sou · GOB389d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Malmen undersöks sedan successivt i den utsträckning det behövs för planeringen av den fortsatta produktionen (närprospektering). Malmprospektering förekommer i varierande omfattning över hela värl- den. Gruvindustrin är en internationell bransch och resurserna styrs till de regioner och länder som har de bästa geologiska betingelserna och där rådande institutioner främjar investeringar (t.ex. skattesystem och etable- ringsregler). Politisk stabilitet tillmäts stor betydelse.33 har tyngdpunkten i den internationella gru- vindustrins verksamhet successivt förskjutits från och Euro- pa till , och . Utsikterna att finna nya av världsklass bedöms vara särskilt goda i de två sist nämnda re- gionerna. Konkurrensen mellan länder om de internationella gruvföreta- gens investeringar har skärpts. Vissa länder i , t.ex. , och , har reformerat sin minerallagstiftning och infört olika stimulansåtgärder för att attrahera internationella investerare. F.d. Sovjet- unionen är också en region med bevisad malmpotential för de flesta eko- nomiskt betydelsefulla . Där hålls emellertid internationella inves- 33 Ibid., 34. teringar tillbaka på grund av den politiska osäkerheten och bristerna i så- väl den fysiska som institutionella infrastrukturen. Det är inte lätt att få en helhetsbild av den internationella prospekte- ringsverksamheten. Statistiken är ofullständig och de siffror som publice- ras är motsägelsefulla. Tillgängliga uppgifter tyder emeller- tid på att malmprospekteringen i världen ökade kraftigt . Närmare bestämt beräknas prospekteringsutgifterna för icke- järnmetaller ha ökat från 2,1 till 5,1 miljarder USD. Utgifterna tredubbla- des i , femdubblades i och åttafaldigades i Afri- ka.34 tycks dock prospekteringen ha avtagit. beräknas utgifterna ha uppgått till totalt 2,7 miljarder USD, vilket är en minskning med jämfört med . av prospekteringsinsatserna görs i , i , i och i var- dera och . andel av de globala prospekteringsutgif- terna är knappt en procent (vilket är något mindre än vår andel av den glo- bala exporten). En betydande del av den internationella prospekteringen var inriktad på guld. beräknas guld ha svarat för av prospekteringsutgifterna, koppar och andra basmetaller för och diamanter för 6 procent.35 34Ibid., 31. 35Beräkningar av se Heffernan, 25 ff. anomali kemiskt eller fysikaliskt mätvärde som avviker från normalvärdet t.ex. på grund av förhöjda halter av malmmineral. anrikning process som innebär att koncentrationen av de som ska tillvaratas ökas genom att värdelöst material avskiljs. anrikningsverk anläggning för produktion av mineral- eller malmkon- centrat. basmetall metaller som koppar, zink och bly. bearbetningskoncession tillstånd enligt minerallagen att exploatera mine- ralfyndighet inom ett visst avgränsat område. För att få ett sådant tillstånd krävs att fyndigheten sannolikt kan tillgodogöras ekonomiskt, att sökanden är lämplig att bearbeta fyndigheten och att fyndighetens läge inte är olämpligt från miljösynpunkt. Bergsstaten statlig myndighet som beslutar om undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner och utövar tillsyn över gruvor. Bergsstaten har kontor i (huvudkontor) och . bergmästare chef för . bruttonationalprodukt (BNP) mått på den samlade produktionen av va- ror och tjänster i samhället. BNP kan beräknas antingen som summan av förädlingsvärdena i samtliga produktionsenheter eller som summan av konsumtion och investeringar i ekonomin plus export och minus import av varor och tjänster. exploatering kommersiell brytning av mineraltillgångar. fines se mull. förädlingsvärde mått på den värdeökning som skapas i ett företag genom att råvaror och andra insatsvaror bearbetas till mer förädlade produkter. geofysisk anomali avvikande geofysiska mätvärden. geokemisk anomali förhöjda metallhalter i marken. industrimineral kallas ibland som utvinns för andra ändamål än sitt energi eller metallinnehåll, t.ex. fältspat, grafit, kalksten, krita, kvarts, lera, olivin