sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — På grund av skillnader i traditioner och tänkesätt i olika länder och olika kulturer – och även fördomar och sannolikt även diskriminering – har en invandrare ofta betydande barriärer att klara av innan han eller hon finner en bra bas för tillvaron i (SOU 1999:49 Invandrare som företagare: 51). har emellertid goda förutsättningar att skapa tillväxt, välstånd och ett välfungerande samhälle genom att inom olika samhällsområden aktivt söka ta tillvara de möjligheter som mångfalden innebär. Men det är bråttom. Det behövs politiskt fokus på mångfaldsfrågorna. Det behövs resurser för de åtgärder vi föreslår i denna rapport, koncentrerat och uthålligt. Utan resurstillskott går frågan om mångfald i högskolan inte att lösa och vårt arbete blir bara ytterligare en av alla rapporter och fruktlösa försök som sett dagens ljus till ingen nytta. Den omständigheten att samhällets intäkter ökar genom den goda konjunkturen, som råder, ger statsmakterna ett unikt tillfälle att visa handlingskraft, inte minst på utbildningens alla nivåer som är en central fråga för att vi som land ska lyckas. Utbildning erbjuder möjligheter att utjämna skillnader och öka förståelsen mellan individer och grupper. Utbildning ger också individen bättre förutsättningar för att delta i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Alla bör ha samma möjligheter att ta del av den utbildning som samhället erbjuder. Skolan har i långa tider varit obligatorisk och därmed varit till för alla. Det är en allmän uppfattning att den skolplikt som infördes i under förra århundradet och den därav följande allmänna läskunnigheten och utbildningsnivån blev avgörande för snabba och framgångsrika omvandling till ett industri- och välfärdssamhälle. ställs allt större krav på människor ifråga om kunskap och det krävs högskoleutbildning till allt fler av de jobb som erbjuds. Högre utbildning är (ännu) inte obligatorisk i betydelsen att alla måste gå igenom högskola. I praktiken är emellertid högskoleutbildning nödvändig för allt fler. Att få allt fler att vilja ägna sig åt högre utbildning, att göra högskoleutbildningen attraktiv för många och att alla som har förutsättningar och intresse för högskoleutbildning också får möjlighet att skaffa sig en sådan utbildning är därför samhällsintressen av högsta rang. behöver en välutbildad befolkning och här har satsats starkt på högskoleutbildning. En sådan satsning sker fortsatt genom att resurser för fler platser tillförs högskolan . Målsättningen är att av en årskull skall påbörja högskolestudier mot dagens . Antalet studenter i högskolan har ökat starkt och är långt över 300 000. Antalet fortsätter att öka. ökar inte efterfrågan på högskoleplatser lika mycket, särskilt inte inom de områden, som statsmakterna gärna ser att ungdomarna väljer, framförallt naturvetenskap och teknik. Utbildning är till för alla och det är därför ett mål att de som kommer in på högskolan motsvarar sammansättningen i befolkningen i övrigt, socialt och etniskt. Så är det inte . Den sociala snedrekryteringen är trots stora ansträngningar fortfarande besvärande. Det är sex till sju gånger större sannolikhet att ett barn till akademiskt utbildade föräldrar kommer att skaffa sig en högre utbildning än att ett barn till lågutbildade föräldrar kommer att göra det. av barn med arbetarklassbakgrund går vidare till högskolan medan av barnen till högre tjänstemän går vidare till högre studier. Den etniska snedrekryteringen är inte lika väl kartlagd, men det finns tecken på att den etniska mångfalden i högskolan är mindre än i befolkningen i övrigt. Det är inte bara en rättvisefråga att olika sociala och etniska grupper skall ha tillgång till högskoleutbildning utan det är också ett kvalitetsproblem för högskolan och för samhället i stort. För samhället är det ett problem att inte alla som kan utbilda sig, gör det. För individen utgör det ett problem att hon/han inte får tillfälle att utveckla sin