sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Genusforskningen växte fram ur kvinnoforskningen och gemensamt för dem är att den vetenskapliga objektiviteten ifrågasätts, såsom den har definierats av den manligt dominerade akademin. Traditionella val av teorier och forskningsämnen, formulering av frågeställningar, metod- val, bearbetning och tolkning av resultat har inte räckt för att ge en rättvisande bild av framför allt kvinnors situation i samhället. Därför har nya frågeställningar, teorier och metoder utvecklats. Begreppet genus introducerades i syfte att göra en åtskillnad gente- mot det biologiska könet, dvs. kromosomer, hormoner och reproduktiva organ. handlar om hur män och kvinnor tolkas i olika samhällen, dvs. vad som uppfattas som manligt och kvinnligt. Det innebär att könsskillnader alltid upplevs och tolkas, så att de stämmer överens med andra kulturella värderingar som vi har. Poängen är att biologin inte utgör grunden för det vi upplever som kvinnligt och manligt. Det är snarare så att människor i olika kulturer framhäver eller betonar det biologiska könet på olika sätt, så att de passar in i just det samhällets organisation och behov. Grundtanken är att idéer om kvinnligt och manligt är socialt, kulturellt och historiskt konstruerade och därmed möjliga att förändra.3 Genusforskning är ett tvärvetenskapligt akademiskt kunskapsom- råde där ansatsen är relativiserande och ifrågasättande. Genusanalysen startar ofta där annan forskning slutar genom att kön/genus blir analy- tiska kategorier, vilket innebär att kön och genus inte tas för givet utan analyseras utifrån genusteoretiska referensramar. rör inte bara enskilda individer utan genomsyrar hela samhället. I alla samhällen finns en genusordning, dvs. strukturellt organiserade relationer mellan kvinnor och män som handlar om arbetsfördelning, resursfördelning och beslutsfattande. Genusforskningen har framför allt utvecklats inom humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, där biologin ofta har lämnats därhän. Inom medicinen är det nödvändigt att genusbegreppet inte bara handlar om sociala förhållanden utan om samspelet mellan det biologiska och det sociala könet. Skillnader mellan kvinnor och män kännetecknas av ett nära samspel mellan biologiska och socio/kulturella faktorer, vilket innebär att även biologiska förhållanden behöver problematiseras uti- från ett samhällsperspektiv och en konstruktivistisk ram.4 3Hammarström A, , . Kön och ohälsa begrepp och för- klaringsmodeller. I o.a. (red). Kön och ohälsa. En antologi om könsskill- nader i hälsa. : , pp 7–28. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 477 Även om kön och genus är grundläggande så utgör de ingen enhetlig kategori. Kvinnor är sinsemellan olika på grund av framför allt social, kulturell och etnisk bakgrund, i-lands/u-landstillhörighet, religion, sexualitet och ålder. Detsamma gäller män. Hur alla dessa förhållanden samverkar med kategorin kön utgör viktiga analytiska problem inom genusforskningen.5 13.3Behovet av ett genusperspektiv i den nationella strategin I ett internationellt perspektiv utmärker sig av att kvinnor och män förvärvsarbetar i ungefär samma utsträckning, även om omkring hälften av kvinnorna arbetar heltid, jämfört med cirka trefjärdedelar av männen. Ett resultat av genusordningen är att kvinnor och män har olika positioner på arbetsmarknaden, vilket kan få avgörande betydelse för den könsrelaterade hälsan. Den svenska arbetsmarknaden är starkt könssegregerad på två plan. Den horisontella segregeringen innebär att kvinnor och män arbetar inom olika sektorer. Endast en av de 30 största yrkesgrupperna – gym- nasielärare – hade lika fördelning kvinnor och män.6 Istället arbetade av kvinnorna respektive männen inom yrken där andelen kvinnor respektive män är . Den vertikala segregeringen innebär att fördelningen av kvinnor och män på olika positioner är ojämn. Kvinnor finns på lägre befattnings- nivåer och i mindre prestigefyllda jobb än män. På av alla arbetsplatser finns inga kvinnliga chefer överhuvudtaget medan man- liga chefer endast saknas på av alla arbetsplatser.7 Kvinno- maktutredningen konstaterar att kvinnor och män tycks befinna sig på olika arbetsmarknader: männen har till skillnad mot kvinnor avance- mangsmöjligheter även om de befinner sig i samma jobb och hos samma arbetsgivare. Liksom inom många andra områden saknas det forskning om kvin- nors arbetsrelaterade hälsa. Kilbom et al lyfter fram fem olika typer av 6På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet. : SCB, 1998. 