sou · GOB374 · 2001-01-01 00:00:00 — Här- utöver ingår personal från sjukvården och andra myndigheter och organisationer beroende på vilken hjälp som behövs. Räddnings- verkets första internationella uppdrag genomfördes efter jord- bävningen i . Därefter har insatser gjorts vid översväm- ningskatastrofer i och , skogsbränder i , jord- bävningskatastrofer i samt kemikalieolyckan i . Räddningsstyrkorna har följande inriktning: Sök- och räddningsstyrka, insatstid efter beslut Stabs- och ledningsstöd, insatstid Insatspaket vid flyktingkatastrofer innehåller både en personalstyrka och utrustning som är anpassad för den uppgift som skall lösas. Insatspaketen skall vara självförsörjande och kunna verka i ett katastrofområde . Paketen utgörs bl.a. av väg- transporter, vattenförsörjning, lägerplanering, latrinkonstruktion och logistik. har genomfört ett flertal uppdrag i , , och . En styrka i form av ett insatspaket kan sändas ut efter att chefen för fattat beslut i ärendet. Återuppbyggnad i krigs- och katastrofdrabbade länder bedrivs oftast i samverkan med FN:s flyktingkommissarie () och Sida för att människor i drabbade områden skall få tillgång till bostäder. anställer och leder bl.a. inhemsk perso- nal vid uppbyggnads- och reparationsarbeten av hus, flyktingför- 80 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad läggningar, vägar, broar samt vid minröjning. största insats i detta avseende är bostadsförsörjningen i Bosnien som påbörjades och som fortfarande pågår. Förnödenheter vid flyktingkatastrofer finns i två förråd i som innehåller tält, filtar och andra förnödenheter. Utrustningen skall kunna vara på plats i katastrofområdet efter regeringens beslut. har bidragit med utrustning till bl.a flyktingkatastrofen i och brandsläckningsmaterel till skogsbränderna i . Expertinsatser vid allvarliga olyckor innebär att kunna bistå andra länder med rådgivning när en katastrof inträffat. Personalen rekry- teras från , den kommunala räddningstjänsten samt andra myndigheter och organisationer. deltar som ett av tolv länder i UNDAC, en beredskapsgrupp inom humanitära kontor (Office for the Coordination of Humanitarian , OCHA). ingår sju svenskar i beredskaps- gruppen som är experter på att snabbt kunna bedöma och koordinera räddningsarbetet vid större olyckor och katastrofer. Andra experter arbetar inom områdena miljö, oljeutsläpp, flyktingkatastrofer, kärn- energi etc. Observatörsinsatser vid allvarliga olyckor går ut på att skaffa erfarenheter från redan inträffade allvarliga olyckor i eller andra länder som kan komma den svenska räddningstjänsten till del i andra sammanhang. hade bl.a. personal på plats efter orkanen härjningar i . Genom särskilda samarbetsprojekt med assisterar Rädd- ningsverket dessa länder bl.a. med att bygga upp räddningstjänst- verksamhet, organisera beredskap inför eller vid stora olyckor och transporter av farligt gods, miljöskyddsåtgärder m.m. Efter en större insats som jordbävningskatastroferna i samlar man personalen i anslutning till hemkomsten till för avrapportering och uppföljning samt stöd till personalen. Genom- gången genomförs av kvalificerad personal som även används av efter de svenska utlandsstyrkornas hemkomst. Vid mindre insatser genomför personal hemkomstsamtal när styrkan återvänder till . Efter genomförs även återträffar med deltagarna i styrkan där insatsen diskuteras. Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. 4.2.5Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) (Sida) är central för- valtningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för stödet till länder i . En central del i det svenska biståndet är humanitär verksamhet, stöd till demokratiseringsprocesser samt främjande av mänskliga rättigheter. Sidas insatser bygger på förändringar som samarbetsländerna själva vill genomföra och är beredda att avsätta resurser till. Projekten skall avslutas så fort verksamheten klarar sig på egen hand. Det långsiktiga målet för allt utvecklingssamarbete är att det skall bära sig självt. Rekrytering till fredsfrämjande verksamhet Sida har härutöver fått regeringens uppdrag att hantera civil rekrytering till konfliktföreb yggande och konflikthanterande verksamhet inom följande områden: 1.Demokratiseringsprocesser vilket bl.a. omfattar arbete med: a)deltagande i organisationsutveckling b)valinsatser med korttids- och långtidsobservatörer c)uppbyggnad eller stöd till oberoende media. 