förmåga och talang och inte heller får möjlighet att genomgå den personliga utveckling och växt som en högskoleutbildning kan medföra. I denna utredning är uppgiften att föreslå åtgärder för att öka mångfalden, socialt och etniskt, i högskolan. Vidare har vi som uppgift att föreslå åtgärder för att stödja nya grupper i högskolemiljön för att förbättra deras förutsättningar att hävda sig i arbetslivet. Vi skall också ge exempel på hur mångfalden kan utnyttjas som en kvalitetshöjande faktor i högskolan. En särskild uppgift är att föreslå åtgärder för att underlätta högutbildade invandrares inträde på arbetsmarknaden och då särskilt med avseende på lärarutbildningen. Vi har under arbetets gång blivit helt övertygade om att har en viktig, outnyttjad resurs i de potentiella studenter som på grund av olika omständigheter, hänförliga till etniska och sociala faktorer, inte söker till högskolan respektive lämnar högskolan med oförrättat ärende. Det är ett samhällsintresse av högsta rang att dels få högskolan att aktivt rekrytera och därefter särskilt stödja dessa individer, dels få dessa potentiella studenter att aktivt söka sig till högskolan och att – när de väl kommit in – finna sig väl tillrätta där, så att de framgångsrikt kan bedriva sina studier och erhålla jobb därefter. Det förefaller oss, när vi går igenom vad som utretts och skrivits inom detta ämne i under , som om den officiella synen på invandrare och deras situation varit att de utgör ett problem – inte minst ekonomiskt – och att det därmed kommit att etableras ett slags klientsyn på dem, dvs. att de är människor som behöver bli hjälpta, att de är att betrakta som hjälplösa klienter. Det är helt avgörande för framtid att invandrarna istället ses som den resurs de utgör, en resurs för arbetsmarknaden och för samhället i stort. Hjälpinsatserna från samhällets sida bör bygga på grundsynen att det handlar om människor som helst av allt vill göra en insats, försörja sig själva och komma igång med ett fullödigt liv i . Det behövs resurser för att högskolan skall kunna ta ett kraftfullt tag i frågan om mångfald. Vi föreslår därför att mångfaldsfrågan i högskolan nu prioriteras, koncentrerat och uthålligt, inledningsvis som ett femårigt projekt. och högskolor skall bygga upp ett hållbart system för hur mångfalden – etniskt och socialt – skall öka. Olika åtgärder kan prövas av olika högskolor. Vissa åtgärder får formen av pilotprojekt, som om de lyckas – kan överföras på andra högskolor. Regeringen bör avsätta betydande särskilda resurser – förslagsvis – från vilka högskolorna kan erhålla stöd för sitt utvecklingsarbete och sina pilotprojekt . En utvärdering av satsningen bör ske mot periodens slut. 1.1Utredningens uppdrag och arbetssätt Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med det övergripande uppdraget att lämna förslag till åtgärder, vilka resulterar i att högskolan bättre speglar den sociala och etniska mångfalden i samhället1. Konkret består uppdraget av flera olika delar: 1.Beskriva situationen i dagens högskola med avseende på social och etnisk mångfald; Utredningen ska lämna förslag som gör att studentrekryteringen till högskolan breddas; 3.Stödja nya grupper. Utredningen ska också föreslå åtgärder som underlättar för nya studentgrupper i högskolemiljön; 4.Hantera mångfald kvalitetshöjande. Utredningen ska visa på exempel där social och etnisk mångfald utnyttjas på ett sådant sätt att utbildningens kvalitet höjs; Utredningen skall beakta de jämställdhets- politiska konsekvenserna av de förslag till åtgärder som lämnas; 6.Internationella erfarenheter beaktas. Utredningen ska beakta internationella erfarenheter, särskilt inom EU-området, av arbete med mångfald inom den högre utbildningen; 7.Motverka svårigheter för utländska akademiker att komma in på arbetsmarknaden. Utredningen har på denna punkt flera avgränsade uppdrag: lämna förslag till åtgärder vad gäller svårig- heterna för invandrare med svensk högskoleutbildning att komma in på arbetsmarknaden samt motsvarande vad gäller utländska akademiker och därvidlag särskilt uppmärksamma lärarutbildning, den s.k. aspirantutbildningen samt regelsystem vad gäller t.ex.. tillgodoräknande av utländska examina. I direktiven anges dessutom följande restriktioner: 1.Bestämmelserna om behörighet och urval till högskoleutbildning skall även i fortsättningen vara gemensamma för hela högskolan; 2.Utredningen skall i första hand utgå från befintligt utredningsmaterial; 3.Förslag till åtgärder skall kunna genomföras inom ramen för högskolans befintliga resurser. 