sou · GOB37d10 · 2001-01-01 00:00:00 — Drygt var fjärde tillfrågad person uppger sig enligt undersökningen absolut uppleva ett behov av att komplettera den offentliga äldreomsorgen inför ålderdomen med egen privat försäkring. Nedskärningarna av vården och omsorgen , som varit framtvingade av den ekonomiska krisen, och den mediadebatt som dessa lett till, har uppenbart gjort trovärdigheten för den framtida äldreomsorgen till en huvudfråga. Tilltron verkar redan mycket sk adad och oron sprider sig. I praktiken håller den svenska äldreomsorgen fortfarande en hög kvalité. I en (Ds 1999:61) konstaterar man bl.a. att ige ligger bra till jämfört med övriga länder vad gäller omfatt ningen av utbudet av äldreomsorg. Vidare skriver man, att man inte funnit några tecken på skillnader mellan länderna när det gäller kvali teten. I fråga om att ha en äldreomsorg utformad så att de äldre inte skall behöva v ara beroende av hjälp från anhöriga, som t.ex. make/ maka eller vuxna barn, är det land som hunnit längst. Där efter följer samt och . I och finns däremot ett uttalat ansvar för de anhöriga, inklusive vuxna barn, att bidra till o msorgen. Rapportförfattarna konstaterar också att möjligheten att leva ett aktivt liv som äldre är bättre i än i många andra länder. Trots detta måste den oro som uppstått tas på största möjliga allvar. Det finns enligt vår uppfattning inget annat sätt att återupprätta trovär- digheten till en sådan viktig verksamhet som äldreomsorgen än att in föra ett äldreomsorgskontrakt med väldefinierade insatser som faller under samhällets ansvar. Oavsett att äldreomsorgens trovärdighetsproblem till följd av den sneda debatten om framtidens kostnadsexplosion är det tyngsta skälet att 124 Sammanfattning av slutsatser samt policy ... Bilaga 8 till LU 1999/2000 införa ett äldreomsorgskontrakt, finns det också andra skäl för detta. Behovet av trygghet inför ålderdomen får aldrig underskattas. I och med det reformerade pensionssystemet har vi fått ett trovärdigt och långsiktigt stabilt pensionssystem. Men som det påpekas i ESO-rap- porten Samhällets stöd till de äldre i (Ds 1999:61), bestäms inte tryggheten för framtidens äldre enbart av ålderspensionen. Rap- porten visar nämligen att är en av de länder, som har de otyd- ligaste reglerna kring äldreomsorgen. Detta gäller såväl vilka behov som äldre kan förvänta sig att få tillgodosedda inom den offentliga äldreomsorgen, som vilka avgifter den offentliga omsorgen tar ut. Finns det inte en risk att den trygghet, som tillhandahålls genom ett stabilt pensionssystem går förlorad, om man inte kan känna trygghet i vilken vård och omsorg man kommer att få som äldre och vad den kommer att kosta? Vår uppfattning är att svaret är ja. Personer som ännu inte uppnått pensionsåldern är intresserade av att känna trygghet i att få en acceptabel ålderdom. Detta gäller hela den situation, som man som äldre befinner sig i, inte bara hur det offentliga pensionssystemet ser ut. Att inte veta om man kan räkna med att få vård och omsorg av samhället, eller om hela eller stora delar av såväl den offentliga pen- sionen som andra ekonomiska tillgångar måste användas för att få vård och omsorg, skapar otrygghet. Vår slutsats, som vi delar med ESO- rapportens författare, blir att en stor del av värdet av ett stabilt och för individen tryggt pensionssystem kan gå förlorat om inte samma stabi litet och trygghet skapas också inom vården och omsorgen. En viktig fråga, om man överväger att införa ett äldreomsorgskon- trakt, är att studera om ett sådant har införts i några andra länder och hur detta i så fall fungerar. Två länder som då kan vara intressanta att studera är , som infört äldreomsorgsförsäkring, och , som är på väg att införa en sådan. Även andra länder, såsom och , överväger nu införande. Det krävs här att man noga följer uppbyggnad och genomförande samt genom en förutsätt- ningslös forskning analyserar effekter och erfarenheter. Först med ett trovärdigt kontrakt som grund kan frågan om framtidens vård och om- sorg skjutas åt sidan och andra viktigare saker, som hur vi skapar ett hållbart framtida välstånd, ställas i förgrunden i samhällsdebatten. Bilaga 8 till LU 1999/2000 , Gofin R, Peritz E. Risk Markers for Mortality Among Elderly Men – A Community Study in . 