7Ty makten är din Myter om det rationella arbetslivet och det jämställda . : Arbetsmark- nadsdepartementet, 1998. [SOU 1998:6]. 478 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan kunskapsbrist i yrkesmedicinsk forskning.8 För det första tycks kvinnor i stor utsträckning saknas i arbetsmedicinska studier, vilket leder till en allmän brist på information om kvinnliga arbetstagare. För det andra saknas kunskap om hälsoproblem som antingen är vanligast bland kvinnor (exempelvis sexuella trakasserier) eller specifika för kvinnor, exempelvis arbetsmiljöns betydelse för menstruationsbesvär. För det tredje saknas kunskap om effektiva förebyggande åtgärder inom kvin- noyrken, vilket bl.a. hänger samman med att tillsynsmyndigheterna tycks prioritera mansdominerade yrkesplatser. För det fjärde behövs mer information om könsolikheter i exponering inom samma yrke. Slutligen, för det femte, handlar det om att traditionella begrepp och definitionerna av arbetsrelaterad ohälsa utgår från mannen som norm. Författarna drar slutsatsen att det i såväl forskning som handläggning av kvinnors arbetssituation behövs bättre och känsligare metoder samt en större öppenhet för kvinnors villkor. Ett exempel på kunskapsbristen är vilka hälsoeffekterna är av den könssegregerade arbetsmarknaden. Olika mekanismer kan tänkas vara verksamma, varav en handlar om olikheter vad gäller tillgången till kontroll och inflytande. har i en studie visat hur inflytandet över arbetssituationen varierar beroende på kön i arbetar- och tjänste- mannayrken som har olika könssammansättning (kvinno- respektive mansdominerade samt könsintegrerade arbeten).9 Studien visar att det finns stora köns- och klasskillnader. Kvinnor i alla yrkeskategorier har lägre inflytande än män, även i kvinnodominerade yrken. Lägst infly- tande av alla har kvinnor i mansdominerade arbetaryrken. Högst infly- tande har kvinnor och män i mansdominerade och könsintegrerade tjänstemannayrken. Brist på inflytande över arbetssituationen utgör en viktig sjuk- domsmedierande faktor bland vuxna kvinnor och män10 liksom bland flickor och pojkar i skolan.11,12 Den så kallade krav-kontroll-stöd modellen innebär att psykiska krav samverkar med de kontrollmöjlig- 8Kilbom Å, Messig K, Bildt . Yrkesarbetande kvinnors hälsa. : , 1999. 9Hall E. Womens work: An inquiry into the Health Effects of Invisible and Visible Labor. : , och , 1990 [akad. 10Aronsson G. Dimensions of control as related to work organization, stress, and health. , 1989; 19: 459-486. 11Elevers arbetsmiljö i skolan avhandlas i avsnittet Flickors och pojkars vill- kor. 12Hammarström A, , unemployment and ill-health: results from a 2-year follow-up study. Soc Sci Med ;26(10):1025-33. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 479 heter och det sociala stöd som individen får.13 Den mest hälsofarliga arbetssituationen innebär att individen har små kontrollmöjligheter i kombination med höga krav och lågt stöd. Detta betecknas som spänt arbete och har i flera studier av framför allt män visat sig ha samband med ökad risk för hjärtinfarkt, förhöjt blodtryck liksom psykisk ohälsa. De fåtal studier som har inkluderat kvinnor har påvisat liknande sam- band, men resultaten har varit mer svårtolkade vilket möjligen kan för- av kvinnors längre totala arbetstid (dvs. kombinationen av för- värvs- och hemarbete).14 Övertidsarbete har i en studie visat sig vara förenat med ökad risk för hjärt/kärlsjuklighet