1 Direktiv 1999:79 återfinns som bilaga 1 i denna rapport. Utredningen har – i enlighet med direktiven – utgått från redan befintligt material men också genererat ny kunskap. I det följande redogör vi för utredningens huvudsakliga kunskapskällor. 1.1.2.1 Analys av befintlig forskning och befintligt utredningsmaterial Utredningen har kunnat dra nytta av ett stort material från i synnerhet två forskningsfält: forskning om social rekrytering till högre utbildning samt den s.k. IMER-forskningen (internationell migration och etniska relationer). Det har inte varit möjligt att ha ambitionen att fullständigt penetrera dessa fält, utan snarare har nedslag gjorts med utgångspunkt från ett fåtal centrala svenska verk2. Detta har kompletterats med internationellt material och särskild uppmärksamhet har därvidlag ägnats åt den amerikanska forskningen och debatten om mångkulturalism. gjordes för utredningens räkning 58 intervjuer med studenter inom tre olika utbildningsprogram vid . Intervjuerna gjordes av lika många sociologistudenter som ett led i deras utbildning i vetenskaplig metod3. Huvuddelen av de intervjuade studenterna bedrev sina studier inom tre olika utbildningsprogram som leder fram till kandidatexamen: det arbetsvetenskapliga programmet, kultur- och kommunikationsprogrammet samt elektroingenjörs- programmet. Dessa program valdes därför att på det förstnämnda finns en stor andel studenter utan akademisk studiebakgrund, kultur- och kommunikationsprogrammet är en humanistisk utbildning med en mer traditionell akademisk miljö än de övriga och slutligen finns inom elektroingenjörsprogrammet en relativt stor andel studenter med utländsk bakgrund. Intervjuerna inriktade sig på mötet mellan högskolan och studenternas bakgrundsmiljö. Materialet analyserades av fil. mag. , doktorand i sociologi, i en bakgrundsrapport till 2Vi tackar professor , , för hjälp med att strukturera forskningen om social snedrekrytering i utrednings- arbetets inledningsskede samt docent , , för motsvarande hjälp när det gäller forskningen om etnisk mångfald. 3Docent och fil.mag. De utarbetade också intervjuguiden i samarbete med utredningssekreteraren. har sedan författat en koncentrerad rapport om just mötet mellan högskolemiljön och studenternas bakgrundsmiljö4. Inom ramen för ett forskningsprojekt om den sociala och etniska rekryteringen till har gjorts intervjuer med studenter från Lunds universitets sju fakulteter, studenter med utländsk bakgrund respektive studenter med familjebakgrund utan högskoleutbildning. Resultat från intervjuundersökningen används också i denna rapport5. 1.1.2.4 Undersökning av gymnasieuppsatser I syfte att få en bild av spännvidden i den elevgrupp som kan förmodas söka sig till den högre utbildningen har vi samlat in 108 uppsatser som skrivits av gymnasieelever för utredningens räkning. Uppsatserna skrevs av elever som gick andra året på det samhällsvetenskapliga programmet vid tre skolor: en akademiskt präglad gymnasieskola som med sin 150-åriga historia betonar tradition och anor; en gymnasieskola i en förort som startade och som hade stora problem med våld och skadegörelse; samt en nystartad gymnasieskola som är belägen i en mindre kommun. I samarbete med en svensklärare vid respektive skola 6 utformade vi nedanstående uppsatsämne: Resonera och reflektera kring följande: Du går på ett studieförberedande program, vilket ger dig möjlighet att läsa vidare på högskolan. Ska du det? Berätta gärna om vad och vilka personer som har haft betydelse för din syn på högre utbildning. Föreställ dig också att du påbörjat en utbildning på universitet/högskola. Vilken utbildning/kurs är det? Varför just den? Var finns den? Vad förväntar du dig av utbildningen/kursen? Hur tror du att du kommer att klara utbildningen/kursen? Hur tror du att man gör när man studerar vid /högskolan? Fundera och berätta om detta! 