och svavelkis. inmutning äldre benämning på undersökningstillstånd. insatsvara icke varaktig vara eller tjänst som ett företag köper för att an- vända i produktionen. järnmalm med tillräckligt hög halt av järn för att vara ekonomiskt brytvärd. De viktigaste järnmineralen är oxider: magnetit (Fe3O4) och he- matit eller blodstensmalm (Fe2O3). koncessionsmineral som omfattas av minerallagen. komplexmalm sulfidmalm som innehåller många olika metallmineral. kronoandel rätt för staten enligt gruvlag att delta i ett gruvföretag. magnetit malmmineral som består av järn och syre (Fe3O4). malm metallhaltig mineralisering som är brytvärd ur ekonomisk synpunkt. malmbas den reserv av malm som finns tillgänglig för brytning. metall grundämne som karaktäriseras av god ledningsförmåga för värme och elektricitet, glänsande yta och formbarhet. Metallerna bildar i allmän- het kristaller. Ofta använder man ordet metall också för att beteckna lege- ringar. i naturen förekommande, fasta, oorganiska ämnen som bygger upp jordskorpans bergarter. Som mineraliska ämnen räknas även organis- ka substanser som kol och torv. mineralisering onormal koncentration av ett visst . minerallagen reglerar villkoren för prospektering och exploatering av vissa särskilt nämnda . Till dess hör samtliga malmmineral som bryts i , vissa industrimineral (bl.a. eldfasta och klinkrande leror, grafit, svavelkis, tungspat och wollastonit) samt olja, gasformiga kolväten och diamanter. morän erosionsprodukt (lera, sand, grus och blocksten) som bildats av glaciär eller inlandsis. mull (eng. fines) malm som huvudsakligen är naturligt finkorning. mutsedel) äldre benämning på tillståndsbevis vid inmutning av mineralo- fyndighet. () inrättades och övertog då förvaltningen av den statliga gruvegendomen från Kom- merskollegium. blev NSG huvudman för den statliga malmprospekteringen och fr.o.m. även för prospekteringen efter industrimineral. NSG lades ned . näringsliv den del av ekonomin som består av företag som drivs i kom- mersiellt syfte (dvs. för att generera ekonomisk vinst). pellets (kulsinter) små kulor () av finkornig järnmalm. prospektering systematisk undersökning av berggrund och jordarter i syfte att finna ekonomiskt brytvärda . saluvärde totalvärdet av leveranserna av egenproducerade varor eller tjänster. slig finkornigt malmkoncentrat. styckemalm malm som framkommer styckevis vid sovring av råmalm. stålindustri industri som tillverkar stål fram till handelsfärdigt stål, dvs. produkter som plåt, band, stång, profiler, tråd och rör. stålverk ursprungligen den del av ett järnverk där stålugnarna finns. I dagligt tal används emellertid ordet synonymt med järnverk (tillver- kar alla järnverk stål). sulfidmalm malm som domineras av sulfidmineral. sulfidmineral svavelhaltiga metallföreningar (t.ex. svavelkis, kopparkis, zinkblände och blyglans). geologiska AB (SGAB) statligt prospekteringsbolag inrättat . SGAB var största prospekteringsor- ganisation och arbetade huvudsakligen med staten som uppdragsgivare. geologiska undersökning (SGU) statlig myndighet inrättad 1858 för att systematiskt undersöka och kartlägga geologi. SGU var till huvudman för den statliga prospekteringen. undersökningstillstånd tillstånd enligt minerallagen att med ensamrätt få göra undersökningar inom ett viss avgränsat område i syfte att finna kon- cessionsmineral. Tillståndet utfärdas av Bergsstaten. utmål rätt till bearbetning av en mineralfyndighet enligt äldre lagstiftning (års gruvlag). ädelmetall guld, silver och platina. , , Gruvindustri i industri (, 1992). Betänkande angående tyskgruvorna och centralorgan för gruvärenden avgivet av gruvorganisationskommittén (SOU 1950:2). European Yearbook: Second edition 1996-97 (, 1998). Forskning och utveckling inom svensk mineralindustri (Ds I 1978:13). Gruvorna och framtiden: Slutbetänkande av gruvkommittén (SOU 1996:152). , , , Från basindustri till högteknologi: Svensk näringsstruktur och strukturpolitik (, 1995). , , Gruv- och