2.Mänskliga rättigheter vilket kan innebära allt från att vara -Human Rights Officers- till att tjänstgöra på fältet som rättsläkare och vara juridisk expert inom området. 3.-Rule of Law- som innebär juridiskt arbete med uppbyggnad av rättsvårdande instanser och kontroll av dessa samt ombudsmanna- väsende. 4.Verifikationsinsatser för att exempelvis övervaka ett specifikt avtal. 5.Administrativt stöd i organisationer. Det är enheten för resursbasutveckling för internationellt utvecklings- samarbete (RIU) som inom Sida ansvarar för rekrytering av svenska medborgare till internationella organisationer som FN och andra. Enheten bedriver också resursbasutvecklingsprogram (multilaterala och bilaterala biträdande expertprogram), rekryterar personal till det bilate- rala biståndet samt rekryterar och sekonderar svensk personal till inter- nationella insatser (t.ex. valövervakare, fredsobservatörer). Vidare svarar enheten för förberedelseutbildning för egen rekryterad personal och arrangerar i viss mån kurser på uppdragsbasis för konsulter och andra utresande. Inom det konfliktförebyggande och konflikthante- 82 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad rande området identifierar, rekryterar och utbildar Sida personal till tjänster på alla nivåer. För rekryteringen har Sida byggt upp en resursbas med kandidat- register för olika yrkeskategorier. Det finns exempelvis ett register för valobservatörer/experter med personer som har erfarenhet av svenskt valarbete, språkkunskaper och u-landserfarenhet. Inom området för mänskliga rättigheter och demokrati har man b yggt upp ett register med kandidater som har särskild kompetens för arbete med flyktingfrågor, rättsväsende, civil society samt konfliktlösning. I varje register finns ett drygt hundratal kandidater som bedömts som kvalificerade för upp- drag. Härutöver har ett rekryteringsregister över de perso- ner som har genomgått biståndskursen och tidigare års- och termins- kurser. har till uppgift att erbjuda och genomföra förbere- delseutbildning för personal som skall arbeta i svenskt och internatio- nellt utvecklingssamarbete. I detta register ingår drygt 2 400 personer. Registren uppdateras ungefär . Efter utlandsuppdrag som valobservatör genomförs hemkomst- seminarium . Efter andra utlandsuppdrag med arbete inom området mänskliga rättigheter genomförs hemkomstseminarium när tillfälle ges. En arbetsgrupp inom Sida arbetar med att bygga upp en funktion för personlig krishantering för såväl hem- kommen personal som personer ute i fält. Inom ramen för det humanitära biståndet (som innefattar internationell konflikt- och krishantering) samarbetar Sida med ett mycket stort antal organisationer såväl inom som utanför . Internationellt samar- betar Sida med flera olika FN-organ, med EU:s kontor för humanitära frågor (ECHO) och internationella organisationer som , Internationella Rödakors- och Rödahalvmåne- federationen och andra internationella humanitära organisationer som Médecins sans Frontières, Save the Children, , Norsk Folkehjelp m.fl. I samarbetar Sida med flertalet enskilda organisationer samt vissa myndigheter och departement. Sidas nätverk för humanitära frågor initierades 1993 i syfte att främja användandet av svenska resurser internationellt samt stödja den svenska resursbasen för att bistå främst FN-organen med personal vid större internationella katastrofer. Detta nätverk samverkar med ett flertal enskilda organisationer, myndigheter som Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. Nätverket