när de delas upp i etniska bakgrundskategorier. I professorskategorin är det en betydligt större andel kvinnor födda utomlands som har sådan tjänst. Bland de kvinnliga lektorerna finns en något större andel med två föräldrar som är födda utomlands. Bland adjunkterna är kvinnor med två utlandsfödda föräldrar under- representerade. Vad gäller särskilda forskningstjänster och forskar- utbildningstjänster är andelen med två utrikes födda föräldrar mindre, i synnerhet inom förstnämnda tjänstekategori. Bland timlärare är denna kategori överrepresenterad och bland administrativ personal är kvinnodominansen genomgående stor, medan kvinnor med utländsk bakgrund är mer underrepresenterad bland teknisk personal än för gruppen kvinnor som helhet. Andelen utrikes födda kvinnor är klart mindre bland lokalvårdarna än i denna tjänstekategori som helhet. Mångfald i högskolan 69 Andel kvinnor i tjänstekategorier uppdelade efter bakgrund Född i Sv., Född i Sv., Född i Sv., Född i Sv., född i ., (11)13 På det hela taget kan vi konstatera att det finns en stor mängd personer med utländsk bakgrund i högskolan. I synnerhet tycks det vara ett framgångsrikt internationaliseringsarbete inom forskningen som möjliggör denna mångfald. Universiteten är därvidlag betydligt mer mångfaldiga miljöer än högskolorna. Det är dock personer som är utrikes födda, av vilka en relativt stor del får antas vara personer som vistas inom högskolan en begränsad tid, snarare än svenskar med utländsk bakgrund som bidrar till mångfalden.