1982;35:565–572. Arai, M, , H, , L. Är arbetsmarknaden öppen för alla? Bilaga 6 till /2000. Fakta Info Direkt, 1999. The national context of social innovation – and . In: In Kraan R J et al. Care for the elderly – significant innovations in three European countries. – Westview, 1991. Batljan I, Hur förklaras den höga arbetslösheten bland invandrare?, Examensarbete, , : , 1996 Booth T at al. Patterns of mortality in homes of the elderly. and Aging 1983;12: 240–44. Branch L G, . Personal health practices and mortality among the elderly. 1984; 74:1126–1129. , Diep C, Reinken J, McCosh L. Factors predicting mortality in a total population sample of the elderly. Health 1985; 39:337–42. Crimmins E M, Saito Y, . Further evidence on recent trends in the prevalence and incidence of disability among older Americans from two sources: the LSOA and the NHIS. Journal of gerontology: SOCIAL SCIENCES 1997; 52B: S59–S71. Daatland S O.What are families for? On family solidarity and preference for help. Ageing and Society 1990; 10:1–15. (DN), : Säljare utbildas i oetisk säljtaktik, . Donaldson L J, Jagger C. Survival and functional capacity: three years follow up on an elderly population in hospitals and homes. Health 1983; 37: 176–79. Dontas A S et al. Survival in a residential home: An eleven-year longitudinal study. 1991;39: 641–649. 126 Referenser Bilaga 8 till LU 1999/2000 , Vad hände sedan? En studie av utrikes födda på arbetsmarknaden, Växsjö: Acta Wexionensia, 1991. , Invandring, sysselsättning och ekonomiska effekter, Ds 1995:68, : , 1995. Europeiska Kommissionen, Meddelande från kommissionen. Mot ett för alla åldrar - att främja välfärd och solidaritet mellan generationerna, KOM(1999)221 slutlig, Diarienr: EUS1999/642/SK, 1999. Ferlie E, Challis D, , Efficiency-Improving Innovations in Social Care of the Elderly. Aldershot, : Gower publishing company Ltd, 1989. , En åldrande befolkning – konsekvenser för svensk ekonomi, Bilaga 9 till /2000. , /2000, SOU 2000:7, , 2000. : , 1998. , . Understanding trends in functional limitations among older Americans. 1998; 88:1457-1462. , natural death and the compression of morbidity. 1980;303:130–135. compression of morbidity. Quarterly/ Health and Society 1983;61:397–419. future of disease and treatment. Changing health conditions, changing behaviours, and new technology. 1986;2: 171–180. , , promotion and the compression of morbidity. 1989:481–483. , Thon M. Nach 2010 sinkt das Angebot an Arbeitskräften. IAB kurzbericht, nr 4/20.5.1999. – Om välfärd . : , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1998:15, 1998. of dependency: their use in assessing the need for residential care for the elderly. 1991;13:178–181. , . Sjukvårdskostnader - vad betyder åldersfaktorn? : , Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1990:39, 1990. The effectiveness of social care for the elderly. : , 1982. Bilaga 8 till LU 1999/2000 Goldfarb A I. Predicting mortality in the institutional aged – a seven- year follow-up. Archives General 1969;21:172–76. . Informal Carers: General 1985. OPCS, Division: Series GH5, No.15, Supplement A. : HSMO, 1988. Gruenberg E M. The failure of success. Quarterly/ Health and Society 1977;55:3–24. Grundy E. Demography and gerontology:Mortality trends among the oldest old. Ageing and Society 1997;17:713–725. Guralnik J M. for the compression of morbidity: Evidence from the Alameda County study. 