fungerar som ett forum för diskussioner och erfarenhetsutbyte. En annan form av nätverk är Resursbasutveckling inför internatio- nella uppdrag inom mänskliga rättigheter och demokrati (SWEDEHUM). startade efter en längre tids diskussioner om hur arbetet med att utveckla och stärka den svenska resursbasen inom området borde organiseras. Projekt- arbetet har drivits i nätverksform med representanter från flera olika enskilda organisationer, myndigheter, samt akademiska institutioner. Till verksamheten har varit knutet en refe- rensgrupp, en utbildningsgrupp, en startgrupp samt ett sekretariat. Projektets huvudsakliga uppgift har varit att genomföra en behovsanalys bland potentiella uppdragsgivare, en inventering och uppdatering av den existerande resursbasen samt att utforma och genomföra förberedelseutbildning inför internationella uppdrag inom området. Härutöver har nätverket utvecklats och nya kontakter har etablerats. SWEDEHUM som projekt upphörde att gälla men nätverket kommer att leva vidare. Ambitionen är också att utöka nätverket med de rättsvårdande instanserna för att möta de krav som kan komma att ställas i framtida multifunktionella insatser. På Sida (RIU) fortsätter SWEDEHUMS arbete framförallt genom kontakter och information till berörda i nätverket vid nyrekrytering av tjänster inom mänskliga rättigheter och demokrati. RIU medverkar också vid urval av kursdeltagare till kurser i mänskliga rättigheter och demokrati. Sida kommer att försöka rekrytera en samordnare på projektan- ställning i syfte att vidareutveckla nätverket. 4.2.6Andra svenska myndigheter som agerar inom det fredsfrämjande området () har huvudansvar för att skapa överblick över vilka civila försvarsresurser som kan användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. ÖCB skall i detta sammanhang verka för samordning mellan funktionsansvariga myndigheter när det gäller planering av utnyttjandet av dessa resurser samt utveckla förmågan att använda resurserna för de internationella uppgifterna. ÖCB:s andra ansvarsområde är att utveckla samverkansförmågan vid genomförandet av militära och civila insatser s.k. multifunktionella 84 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad På det civila området sker samverkan med bl.a. Försvars- makten, , och . Som ett tredje ansvarsområde har ÖCB en samordnande roll inom det civila försvaret, exempelvis när det gäller direkta kontakter med motsvarande organisationer i andra länder. ÖCB skall i sin samord- ningsroll följa och analysera utvecklingen avseende internationella säkerhetsbyggande och förtroendeskapande åtgärder. Av detta följer att biträda med underlag, följa och vid behov delta i löpande mötesverksamhet i EU, Nato, Partnerskap för fred (PFF) samt Västeuropeiska unionen vad avser civilt försvar. ÖCB medverkar i internationella säkerhetsbyggande och förtroendeskapande verksamhet inom ramen för Partnerskap för fred och är svenskt kon- taktorgan på myndighetsnivå med Nato i PFF-frågor som rör civil beredskap. Vidare skall ÖCB på uppdrag medverka i programmet för säkerhetsfrämjande åtgärder i ligger tyngdpunkten på att utveckla det internationella förtroendeskapande samarbetet samt den civila bered- skapens internationella förmåga. Målsättningen är att samverkan och praktiskt samarbete med andra länders civila beredskapsmyndigheter och motsvarande vidareutvecklas och fördjupas. Ett aktivt och kon- struktivt samarbete med relevanta internationella organisationer och institutioner är viktigt inte minst ur förtroendeskapande synpunkt som för utvecklingen av det civila försvarets internationella förmåga. initierade ÖCB ett projekt om resurssamordning av det civila försvarets internationella förmåga. Projektets syfte är att ta fram ett underlag över vilka resurser, personellt och materiellt, som finns inom det civila försvaret och som kan vara ett tillskott till Sveri- ges samlade resursbas för internationell verksamhet i kris- och katastrofområden. Resultatet