metallindustrins betydelse för Luleås be- folkningsutveckling i i kommun (, 1998). Heffernan, , Worldwide Exploration: Preparing for the Next Boom (, 1998). Industrimineral: Delbetänkande av mineralpolitiska utredningen (SOU 1977:75). Industriella och bergarter: En branschutredning (, 1998). Invest in : Exploration and Mining (, 1997). Jarnulf, , Svensk järnmalmsindustri mot , i Mineralmarkna- den (1992). Malmfältens framtid (, 1981). och : Delbetänkande av mineralpolitiska utredningen (SOU 1979:40). Malmtillgångar och prospektering: Rapport från mineralpolitiska utred- ningen (Ds I 1978:16). Tema: Diamanter (, 1996). Tema: Guld (, 1997). Tema: Silver (, 1999). Mineralpolitik: Slutbetänkande av mineralpolitiska utredningen (SOU 1980:12). , , i förnyelsens : En industrinations upp- gång och fall (, 1995). Nisser, , Swedish and Steel: The Historical Perspective, and Steel: Today, Yesterday and Tomorrow (, 1997). Ny gruvlag (SOU 1969:10). Ny minerallagstiftning: Betänkande av minerallagskommittén (SOU 1986:54). , , Gruvindustrin, genom tiderna (, 1994). Prospekteringspolitik: Betänkande av mineralråvarukommittén (SOU 1989:92). , ., Mining Economics and Strategy (Littleton, 1998). Ruist, , Metallindustri i industri (, 1992). Serning, , Järnmalmsgruvorna , Daedalus (, 1997). Spelar det någon roll? Om ökat utlandsägande i svenskt näringsliv (, 1998). Statliga insatser för prospektering, Rapport 1987/88:9 från revisorer. Svenskt näringsliv och näringspolitik (, 1999). industri i omvandling (, 1996). Nationalatlas: och jord (, 1994). Underlagsmaterial: Gruv- och metallindustrin, MITF, (stencil). Vad betyder direktinvesteringarna för ? (, 1999). Översyn av vissa bestämmelser i minerallagen, m.m. (Ds 1992:128). minerallagstiftning - en beskrivning av den legala processen från prospektering till gruvdrift. Denna rapport är en förkortad version av examensarbetet mine- rallagstiftning – en beskrivning av den legala processen från prospekte- ring till gruvdrift. Examensarbetet skrevs av vid Institutio- nen för fastigheter och byggande, Avdelningen för fastighetsvetenskap vid Kungliga Tekniska . Det utgör en förkortad version med fokusering på bl.a. markägares rättigheter, prospektörernas ställning, ekonomiska förhållanden och miljöfrågor i samband med prospektering. Bakgrunden till att examensarbetet skrevs om just minerallag- stiftning var att en inblick i andra länders minerallagstiftning är my- cket aktuell. Den litteratur som finns skriven på svenska inom ämnet är äldre, summariska beskrivningar som inte närmare utreder de speciella reglerna i de olika länderna. Det bör också nämnas att det mig veterligen inte finns någon utredning om minerallagar på det svenska språket. Rätten till att utnyttja mineraltillgångar regleras i många länder enligt ett av tre olika system. Enligt det första av dessa, jordägandesystemet, tillfaller rätten till mineralerna den som äger jorden. Koncessionssystemet är det andra av de tre systemen och innebär att rätten att eftersöka och bearbeta mineralfyndigheter upplåts efter prövning av statlig myndighet. Det sista systemet kallas inmutningssystemet och innebär att vem som helst som upptäcker en mineraltillgång kan förvärva ensamrätten att ut- nyttja tillgången. Det system som tillämpas på faller inte direkt in under något av de som beskrivits. Historiskt sett skulle man kunna säga att jordägandesystemet har tillämpats där den som äger marken även äger mineralerna därunder. Till viss del är det även jordägandesystemet som gäller. Framför allt när det gäller mineraler som inte berörs av de ir- ländska minerallagarna. När det gäller mineraler som berörs av mineralla- garna ägs av dessa av staten. Resten av dem ägs privat men staten har även här den exklusiva bearbetningsrätten. Dessa förhållanden är inte sådana att det går att konstatera att jordägandesystemet tillämpas. För själ- va prospekteringen går det nog att säga att i de allra flesta fall sker till- ståndsgivningen för detta efter principen first