1991;3:138–153. Longitudinal Study of Physical Ability in the . 1989;79:698–702. , Goldacre M J, . Hospital care for the elderly in the final year of life: A population study. 1990;301:17–19. , Svensk arbetsmarknad, I: red. Marknad och politik, : och samhälle (SNS), 1997 B E, Avlund K, . Home help and informal support for elderly people in three Nordic localities. Fact, Research and Intervention in Geriatrics 1997: 41–54. House J S et al. ,socio-economic status and health. The Milbank Quarterley 1990; 68:383–411. Idler E L, Kasl S V, . Self-evaluated health and mortality among the elderly in , , and and counties, , 1982–1986. 1990;31:91–103. och , Avtalspension med vinst och förlust. Konsekvenser för företag och medarbetare, : och , 1997. Jagger C, . Mortality risks in the elderly: Five-year follow-up of a total population. 1988;17:111–14. Jagger C, , . Mental and Physical Health of Elderly People: Five-year Follow-up of a Total Population. and Aging 1989;18:77–82. Jagger C, N A, . Factors associated with decline in function, institutionalisation and mortality of elderly people. and Ageing 1993;22:190–97. Bilaga 8 till LU 1999/2000 , . Prevalence and incidence of dementia in the oldest-old: A longitudinal study of a population-based sample of 84– 90-year olds in . 1995;10:359–366. . Caring for the next of kin. On informal care of the elderly in . Doctoral thesis at from , University Hospital. : , 1991. , , B. Formal and informal support in a rural setting in . 1993;20:79–95. , health and mortality: A nine-year follow-up ot the human population laboratory cohort. 1983;117:292–304. Mortality among the elderly in the Alameda county Study: Behavioral and demographic risk factors. 1987;77:307–312. . Epidemiologic observations on the compression of morbidity. Evidence from the Alameda county study. 1991;3:155–171. The use of formal and informal home care by the disabled elderly. 1992;27:421–451. Koedoot N, Hommel A, Knipscheer K. Home, sweet home: care mediation for the elderly. I: Challis D, , Traske K. Community care: New agendas and challenges from the UK and overseas. Aldershot: , 1994. , ekonomi – scenarier fram , bilaga 1 till /2000, , 2000. . Disability transitions in an area-based system of long-term care for the elderly and disabled. Health Policy 1994a;28:153–174. The ASIM-system - A tool for monitoring, evaluation and planning of the long-term care for elderly and disabled people. Doctoral thesis at , Departement of Social Medicine, . : , 1994b. Are there differences in standard of care for the elderly? A comparative study of assistance decisions in . 1998;7:341–350. ., Batljan I. och Zavisic S., Välfärden och Samhälls- ekonomin, skriftserie: Kunskap/idé/enskilda röster Nr. 10, : , 1997. Bilaga 8 till LU 1999/2000 , Yaffe S. Mortality, morbidity and voluntary change of by older people. 1970;18:823–831. , Borell L. Eldery peopless daily activities and need for mobility support. 1997;11:73–80. The relationship between alternative assessments of self-care ability in the elderly. 1986;25:51–59. The substitution issue. Care policies and their consequences for family care. : NOVA (rapport 6/97), 1997. The characteristics and utilization pattern of an admission cohort of nursing home patients. The Gerontologist 1984;24:70–76. Lusky R A. Anticipating the needs of of the U.S. aged in the 21st century: Dilemmas in epidemiology, gerontology, and public policy. Social Science in Medicine 1986;23:1217–1227. Magaziner J, Simonsick E M, Kashner T M, Hebel J R. Patient-proxy response comparability on measures of patient health and functional status. 