bland kvinnor, men minskad risk bland män.15 En annan konsekvens av den könsuppdelade arbetsmarknaden som kan ha betydelse för den könsrelaterade hälsan är kvinnors sämre eko- nomi. I genomsnitt tjänar kvinnor av männens lön. Dessa skillnader kan inte förklaras av olikheter i utbildning och arbetslivs- erfarenhet.16 Omfattande forskning har påvisat att inkomstens storlek kan påverka såväl självrapporterad hälsa som dödlighet bland både kvinnor och män.17 Folkhälsostrategierna i förhållande till ekonomisk trygghet bör uppmärksamma inte bara sociala skillnader i fattigdom, utan även könsskillnader. lågkonjunktur genomgick arbetsmarknaden stora förändringar; arbetslösheten mångdubblades jämfört med de tidigare relativt konstanta efterkrigsnivåerna som deltidsarbeten och tillfälliga arbeten ökade i omfattning, särskilt inom den kvinnodomine- rade sektorn. De höga arbetslöshetsnivåerna i samhället drabbar inte bara de arbetslösa; en studie som jämför hög- och lågkonjunktur visar att de arbetslösas ohälsonivåer är i princip oförändrade under lågkon- junktur. Däremot försämras hälsan påtagligt bland de icke-arbetslösa, särskilt bland kvinnor.18 Flera andra studier har också visat att det i störst utsträckning är kvinnors hälsa som har försämrats under 1990- Arbete och hjärt-kärlsjukdomar hos kvinnor och män. I o.a. a.a., pp 186-205. 15Alfredsson L, , of occupation and near-future hospitalization for myocardial infarction and some other diagnoses. Int J Epidemiology, 1985; 14: 378-88. 16Ty makten är din a.a. 17Hälsa på lika villkor a.a. 18Novo M, , . Health hazards of unemployment – only a boom phenomenon? A study of young men and women during times of prosperity and times of recession. Public Health 2000;114:25-9. 480 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan talet.19,20 Detta hänger samman med att det framför allt är arbetsmiljön på kvinnodominerade arbetsplatser som har drabbats av ökade krav och ökad stress i samband med lågkonjunkturens nedskärningar. Nedskär- ningar i mansdominerade arbetsplatser medför minskad produktion, men inom vård och omsorg minskar inte produktionen i motsvarande grad som arbetsstyrkan minskar. Tvärtom ökar ohälsan i samhället och därmed ökar också kraven, särskilt inom sjukvården. Det medför att färre personer skall utföra en oförändrad eller större arbetsbörda vilket leder till ökad stress och minskar inflytandet över arbetssituationen.21 Undersökningar visar också att höga krav i kombination med lågt inflytande är vanligast inom kvinnodominerade arbetsplatser.22 Som tidigare nämnts har kvinnor i mansdominerade arbetaryrken lägst inflytande av alla grupper. Tillverkningsindustrin står för en stor del av ohälsan, sjukfrånvaron, överdödligheten, arbetsskadorna samt utslagningen/förtidspensioneringarna och kvinnorna är särskilt drab- bade. Nya organisationsformer innebär att alltid ställa upp (just-in-time tänkande), övertidsarbete samt höga krav på lojalitet och lagarbete, vilket ytterligare försvårar möjligheter att kombinera arbetet med ansvar för barn och hem. Kvinnor inom tillverkningsindustrin kan anses vara en av de hälsomässigt mest utsatta kvinnogrupperna på arbetsmarknaden.23 Kvinnor har rekryterats till monotona, repetitiva, bundna arbetsuppgifter med lågt inflytande, vilket kan vara en orsak till deras kraftiga överrisk för arbetssjukdomar. Andra orsaker kan ha att göra med att arbetsplatserna är organiserade efter en manlig norm, vilket bl.a. kan leda till en kvinnofientlig arbetsplatskultur med nedvärderande syn på kvinnor och sexuella trakasserier. Den könssegregerade arbetsmarknaden får betydelse för den arbets- relaterade ohälsan. Män är mer utsatta för arbetsolyckor, buller, vibra- tioner, lösningsmedel mm, medan kvinnor oftare drabbas av belast- ningssjukdomar liksom av mobbning, sexuella trakasserier samt hot och våld.24 19Järvholm B. Arbetsmiljörapport. : Arbetarskyddsstyrelsen, , , 1996. 20Stockholms läns arbetshälsorapport. : läns landsting, 1999. Transformation of the welfare state and its labour markets. : , 1994. 