4Den återfinns som bilaga 4 i föreliggande rapport. 5Projektet leds av denna utrednings sekreterare och intervjuerna har gjorts av fil.mag , som rapporterar iakttagelser med utgångspunkt från några av intervjuerna i bilaga 6. 6Vi tackar rektorer, lärare och elever för deras medverkan i uppsatsprojektet. De 108 uppsatserna har analyserats av fil. mag. och resultatet har rapporterats i en bakgrundsrapport till utredningen7. Då materialet är stort har vi bett henne att särskilt studera elevernas utbildningsmedvetenhet, motiv för studier och språkbehandling. 1.1.2.5 Intervjuer med nyckelpersoner, referensgrupp och studiebesök En rad intervjuer med nyckelpersoner har genomförts. Utredningen har haft en referensgrupp knuten till sig, i vilken har ingått personer med expertkunskap från olika delar av högskolan, gymnasieskola, folkhögskola och näringsliv. Referensgruppen har haft tre samman- träden där olika teman diskuterats och utredningsarbetet löpande redovisats. I samband med ett studiebesök vid Botvidsgymnasiet i drog vi också nytta av kunnandet hos rektor, lärare och elever. Ytterligare några möten och studiebesök har arrangerats8. 1.1.2.6 bedömning av jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald Den kvalitetsbedömning som gjorde 1999/2000 innebar bl.a. att rapporter avseende jämställdhet, studentinflytande och social och etnisk mångfald från samtliga universitet och högskolor samlades in. Vi har fått tillgång till detta material och utnyttjat de delar som rör social och etnisk mångfald samt och exempelantologi som ett empiriskt material i utredningen. Vi har fortlöpande samrått med , projektledare för kvalitetsbedömningen, samt andra personer verksamma inom projektet. 7En kort version av rapporten återfinns som bilaga 5 i föreliggande skrift. 8Vi tackar alla, ingen nämnd ingen glömd, som i intervjuer, samtal och vid studiebesök bidragit till utredningsarbetet. 1.1.2.7 Mångfaldsseminarier vid universitet och högskolor I syfte att erhålla en lokal spegling av forskning om, undervisnings- erfarenheter av och administrativa erfarenheter av social och etnisk mångfald inom högre utbildning har vi i samarbete med sex universitet och högskolor anordnat s.k. mångfaldsseminarier. Urvalet av dessa sex har styrts av en rad olika kriterier: för det första ville vi ha variation vad gäller högskolans ålder, storlek, inriktning etc., för det andra ville vi ha med de två högskolor som har ett särskilt mångfaldsuppdrag: och ; för det tredje ville vi komma åt några av de intressanta forskningsmiljöer vad gäller mångfald som finns i ; för det fjärde ville vi ha med som under hela sin existens arbetat med frågor som har att göra med utbildningstillgänglighet, vilka tangerar den nuvarande inriktningen mot mångfald; för det femte ville vi ha med en uttalat tvärvetenskaplig miljö. Tidsbristen i utredningsarbetet har gjort att utredningen närmat sig dessa högskolor via personer i de nätverk där utredarna ingår. Mångfaldsseminarier har planerats vid (6/12 1999), (17/1 2000), (26/1 2000), (2/2 2000), (3/3 2000) och (13/3 2000). På grund av flygtekniska problem ställdes seminariet i in men inför detta hade en arbetsgrupp inom författat en synnerligen givande rapport som mycket väl speglar det som mångfaldsseminariet skulle belysa. De övriga fem seminarierna har genomförts som planerat9. , chef för universitets internationella sekretariat, har för utredningens räkning kartlagt vad EU gör i fråga om social och etnisk mångfald inom den högre utbildningen. har för utredningens räkning skrivit en skönlitterär text med utgångspunkt från egna upplevelser som invandrare i 1940- och 50-talens Sverige10. Två studenter vid , och , har i samtal och text givit utredningen en föreställning om sina speciella villkor som invandrarstudenter. Utredningen har fått en rad brev, e-postbrev och telefonsamtal där personer upplyst oss om olika saker. Vi har övervägt att publicera något av de brev som illustrerar just den problematik som utredningen har 9Vi tackar alla som på dessa seminarier bidragit till utredningsarbetet. 