1988;41:1065–1074. A Longitudinal Study of Functional Change and Mortality in the . : SOCIAL SCIENCES 43 (1988):S153–S161. . Epidemiological, demographic, and social correlates of disability among the elderly. The Milbank Quarterly 1989; 67 (Suppl.2, Pt.1):13–58. ; Stallard E, Corder L. Changes in morbidity and chronic disability in the U.S. elderly population: Evidence from the 1982, 1984 and 1989 National Long Term Care Surveys. Journal of gerontology: SOCIAL SCIENCES 1995; 50B: S194–S204. ; Corder L, Stallard E. Chronic disability trends in elderly populations: 1982–1994. (Sciences) 1997a;94:2593–2598. , Stallard E, Corder L. Education-specific estimates of life expectancy and age-specific disability in the U.S. 1997b; 9:419–450. Markides K S, . Predictors of Well-Being and Functioning in Older Mexican Americans and Anglos: An Eight-Year Follow-Up. : SOCIAL SCIENCES 1990;45:S69–73. Mossey J M, health: A predictor of mortality among the elderly. 1982;72:800- 808. Medelberg M, , , . Samhällets stöd till de äldre i , Rapport till Expertgruppen för Bilaga 8 till LU 1999/2000 studier i offentlig ekonomi (), Ds . . Compression of mortality: Myth or reality? The Gerontologist 1984;24:346–353. Social Policy Studies N:o 20, 1996 The caring world: National Achievments. DEELSA//MIN(98)2, Paris:1998a The caring world: An analysis. DEELSA//MIN(98)3, : 1998b. Ageing and care for frail elderly persons: An overview of international perspectives. DEELSA//WP1(98)10, Paris:1998c . The health of older persons in countries: Is it improving fast enough to compensate for population ageing? DEELSA//WP1(98)11, Paris:1998d Olshansky S J, , Carnes B A, C K, Brody J A. Trading off longer life for worsening health: The expansion of morbidity hypothesis. 1991;3:194–216. Parker M G, , . Predictors of mortality for the oldest-old. A 4-year follow-up of community-based elderly in . 1992;14:227–37. Survival in old age. 1970;18:273–285. Poulshock S W, Deimling G T. Families caring for in : Issues in the measureness of burden. 1984;39:230–239. Rafferty J, , . assessment of elderly persons prior to a move to residential care: A review of seven years' experience in . and Ageing 1987;16:10–12. Regeringens proposition 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Regeringens proposition 1999/2000:1. Budgetpropositionen för , volym 1, sid.36. (), Förtidspensioner. Utbetalade , Statistikinformation Is_I 1999:6, 1999. , , Bulcroft K A, Hickam D H, . The validity of proxy-generated scores as measures of patient health status. Care 1991;29:115–124. , Schairer C, , . Systematic biases in functional status assessment of elderly adults: Effects of different data sources. 1984;39:686–691. . Geriatric assessment: An overview of its impacts. Clinics in Geriatric Medicine 1987;3:1–15. Bilaga 8 till LU 1999/2000 Seeman T E et al. Social network ties and mortality among the elderly in the Alameda County Study. 1987;126:714–723. The effects of health changes on projections of health service needs for the elderly population of the . 1998;95:15618-15622. , följer upp och utvärderar 1996:6. : , 1996. , Äldreuppdraget, årsrapport (följer upp och utvärderar 1997:9). : , 1997a. : , 1997b. Stöd till äldres anhöriga. En nationell kartläggning., Äldreuppdraget- Anhörigprojekten. , , 1968–97. , Översyn av läkemedelsförmånen, Kommittédirektiv 1999:35, : , 1999. SOU 1994:144, Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner och landsting, Betänkande från beredningen för statsbidrag och utjämning i kommunsektorn, 1994. SOU 1995:5, Vårdens svåra val. SOU1996:163, Behov och resurser i vården - en analys, Betänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000), 1996. SOU 1998:151, Kostnadsutjämning för kommuner och landsting – en översyn av statsbidrags- och utjämningssystemet, Betänkande av Kommunala utjämningsutredningen, 1998. SOU 2000:3, Välfärd vid vägskäl, Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut, 2000. Spector W D, , , . The hierarchial relationship between actvities of daily living and instrumental activities of daily living. 