22Stockholms läns arbetshälsorapport a.a. 23Härenstam A, , . Kön och ohälsa i ett framtids- perspektiv. I o.a. a.a, pp 281-316. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 481 Sexuella trakasserier, dvs. oönskade handlingar av sexuell karaktär som kan vara fysiska, verbala eller icke-verbala handlingar, förblir ofta ett dolt arbetsmiljöproblem. Det finns förmodligen en betydande under- rapportering på grund av skamkänslor hos den utsatta samt på grund av arbetsgivarens okunskap om och/eller bristande intresse för problemet. Beroende på olikheter i definition och frågeteknik varierar frekvensen från bland kvinnor (och bland män) i SCB:s arbets- miljöundersökningar till 13–av kvinnorna i andra studier.25 En vidare definition omfattar även andra trakasserier på grund av kön i form av handlingar som grundas på kön och som kränker en persons integritet eller upplevs som nedvärderande (exempelvis nedvärderande omdömen). Enligt SCB:s senaste arbetsmiljöundersökning har av alla kvinnor jämfört av alla män upp- levt sig vara utsatta för trakasserier på grund av kön enligt denna vidare definition.26 Mest drabbade är kvinnor bland vilka nästan var femte rapporterar sig ha upplevt en dylik kränkning av chefer, arbetskamrater eller andra (patienter, elever, klienter, kunder). De mest drabbade yrkeskategorierna när det gäller sexuella trakas- serier är restaurant- och hotellanställda, samt buss- och taxichaufförer. Det saknas forskning om hälsokonsekvenserna av sexuella trakasserier, men en studie visade att hälften av alla utsatta kvinnor och män känner olust inför att gå till arbetet. Dessutom rapporterar de oftare sömnsvå- righeter och trötthet.27 Sexuella trakasserier kan förekomma på alla arbetsplatser men hänförs ibland till två typiska arbetssituationer.28 Den ena utgör en kvinnodominerad arbetsplats, där chefen är en man som använder sin makt till att ha sex med en eller flera utvalda kvinnor. Den andra är en mansdominerad arbetsplats, där trakasserierna kan ta sig uttryck som grova skämt, pornografiska bilder och sexuella anspel- ningar i ord och handling. Även våld och hot om våld är ett förhållandevis föga uppmärksam- mat men ökande arbetsmiljöproblem. Enligt SCB:s arbetsmiljöunder- sökning har nästan var femte kvinna jämfört med var tionde man varit utsatt för våld eller hot om våld under de tolv senaste månaderna.29 Bland kvinnorna är skötare och vårdare mest utsatta. Därnäst kommer socialsekreterare, undersköterskor, sjuksköterskor och vårdbiträden. Bland män är säkerhetspersonal liksom vissa vårdyrken och fordons- : , Arbetarskyddsstyrel- sen, 2000. [Statistiska meddelanden serie Am]. Sexuella trakasserier på arbetsplatsen. : JämO, 1987. 482 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan förare mest utsatta. En analys av hälsokonsekvenserna av våld och hot om våld visar att hälften av alla drabbade känner olust inför arbetet.30 De drabbade har dessutom mer besvär av trötthet och sömnproblem, därför att tankar om jobbet håller dem vakna. SCB:s arbetsmiljöundersökning visar att av kvinnorna jämfört av männen rapporterar besvär (såväl kroppsliga som andra besvär) till följd av arbetet. 31 En mycket liten del av dessa besvär utgör en följd av arbetsolyckor, även om en ökning av dessa kan noteras bland kvinnor . Bland kvinnorna är det ungefär dubbelt så stor andel jämfört med männen som anger att symptomen är lokaliserade till hals, nacke och axlar/arm. Även ohälsa på grund av arbetsrelaterad stress och psykiska påfrestningar rapporte- ras nästan dubbelt så ofta bland kvinnor som bland män. Anställda inom näringsgrenarna hälso- och sjukvård, utbildning och offentlig för- valtning är mest drabbade av stressrelaterad ohälsa. Som nämndes inledningsvis utgör kvinnor respektive män inga homogena grupper. Ohälsan varierar inom gruppen kvinnor respektive män beroende på bl.a. ålder, men det saknas forskning om de äldres arbetsrelaterade hälsa ur ett genusperspektiv. Ur