av inventeringen, som skall vara avslutad , skall därefter tillställas användarna, dvs. FN, (), , EU:s civila krishantering m.fl. Flera myndigheter inom det civila för- svaret håller på att utveckla sin internationella förmåga. ÖCB bedriver tillsammans med kursen Civil Staff Offi- cers Course (CIVSOC), som går parallellt med dess militära, United Nations Staff Officer (UNSOC) och polisiära, United Nations Officer (UNPOC) motsvarigheter. Utbildningens syfte är att förbereda tjänstemän för internationell verksamhet. Övriga offentliga aktörer inom området Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. I den internationella fredsfrämjande och konfliktförebyggande verk- samheten efterfrågas alltfler yrkeskategorier. De senaste årens erfaren- heter från och har bl.a visat på behovet av internatio- nella domare, åklagare och kriminalvårdspersonal. Vidare söks nu kompetent personal för att administrera de drabbade områdena och bygga upp den administrativa infrastrukturen. Därmed har nya svenska myndigheter dragits in i sökandet efter kompetent svensk personal, däribland , och . har byggt upp en enhet inom förbundet som arbetar med biståndsprojekt. I samband med att exper- tis inom olika områden nu alltmer börjat efterfrågas i kris- och konfliktområden pågår förberedelsearbete och diskussioner om hur rekryteringsarbetet bör bedrivas. Ett alternativ som diskuterats har varit att även i detta sammanhang använda det bolag som bildats för bilate- rala åtaganden. håller också på med att bygga upp en internatio- nell kapacitet. I samarbete med Försvarsmakten () har ett utbildningsprogram för internationella insatser utvecklats. Samarbete med sker också i form av ett avropsavtal där ställer upp med visst stöd vid en eventuell insats. Inom flera svenska myndigheter har man byggt upp internationella enheter eller bolag som bidrar med personal, kunskap och materiel inom det långsiktiga utvecklingsbiståndet som främst förmedlas genom Sida. Exempel på sådana bolag är inom , Swedforest under , Swedrail under Statens järnvä- gar samt Swedavia under . Härutöver finns ett antal institutioner inom den akademiska världen samt flera folkhögskolor som erbjuder utbildning och forskning inom ämnesområdet, bl.a. vid , vid samt vid . I betänkandet Internationell konflikthantering – att förbereda sig tillsammans (SOU 1999:29), ges en närmare beskrivning av den mångfald myndigheter, organisationer och institutioner som har anknytning till internationell kris- och konflikthantering. 4.2.7Samverkan mellan de svenska aktörerna Det föreligger en lång rad samarbetsformer och nätverk bland de svenska aktörerna på området. Många av dessa nätverk har större eller 86 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad mindre anknytning till konfliktföreb yggande och konflikthanterande verksamhet. Generellt kan sägas att dessa kontakter har utvecklats kraftigt . I många av dessa nätverk ingår repre- sentanter för olika departement, myndigheter, institutioner och enskilda organisationer. Internationellt sett ligger långt framme i upp- byggnaden av dessa samarbetsformer. Flera av dessa nätverk beskrivs på annan plats i betänkandet. Se avsnitten om Försvarsmakten, Sida m.fl. anordnade Utredningen om samordning av civil och militär utbildning inför internationella insatser (SOU 1999:29) ett seminarium om kompetensuppbyggnad för internationella uppdrag i . I samband med seminariet bildades ett informellt nätverk. Nätverket har därefter bl.a. initierat ett projekt som stötts av Översty- relsen för civil beredskap. Projektet - Samarbete om utbildning och kapacitetsutveckling för arbete i kris och konfliktområden - har till uppgift att utforma en manual för utbildare som förbereder personal inför uppdrag i konfliktområden. Det övergripande syftet med projektet är dels att stärka samarbetet och utveckla olika samverkansformer mellan myndigheter, institutioner och organisationer som bedriver verksamhet i kris- och konfliktområden, dels att på med- verka till en bättre samordning i konfliktområdet. Projektet skall pre- sentera ett förslag till utbildningsmanual . 