come, first served även om det sker en statlig prövning. Även för tillstånd att bearbeta mineraler sker en statlig prövning. Eftersom det är staten som äger den exklusiva bearbetningsrätten till i stort sett alla mineraler hyr de ut denna rätten till företagen efter prövning. Förfarandena med tillstånd för både pro- spektering och bearbetning av mineralerna kan väl närmast liknas med koncessionssystemet med vissa inslag av det inmutningsrättsliga systemet vid prospekteringsprövningen. Gruvnäringen på förr och nu av mineralbearbetning på är från stenåldern då man bröt vit kvarts i County . har sedan gruvaktivi- teten varierat i intensitet och olika mineraler har dominerat olika tidsåld- rar. Här följer en sammanfattning av gruvnäringen som den sett ut . Ett sätt att tyda trender inom gruvnäringen på är att jämföra pro- spekteringsföretagens benägenhet att investera i sökande efter mineraler . Detta kan göras genom att studera förändringar i an- talet sökta och utfärdade prospekteringslicenser olika år. En prospekte- ringslicens motsvaras i närmast av ett undersökningstillstånd en- ligt minerallagen. Prospekteringslicensen måste inhämtas av ett företag som planerar att söka efter mineraler. En innehavare av en sådan licens har rätten att beträda marken och utföra nödvändigt undersökningsarbete. Antalet prospekteringslicenser i bruk under åren 1960- har antalet utfärdade prospekteringslicenser minskat och orsakerna till detta är flera. Ett antal misslyckade gruvprojekt under 80- talet tillsammans med gruvnäringens syn på staten som vacklande i sitt stöd för gruvexploatering är ett par av orsakerna. Det har också blivit svårare för irländska mindre bolag, s.k. juniorbolag, att hitta finansiärer till sina projekt. Deras investeringar på har minskat avsevärt medan deras prospektering i andra länder ligger på en stadig nivå. I stort sett all prospektering som görs på ligger stora multinationella företag bakom. Den irländska staten utför inte någon prospektering på eller i något annat land. De vanligaste metallerna på är zink och bly och har av all zink som brutits i världen brutits just på . Ett annat bevis på att är en framstående zinkproducent är att landet har flest upptäckta zinkfyndigheter per km2 i världen. Så sent som påbörjades bearbetningen av zink- och blymalm i den senaste fyndigheten i Lisheen, County . finns det sju aktiva gruvor på där zink och bly bryts i Navan, Galmoy och Lisheen, gips i Monagham och marmor i . I finns två gruvor där det bryts kol och lera i den ena och dolomit i den andra. Produktionsnivån av zink och bly tros ligga kvar på samma nivå de kommande tio till femton åren och är därmed en av främsta producenter av dessa mineraler. Framtiden är dock osäker då det inte har upptäckts någon ny fyndighet . Den internationella konkurrensen blir hårdare och förutsättningarna för prospekteringsföretagen förändras. att irländska och multinationella bolag ska fortsätta investera i mineralex- ploatering på krävs att företagsklimatet är lyhört och följer utveck- lingen. Den irländska minerallagstiftningen består av fem lagar som gemensamt benämns Development Acts 1940-1999. Vissa av dessa lagar- na ersätter, medan andra kompletterar bestämmelser i de tidigare lagarna. Resultatet har blivit ett svåröverskådligt lagverk som för att det ska tolkas rätt måste läsas som ett lapptäcke. Äganderätten till mineraler har ge- nom åren förändrats med lagändringar och nya förutsättningar. De olika typerna av äganderätt till mineraler som existerar förklaras närmare nedan. I används benämningen markägarmineraler för mineraler som inte berörs av minerallagens bestämmelser. Dessa mineraler har lågt eko- nomiskt värde och bearbetningen av dem anses därför inte behöva regleras i minerallagen. På finns motsvarande bestämmelser och de minera- ler som faller utanför minerallagarna är grus, sand, sten och lera. För de mineraler som faller inom minerallagarnas bestämmelser har ändringarna lett till följande tre typer av mineralrättigheter. Statligt ägda mineraler. 