SCB:s arbetsmiljö- undersökning kan vi utläsa att av kvinnorna rap- porterar att de tunga arbetsmomenten har ökat, jämfört av de äldre männen.32 På motsvarande sätt beskriver nästan dubbelt så många äldre kvinnor jämfört med äldre män att ensidiga upprepade arbetsmoment liksom nedsmutsning av arbetsluften har ökat . Arbetstakten har ökat enligt av kvinnorna i alla åldrar jämfört av männen. Kvinnornas andel av sjukskrivningarna har successivt ökat . För vissa sjukskrivningsperioder utgör kvinnorna två tred- jedelar av alla sjukskrivna.33 Liksom bland män ökar sjukskrivningarna med åldern. Orsakerna är föga kända, men nedskärningarna inom den kvinnodominerade offentlig sektorn antas vara en viktig orsak till den ökande sjukfrånvaron. Sjukskrivningsmönstret varierar i olika yrkesgrupper, med högst sjukfrånvaro bland kvinnor i mansdomi- nerade arbetaryrken. En studie omfattande 1 417 kvinnor i fyra yrkesgrupper visar att kvinnor som i vuxenlivet varit utsatta för sexualiserat våld i form av sexuella trakasserier, våld och övergrepp har den högsta sjukfrånvaron, mätt såväl i antalet sjukfall 33http:// Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 483 som antalet sjukdagar.34 Samma studie lyfter också fram det obetalda arbetets betydelse för sjukfrånvaron; kvinnor med höga krav vad gäller arbete i hemmet hade högre sjukfrånvaro än andra kvinnor. har också ett antal studier publicerats som tyder på att kvinnor får sämre arbetsinriktad rehabilitering än män.35,36,37 Män åter- går till arbete efter en arbetsskada i större utsträckning än kvinnor även sedan hänsyn tagits till utbildning, sjukskrivning och rehabilitering. Män får i högre grad utredning och utbildning medan kvinnor oftare får arbetsträning.38 Möjliga orsaker till detta har analyserats i en kvalitativ studie av unga personer i arbetaryrken med anmäld arbetsskada, fram- för allt till följd av muskuloskeletala besvär.39 Männens rehabilitering underlättades av olika förhållanden såsom deras egen samt läkarnas syn på skadan som arbetsrelaterad, att de erhöll distinkta medicinska diagnoser samt specifik medicinsk behandling, att de upplevde att läkare och försäkringstjänstemän litade och trodde på dem samt deras rehabiliteringsmål vad gäller heltids förvärvsarbete. Krav på åtgärder gav för männens (men inte för kvinnornas) del positiva resultat. Slut- satsen blev att när strukturerna fungerade som vanligt (i rehabilite- ringssystemet, i konsultationen liksom vad gäller fördelningen av det obetalda hemarbetet) gynnades männens rehabilitering. Den officiella arbetslöshetsstatistiken har under inte visat några större könsskillnader i arbetslöshetsnivå. Män är i högre grad heltidsarbetslösa, medan betydligt fler kvinnor är deltids- 34Hensing G, , och hälsa bland yrkesverksamma kvinnor i – betydelsen av faktorer i betalt och obetalt arbete. för hälsa och miljö, Hälsouniversitetet, , 1998. [Rapport nr 3 från projektet hälsa och livsvillkor]. Att skilja agnarna från vetet. Om arbetsinriktad rehabilitering av långtidssjukskrivna kvinnor och män. : , 1997 [akad. 36Andersson C, Lidwall U. Vilka får arbetslivsinriktad rehabilitering? I (red). Risk-frisk-faktorer – sjukskrivning och rehabilitering i Sve- rige. : , 1997, pp. 37Ahlgren C, . Has the Increased Focus on Vocational Rehabilitation led to an Increase in to Work after Work-Related Disorders? 1999;27:220-7. 39Ahlgren C, . Gendered experiences of rehabilitation. 2000;28(2):88-94. 