4.3Villkor för korttidstjänstgöring utomlands De senaste årens utveckling på området fredsfrämjande insatser med allt fler svenskar i utlandstjänst på olika uppdrag har också medfört att principiella frågor av administrativ natur rests. Många av de uppdrag som aktualiseras och för vilka svensk perso- nal kontrakteras av en svensk myndighet är av sådan art att de inte täcks in av gällande regelverk. Detta inriktar sig på tjänsteresor eller på att en person tjänstgör utomlands - med anknytning till svensk utlandsmyndighet, inom ramen för verksamhet eller som anställd av en internationell organisation. När det gäller korttidsuppdrag för de insatser som här berörs faller de således ofta i en gråzon mellan traditionella och reglerade områden. Detta har i sin tur lett till att den myndighet som varit ansvarig för kontraktsskrivningen fått hantera olika frågeställningar från fall till fall. Alternativt har gällande regelverk getts en vid tolkning. Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. Berörda myndigheter, främst Sida och , har lagt ned ett omfattande arbete med att strömlinjeforma villkor och ta fram underlag som möjliggör en effektivare och mer enhetlig hantering av enskilda fall. bildade också Utri- kesdepartementet, Sida, , , Rikspolis- styrelsen, och sedermera även Kammarkolle- giet, ett informellt nätverk för att diskutera frågor som relaterar till villkor för korttidsuppdrag i utlandsstjänst. Det kan konstateras att de personer som sänds ut för fredsfrämjande uppdrag vilka finansieras av statsbudgeten har berättigade krav på att staten, oberoende av vilken myndighet som tecknar det enskilda kon- traktet, skall erbjuda likartade villkor beträffande vissa grundläggande frågor. Den främsta frågan härvidlag är försäkringsskyddet där en över- syn pågår. Allmänt gäller naturligtvis att de som är intresserade av olika upp- drag skall kunna få en klar bild över vilka grundvillkor som gäller och vilka som är förhandlingsbara i det enskilda fallet. Från statens sida är det också av vikt att personer som sänts ut på olika uppdrag också har villkor som är jämförbara och där skillnader i villkoren kan hänföras till specifika orsaker, t.ex. individuell lönesätt- ning och särskilda förhållanden som råder i de missioner där de utsända verkar. I bilaga 3 finns en mer utförlig redogörelse för nätverkets verksam- het. 5Andra aktörer inom det konfliktförebyggande och konflikthanterande området Förutom de statliga myndigheterna spelar många enskilda organisatio- ner en viktig roll inom det fredsfrämjande och konfliktförebyggande området. De agerar ibland som helt självständiga aktörer och ibland som samarbetspartners inom det statliga finansierade biståndet. Sidas sammanlagda utbetalningar via enskilda organisationer uppgick till totalt under . Verksamheten finansieras över flera anslag bl.a. folkrörelseanslaget, katastrofanslaget, anslaget för demokrati och mänskliga rättigheter, anslaget för samt regionala anslag och landramar. Några svenska enskilda organisationer har konfliktförebyggande som sitt huvudsyfte, medan ett större antal har verksamheter som indi- rekt och mer långsiktigt har en konfliktförebyggande funkti on. I det senare fallet kan det konfliktförebyggande arbetet bestå av utvecklings- samarbete med inriktning mot demokrati och mänskliga rättigheter, våldsförebyggande eller övervakande aktiviteter som civil fredsöver- vakning och flyktingeskort, rena utbildningsinsatser för att öka kun- skapen om konfliktprocesser samt slutligen rollen som medlare i någon form i syfte att få till en dialog, försoning eller konfliktlös- ning/förlikning. Svenska enskilda organisationer spelar en betydande roll i arbetet med att främja både demokrati och mänskliga rättigheter. Genom sin folkrörelseförankring och folkbildningstradition har de en institutionell styrka som kan användas för att stödja utvecklingen av enskilda organisationer i mottagarländerna samt stärka det civila sam- hällets institutioner. 