1.Statligt ägda mineraler. 2.Privat ägda mineraler som staten har den exklusiva rätten att bearbeta. 3.Privat ägda mineraler. Statligt ägda mineraler har antingen förts över till staten genom markre- formen eller genom tvångsförvärv av staten enligt Development Act 1940. Markreformen och dess bakgrund sträcker sig långt tillbaka i tiden och beskrivs kortfattat nedan. De lagar som gällde innan nuvarande minerallagar var Land Acts 1903-1925. I des- sa fanns bestämmelser om en markkommission (Irish Land Commission) och dess verksamhet. Anledningen till att det lagstadgades om att mark- kommissionen skulle bildas, var att de med finansiella medel skulle hjälpa bönderna att köpa loss den mark de arrenderade av storgodsägarna. Kom- missionen grundades i och med införandet av Land och var en del av en markreform som påbörjats . Bakgrunden till markreformen var att de arrendeavgifter som storgodsägarna tog ut av sina arrendatorer var så höga att bönderna hade svårt att överleva. Me- ningen var alltså att göra det möjligt för bönderna att äga den mark de brukade och att de på så sätt skulle få det bättre ställt. Totalt bildades , med hjälp av denna markreform, nästan 350 000 jordbruk på två tredjedelar av jordbruksmark och reformen fortsatte även långt efter detta. Markreformen är mycket intressant även ur mineralrättsligt perspektiv. När markkommissionen förvärvade marken så förvärvade de även äganderätten till mineralerna under marken. Bönderna som köpte jordbrukslotterna i sin tur förvärvade inte mineralrättigheterna utan de låg kvar hos markkommissionen och därmed staten. Tillsammans med möjlig- heten att tvångsförvärva enligt Development Act 1940 som nämnts ovan har ca. av alla mineralrättigheter hamnat i statens ägo. Den andra typen av mineralrättighet är Privat ägda mineraler som sta- ten har den exklusiva rätten att bearbeta. Denna grupp består av mineral- rättigheter som inte blivit överförda till staten enligt ovan . Detta år kom nämligen den tredje av de fem minerallagarna (Development Act 1979) och den gav staten den exklusiva rätten att bear- beta mineraler. Dessa mineraler är ca. 30- av de mineraler som berörs av minerallagarna. Den sista av mineralrättigheterna är Privata mineraler. Detta är ett undantagsfall för de mineraler som bearbetades privat innan (Development Act 1979 togs i bruk). För dessa privata mi- neraler har staten inte den exklusiva bearbetningsrätten. Endast en bråkdel av mineralrättigheterna är privata. Även äganderätten till mark måste utredas vid prospektering för mine- raler. Markägarna är i vissa situationer berättigade till kompensation för intrång och skada. Prospekteringsföretagen förvärvar också mark för vissa ändamål. Rent juridiskt sett är det endast marken där anläggningarna kommer att ligga som prospektören måste förvärva. För de delar som lig- ger under jord, t.ex. tunnlar, räcker det med tillstånd från markägaren. Nedan redovisas ägandeförhållandena för de olika delarna av en gruva. När det gäller mineralerna är det oftast, som nämnts ovan, staten som är ägare och nästan uteslutande staten som innehar den exklusiva bearbet- ningsrätten. Detta innebär att prospektören har en sorts nyttjanderätt för att bryta dessa som utfärdas av Minister of the and Natural Resour- ces. Förfarandet på vid mineralexploatering kan i vissa hänseenden lik- nas med det som gäller i . Vid sökande efter mineralfyndigheter på krävs att den som prospekterar har tillstånd för detta. Vissa undan- tag finns för enklare undersökningar (se vidare nedan). Tillståndet för pro- spektering kallas Prospecting License och kan närmast liknas med under- sökningstillståndet enligt svenska minerallagen. En Prospecting License utfärdas av ministern vid ces efter prövning av avdelningen Exploration and Mining Division vid samma departement. Den som äger privata mineraler (se avsnitt om Mineral- och markrättighe- ter ovan) har rätten att leta efter och undersöka sådan orörd under förutsättning att endast