484 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan Det medför att fler kvinnor i alla åldrar (särskilt 25–) är undersysselsatta eller dolt arbetslösa.40 Arbetslöshetens konsekvenser för folkhälsan kan studeras i förhål- lande till hälsoutfall (kroppsliga och psykiska symptom, morbiditet, dödlighet, hälsovanor), sociala konsekvenser liksom i förhållande till sätten att hantera arbetslösheten. Omfattande forskning har påvisat arbetslöshetens negativa konsekvenser för såväl kroppslig som psykisk hälsa liksom för hälsovanor.41 Men merparten av arbetslöshetsforsk- ningen är gjord på vita, medelålders män i arbetaryrken. har vi fått alltmer forskning om arbetslöshetens effekter bland unga kvinnor och män.42,43,44 Däremot saknas det fortfarande kunskap om arbetslöshetens hälso- konsekvenser bland medelålders kvinnor liksom bland invandrade kvinnor och män och även vad gäller kvinnor och män i tjänstemanna- yrken. Generellt sett är således kunskapen om hälsokonsekvenserna av kvinnors arbetslöshet fortfarande relativt liten.45 Kvinnor har ofta sak- nats i såväl teorier som forskning om arbetslöshet. Några av arbetslöshetsforskare hävdade att arbetslöshet inte blir lika destruktiv för kvinnor som för män eftersom kvinnor då kan kompen- sera för arbetslöshetens negativa inverkan genom att återgå till sin hustruroll. Tanken är att hushållsarbetet kan tjäna som en tillfredsstäl- lande ersättning för lönearbete.46,47 Liknande tankegångar framförs ibland : Män anses alltjämt vara familjeförsörjare även i de familjer där kvinnan förvärvsarbetar. Män anses drabbas värre än kvin- nor, eftersom kvinnor lättare anpassar sig till arbetslöshet därför att 40På tal om kvinnor och män. 41Arbetslöshet som folkhälsoproblem. : Folkhälsogruppen 1992 (Folkhälsogruppens skriftserie nr 17). Unemployment: its psychological costs. In , , editors. : Sons, 1995:169-212. 43Rantakeisu U, , Hagqvist C. Ungdomsarbetslöshet. Vardagsliv och samhälle. : , 1996. Arbetslöshet och ohälsa – om ungdomars livsvillkor. : , 1996. 45Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad. Utredningen om kvinnors arbetsmarknad. : Arbetsmark- nadsdepartementet, 1996 (SOU 1996:56). 46Jahoda M. Employment and unemployment: a social psychological analysis. : , 1982. 47Ovesen E. Arbetslöshetens psykiska följdverkningar. : Raben & , 1978. Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan 485 arbetet anses ha mindre betydelse för deras identitet.48 Hur dessa resultat hänger samman med könsrelaterade olikheter i arbetslöshets- statistik, synen på kvinnors förvärvsarbete mm och olika kulturer diskuteras sällan. studier visar dessutom att dessa anta- ganden är felaktiga. Arbetslösheten har lika negativa effekter för kvin- nors hälsa, under förutsättning att samma kriterier används för att defi- niera arbetslöshet hos kvinnor och män.49,50 Arbetslösheten sätter sina spår även då det gäller dödlighet. Nor- diska studier skiljer sig något vad gäller könsrelaterade resultat, men det mesta tyder på att arbetslösa kvinnor i alla åldrar har lika hög över- dödlighet som arbetslösa män.51,52 Arbetslösheten tycks framför allt påverka hälsovanorna bland ung- domar och flera studier tyder på att effekterna blir olika bland kvinnor och män. Arbetslöshetsrelaterad alkoholkonsumtion tycks vara mest uttalad bland män, medan långtidsarbetslöshet å andra sidan förefaller minska kvinnors konsumtion.53,54 Cigarettrökning, å andra sidan, tycks öka mest bland långtidsarbetslösa kvinnor55,56, även om det också finns mindre uttalade samband bland män.57 Flera studier har påvisat könsskillnader när det gäller att hantera arbetslösheten. Utredningen om kvinnors arbetsmarknad pekar på att 48Dew MA, Bromet EJ, Penkower L. Mental health effects of job loss in women. Psychological Medicine 1992;22:751-64. 49Leeflang RLI, Klein-Hesselink DJ, . Health effects of unemploy- ment – II. Men and women. Soc Sci Med ;34:351-63. 50Leana CR, . Gender differences in responses to unemployment. 1991;38:65-77. 51Martikainen PT, Valkonen T. Excess mortality of unemployed men and women during a period of rapidly increasing unemployment. 52Iversen L et al. Unemployment and mortality in , 1970–80. BMJ ;295: 879-84. 53Janlert U, . Alcohol consumption among unemployed youths. Br J Addict 1992;87:703-14 54Lahelma E, Kangas R, Manderbacka K. Drinking and unemployment: contrasting patterns among men and women. Drug Alcohol Depend 1995;37:71-82. 55Hammarström A, . Unemployment and change of tobacco habits. A study from 16 to 21 years of age. Addict 1994;89:1691-1696.