88 Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. Röda Korset bildades av schweizaren för att ta hand om sårade i krig. Röda Korsets arbete bygger på sju gr undprinci- per: humanitet, opartiskhet, neutralitet, självständighet, frivillighet, enhet och universalitet. Internationella Röda Korset i består av två huvudorganisa- tioner: och Rödakors- och Röda- halvmånefederationen. Ansvarsfördelningen mellan de bådas insatser i och kring en konflikt regleras genom ett avtal, det s.k. . () är rörelsens grund- läggande organ. Kommitténs syfte är att skydda och hjälpa offren i väpnade konflikter såsom att ge vård åt krigsskadade, besöka krigs- fångar och civilinternerade. Kommittén arbetar med familjeåterföre- ning, skyddar civilbefolkningen och ger konfliktdrabbade mat och annan hjälp de behöver. Kommittén övervakar också tillämpningen av , dvs. hörnstenarna i den internationella huma- nitära rätten. Internationella Rödakors- och (IFRC eller Federationen) bildades och är ett samordningsorgan för alla nationella rödakorsföreningar. Det finns över 170 nationella rödakorsföreningar. Det är Federationen som samordnar internationella hjälpinsatser utanför konfliktområden som t.ex. vid naturkatastrofer. De nationella föreningarna, som stöds av Federationen, arbetar inom en rad områden från katastrofhjälp, hälso- och sjukvård, socialt arbete till Första hjälpen utbildning. Det Svenska Röda Korset bildades som en av de första nationella föreningarna i världen. Symbolen, det röda korset eller den röda halvmånen, ger skydd åt alla sårade och sjuka liksom åt militär och civil sjukvård i krig och väpnade konflikter. Rekrytering till internationella insatser () internationella engagemang sker inom ramen för den verksamhet som bedrivs inom ICRC och Federationen. Stödet omfattar personal, varor och kontanta medel. SRK ansvarar också för att genomföra projekt som definieras av ICRC. Personal- stödet omfattar delegater till verksamhet i fält samt i mindre omfattning s.k. Staff on till huvudkontoren i . Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. Den svenska delegatkåren , som är en resursbas på runt 180 perso- ner, har en sammansättning som motsvarar behoven i fält samt inom vissa prioriterade områden för att täcka humanitära insatser i katastrof- och konfliktområden samt för mer långsiktigt utvecklingssamarbete. genomfördes totalt 83 uppdrag av svenska delegater i ett 30-tal länder i katastrof- och konfliktsituationer. Av dessa arbetade 15 delegater i mer renodlade konfliktområden eller med andra uppdrag för ICRC. De 83 som tjänstgjorde arbetade inom följande områden: som chefsdelegater, samordnare av humanitärt bistånd, administration, vatten- och sanitet, hälsovård, information, familjeåterförening, efter- forskning och skyddsverksamhet, besök hos fängslade och internerade. En del delegater arbetade också i mer långsiktiga utvecklingsprogram. Nyrekrytering till delegatkåren sker i stort sett och omkring ett tjugotal brukar väljas ut för att genomgå en grundutbildning. För de som ingår i delegatkåren finns det emellertid inga garantier för att de skall bli erbjudna delegatuppdrag. Uppdragen styrs av behoven och i rekryteringsprocessen är det en avvägning mot eventuella framtida behov. De som inte varit aktuella för uppdrag utgår ur delegatkåren. Inom den befintliga delegatkåren finns en snabbinsatsstyrka som ingår i Emergency Response Unit (ERU) vilket är en del av Federatio- nens beredskap. Denna består av flera olika delar där Svenska Röda Korset ställer upp med delegater som arbetar med vatten och sanitet. ERU står för beredskap med såväl personal som utrustning och logistik. De svenska delegater som ingår i ERU:s team åker även ut i andra upp- drag för Federationen eller ICRC. Lediga delegatuppdrag annonseras regelbundet av Federationen och mer på ad hoc basis av ICRC.