10Se bilaga 3. bearbetat, men vi har valt att inte publicera detta material då utbildningsberättelserna som återges i bilaga 6 fyller det syftet. 1.2Mångfaldsprojekt och internationell utblick 1.2.1Åtgärder för social och etnisk mångfald i högskolan Problemet med social snedrekrytering till högskolan har varit känt under större delen av och åtgärder har vidtagits såväl av riksdag och regering som av universitet och högskolor. En av de viktigaste åtgärderna har varit olika studiesociala reformer varav beslutade om en förändring som träder i kraft . Dessa reformer har förutom att möjliggöra en god studiesocial situation haft till syfte att minska den sociala snedrek-ryteringen. Därutöver har förändringar av behörighets- och antagningsreglerna till högskolan skett ett flertal gånger, . Gymnasieskolans utformning och inriktning har stor betydelse för övergången till högskolan och den har ändrats ett flertal gånger av både statsmakterna och enskilda kommuner. kan nämnas satsningen på ett nationellt Kunskapslyft som ytterligare ett exempel på en åtgärd för att bredda rekryteringen. Statsmakterna har uttryckt ambitionen att bredda den sociala mångfalden bland studenterna, men specifika lagar och förordningar för universitet och högskolor har inte tillkommit för detta ändamål. och högskolor har alltid skett olika typer av allmänt rekryterande och informerande åtgärder i större eller mindre omfattning. Huruvida det uttalade syftet varit att öka den sociala mångfalden är dock svårt att avgöra. Vad gäller åtgärder för att främja den etniska mångfalden i högskolan har den frågan kommit på den högskolepolitiska agendan först av . Som tidigare nämnts har högskolans roll för att påverka förhållanden för invandrare lyfts fram . Intresset för frågorna har också ökat i takt med att det svenska samhället blivit alltmer mångkulturellt och internationaliserat. Det finns heller inget särskilt regelsystem för universitet och högskolor avseende etnisk mångfald utan det faller inom ramen för den allmänna lagstiftningen för myndigheter. och högskolor har fastställt egna riktlinjer och regelverk för området. Statsmakterna har dock tagit en rad initiativ för att öka den etniska mångfalden inom arbetslivet och i högskolan. Initiativen har berört såväl hela statsförvaltningen som riktade insatser för högskolan. har beslutat om en lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet (SFS 1999:130), vilken bl.a. kräver att statliga myndigheter vidtar förebyggande åtgärder mot diskriminering. På grundval av denna lag har regeringen uppdragit åt samtliga statliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina anställda. har regeringen vidare uppdragit åt samtliga statliga myndigheter att redovisa vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att öka den etniska mångfalden bland de anställda. fattade beslut om att inleda ett projekt för produktiv mångfald i näringslivet och på arbetsmarknaden (). Projektet ska bland annat kartlägga och beskriva hur aspekterna kön, klass, etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning och funktionshinder påverkar en individs nuvarande och framtida möjligheter i näringsliv och på arbetsmarknaden. Projektet ska resultera i ett nationellt program för produktiv mångfald i näringslivet och på arbetsmarknaden som beräknas vara färdigt . Här spelar den etniska mångfalden i högskolan en viktig roll. Sekretariatet för social och etnisk mångfald vid arrangerar ett antal nationella