1987;40:481– 489. Stark A, Kliewer E, Gutman G, McCashin B. Placement changes in long-term care: Three years experience. 1984;74:459–463. (), Undersökningar av levnadsförhållanden (), 1975-1997. (), Befolkningsprognoser, 1978-1999 : SCB. Bilaga 8 till LU 1999/2000 (), Barnaföddande och sysselsättning. Upp- och nedgången i fruktsamheten 1985-1997, Demografiska rapporter 1998:1, : SCB, 1998 (), Utgifter för det sociala skyddet i och EU 1993-1997, : SCB, 1999a. (), Arbetskraftsprognos , Information om utbildning och arbetsmarknad 1999:2, : SCB, 1999b. Statskontoret, Uppdrag att göra en analys och bedömning av utvecklingen av långvarig medicinskt grundad arbetsoförmåga. Framtidens långa sjukfrånvaro, : Statskontoret, Diarienr 1999/0268-5, 1999. Stout R W, expectancy and terminal dependency: Trends in long-term geriatric care over 33 years. 1988:281–283. Styrborn, K. Geriatric decision-making. A study of and organizational aspects of discharge planning. Acta Universitatis Upsaliensis. (Comprehensive Summaries of Dissertations from the 480).Uppsala, 1994. Regelbunden fysisk aktivitet hälsosamt för alla åldrar. 1998; 95:4062-4067. Sundquist J, . reported poor health and low educational level predictors for mortality: A population based follow up study of 39 156 people in . Health 1997;51:35–40. Svallfors S, Mellan risk och tilltro: opinionsstödet för en kollektiv välfärdspolitik, studies in sociology No 114, : , 1999. , , , . A Cohort Comparison of Functional Ability and Mental Disorders in Two Representative Samples of 70-Year-Olds. In: Senile Dementia: Outlook for the Future. : . , 1984. Svenska Kommunförbundets äldreberedning, Behov och resurser för vård och omsorg till äldre, bilaga 3 till Vår framtid, Äldres vård och omsorg inför 2000-talet, : , 1999a. Svenska Kommunförbundets äldreberedning, Äldreomsorg i jämförelse. Modell och analys. : , 1999b. Bilaga 8 till LU 1999/2000 Hjälp i hemmet i nedskärningstider - och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män. I: Sandquist A-M (red) åt var och en efter behov. : Kommentus förlag , 1998. Tapia-Videla J I. The use of special surveys of health needs of elderly populations as a basis for establishing policies and plans. World Health Statistics Quarterly 1985;38:76–90. , Wärneryd B. Surveying the elderly about health, care and living conditions. Same issues of response variability. and Geriatrics 1990;11:161-173. The increasing number of very old people will change the Swedish model of the welfare state. Social Science and Medicine 1991;32:455–464. , and inequalities among the oldest old. 1994;6:51–69. The structured dependency of the elderly: A creation of social policy in the twentieth century. Ageing and Society 1981;1:5– 28. Vaupel J W, . Longer life expectancy? Evidence from of reductions in mortality rates at advanced ages. In: Wise D (Ed). Economics of Aging. : ,1994. Veckans affärer nr 47, : Konjunktur. Den gamla världen, Verbrugge L M . Survival curves, Prevalence rates and Dark Matter Therein. 1991;3:217–236. Wadensjö E, Immigration och samhällsekonomi, : , 1973. Wadensjö E, Arbetsmarknad, invandring och ekonomi. I: och T. red. Invandringen och framtiden, : LiberFörlag, 1981. Wadensjö E. och . Arbetslinjen för äldre i praktiken. En studie för revisorer, : revisorer, 1998:96(4), 1999. Waidman T A, . International evidence on disability trends among the elderly. , , Mimeo, 1998. Wiener J M et al. Measuring the activities of daily living: Comparisons across national surveys. : SOCIAL SCIENCES 1990;45:S229–237. /tekniskframsyn/, Panel 1, slutrapport , medicin och vård, 1999 Zweifel P, Felder S, Meiers M. Ageing of population and health care expenditure: A red herring? Health Economics 1999; 8: 485-496.