nödvändig del avlägsnas för analys. Det behövs heller inget tillstånd från staten för övriga att utföra enklare undersökning- ar (Regional Surveying) på mark som inte belastas med en Prospecting License. Däremot måste överenskommelse om att beträda marken träffas med markägaren. Exempel på sådana enklare undersökningar som får gö- ras utan tillstånd är enklare prospektering, provtagning av sediment i åar och flygburen geofysisk undersökning. Prövning av Prospecting License Om en prospektör är intresserad av ett område och vill utföra mer ingående prospektering behövs en Prospecting License. Prövningen av denna licens görs av Exploration and Mining Division vid som utreder företagets ekonomiska och tekniska förutsättningar att genomföra den planerade prospekteringen. Det förekommer ingen ren miljöprövning av prospekteringslicenser. Den prövning som görs innehåller dock vissa delar som är avsedda att leda fram till licensvillkor som gynnar miljön. Villkoren i en Prospecting Li- cense utformas av Exploration and Mining Division som assisteras av när det gäller att lokalisera speciellt värdefulla områden. Den uppgift som har är att informera sökanden om vilka värdefulla miljöer som finns inom licensområdet. Det kan vara fråga om Special Protection Areas som är ett skyddsområdet för fåglar eller Special Areas of Conservation som skyddar växt- och djurlivet i ett område. Utöver dessa områden finns det ett antal nationalparker och naturreservat som också ska skyddas. På en karta i Prospecting License markeras sedan de aktuella skyddsområdena med bifogade restriktioner över vad som får och inte får göras i det speciella området. Tillsammans med osäkerheten om en eventuell ansökan av tillstånd för bearbetning av mineraler kommer att beviljas, leder detta till att områdena inte lockar många prospektörer. För innehavare av en Prospecting License finns det ett antal miljöaspekter att ta hänsyn till. För det första är de skyldiga, genom licensens villkor, att genomföra undersökningar på ett korrekt och lämpligt sätt som överens- stämmer med metoder som enligt tradition tyder på bra prospektering. Villkoren i licensen måste också stämma med in Exploration. Riktlinjerna, som sätts upp av , tar upp saker som: Överenskommelse med markägare och övervakning av arbete. Borrning, konstruktion av borrhål och igenfyllning efteråt, vattenfö- retag. Inhägnad och säkerhet. Skydd för vattenkällor. Provtagning av grundvatten. Restriktioner i nationalparker och andra värdefulla miljöer. När prospektören inhämtat licensen kan arbetet fortsätta med borrning, schaktning och övrigt arbete som behövs för att få fram nödvändig data. En Prospecting License ger innehavaren rätten att genomföra undersök- ningar utan att ersätta markägaren för besväret. Detta förutsatt att arbetet inte medför skada på marken. Prospekteringsföretagen har dock gått sam- man och träffat en överenskommelse med en lantbruksorganisation om att betala ersättning till bönderna vid undersökningar. Orsaken till detta är att de tror att det lönar sig i längden. Om bönderna är nöjda så uppstår inga konflikter och den kompensation som företagen betalar övervägs av för- När det gäller borrning så får markägarna i vissa fall betalt per meter som borras. Inte för att det blir större skada ju djupare man borrar utan för att arbetet tar . Ett exempel är IR £ 100 per som borras. En Prospecting License utfärdas oftast för en sexårsperiod. betalas en avgift för licensen som ökar i storlek vart annat år. Dessutom finns det en undre gräns för hur mycket innehavaren av en Prospecting License måste investera i prospekteringsarbete . Denna minimi- summa måste vara så låg att även de mindre bolagen har ekonomiska möj- ligheter att behålla licensen så länge som det krävs för att upptäcka fyn- digheter. Å andra sidan måste den vara så hög att bolag inte kan hålla marken utan att utföra seriöst undersökningsarbete. Det kan i sådant fall leda till att ett antal företag blockerar möjligheterna för nya prospektörer.