konferenser som berör området social och etnisk mångfald i högskolan. Arbetet sker med stöd av . beslutade att genomföra en undersökning av universitets och högskolors arbete med jämställdhet, studentinflytande och social och etnisk mångfald. och högskola fick redovisa sina insatser och peka på goda exempel inom respektive område i särskilda rapporter. gjorde även platsbesök vid varje lärosäte. presenterade en slutrapport med generella slutsatser samt en antologi med goda exempel. angav dessutom vardera två universitet och högskolor inom respektive område som särskilt utmärkt sig genom goda resultat. Därutöver beslutade regeringen om denna utredning, i vilken en utredare har till uppgift att undersöka den sociala och etniska mångfalden i högskolan och lämna förslag till hur den kan förbättras. Sammantaget har en rad initiativ tagits av statsmakterna inom området och det har lett till att statliga myndigheter, däribland universitet och högskolor också vidtagit en rad åtgärder. Frågan om social och etnisk mångfald befinner sig således högt upp på den högskolepolitiska agendan . Det finns en hel del internationella erfarenheter att dra generell lärdom av när det gäller mångfald. är frågorna om social och etnisk mångfald delar av varje samhälles speciella problematik, kultur och historia. Det går inte att enkelt överföra lösningar i så komplexa frågor, som det här handlar om, från ett land till ett annat. Utredningen har låtit göra en översiktlig undersökning av vilka initiativ och åtgärder som återfinns inom ramen för EU:s verksamhet med ändamål att främja social och etnisk mångfald i högskolan. Intervjuer har genomförts med tjänstemän vid två generaldirektorat vid , Direktoraten för Sysselsättning och socialpolitik samt Utbildning och kultur. Insatserna inom EU för social och etnisk mångfald i högskolan är begränsade. De insatser som sker riktar sig oftast till lägre utbildnings- nivåer, men kan sägas ha implikationer även på högre utbildning. De flesta relevanta insatserna för området återfinns inom Comenius- programmet. Här finns finansiering för projekt inom transnationell och interkulturell utbildning. Projekten har oftast en stark prägel i integrationsverkande inriktning. Exempel på projekt som finansierats är samarbetsprojekt mellan olika länder där man sökt att påverka attityder hos elever genom att förmedla immigrantfamiljers erfarenheter av sin situation. Olika interkulturella kurser har riktats till elever i gymnasier bl.a. för att öka kvaliteten i undervisningen som riktar sig till olika minoritetsgrupper och därigenom förbättra integrationen. Ofta har multimedia och IT använts som verktyg. Sammantaget är omfattningen av insatser direkt riktade till högskolan mycket begränsad. Inom kommissionen har man istället hänvisat till de insatser som sker på nationell nivå. Där har , , och nämnts som föregångsländer. Det land som har längst och mest omfattande erfarenhet av åtminstone insatser för etnisk mångfald i högskolan är . I synnerhet är arbetet med s.k. affirmative action – som inte bara avser högskolevärlden, men som väckt särskild uppmärksamhet där – spännande att ta del av. En bok av två tidigare universitetsrektorer, ger djup och viktig kunskap om den betydelse affirmative action-program haft för särskilt den afroamerikanska gruppen vid några av USAs förnämsta universitet. Författarna drar slutsatsen att programmen varit framgångsrika och helt avgörande för framväxten av en framgångsrik svart medelklass i (1998).Det har inte varit möjligt för utredningen att göra mer omfattande studier av de amerikanska erfarenheterna, utan kunskaper har inhämtats huvudsakligen genom skriftliga källor. Resultaten därifrån finns redovisade löpande i övriga kapitel i rapporten. Utredningen har närmare studerat de insatser som görs i . Även där har frågan om social och etnisk mångfald i högskolan aktualiserats och har regeringen och staten tagit en rad initiativ för att främja ändamålet. En central aktör inom området är ().