sou · GOB350d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Andra stycket, som är nytt, ger regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer rätt att medge undantag från förbudet i första stycket att främja deltagande i ett utom landet anordnat lotteri. Bestämmelsen tar i första hand sikte på internationellt poolspel och undantagsmöjligheten har utformats i enlighet härmed. I paragrafen har ändring gjorts på så sätt att anpassning skett till övriga bestämmelser som reglerar frågan om tillståndsmyndigheter för egentliga lotterier, nämligen 40 – 41 §§. Det avgörande kriteriet för den kommunala tillståndsgivningen har således ändrats till att avse var lotteriet skall bedrivas. F.n. är det avgörande var den sammanslutning som skall anordna lotteriet är verksam. Paragrafen har justerats med hänsyn till att 18 § slopats och bestäm- melserna där flyttats till 11 a-b §§. Paragrafen har ändrats med hänsyn till att 23 § slopats. I bestämmelsen har följdändringar gjorts i punkt 2 med anledning av ändringarna i 6 § (4 § enligt utredningens förslag) där begreppet skicklighetsautomat utgått. Vidare har Lotteriinspektionens beslutande- rätt beträffande förströelseautomater (se avsnitt 16) intagits i punkt 3. Det innebär att nuvarande punkterna 3 och 4 fått numren 4 och 5. Punkt 5 har ändrats med anledning av att kortspel regleras i 33 §. Andra stycket är nytt. I bestämmelsen har en följdändring gjorts med anledning av ändringen i 6 § (4 § enligt utredningens förslag) avseende definitionen av värde- automat som innebär att en värdeautomat endast kan dela ut vinst i form av värdebevis. Spelpolletter eller liknande får överhuvudtaget inte förekomma som vinster vid automatspel. Enligt ett tillägg har regeringen fått rätt att bestämma att annan myndighet än Lotteriinspektionen skall pröva frågor om typgod- kännande. Tanken är att ett godkännande skall kunna ske också i annat EU-land. I paragrafen har följdändring gjorts med anledning av ändringen i 28 § om innehav av spelautomater som innebär att samtliga automattyper som regleras i lotterilagen skall omfattas av kravet på tillstånd för innehav. 282 Författningskommentar SOU 2000:50 Bestämmelserna har i huvudsak hämtats från 7 och 8 §§ lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Bestämmelsen har ändrats på samma sätt som 10 §, dvs. ordet bestäm- melser har utgått. Som en följd av att det, enligt 28 §, krävs tillstånd för innehav av samtliga typer av spelautomater bör även kriminaliseringen beträffande olovligt innehav av spelautomater omfatta samtliga automattyper. Med hänsyn till den ändring som gjorts i 38 §, där ett nytt andra stycke tillkommit, har ordet olovligen lagts till i andra stycket. 20.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt 1 och 2 §§ Ändringarna har kommenterats i avsnitt 13. 20.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 8 kap. 3 § och 42 kap. 25 § Ändringarna har kommenterats i avsnitt 13. ., Om svensk exekutionsbehörighet, SvJT 1981, s. 401 f.f. Carlén-Wendels T., Lag och rätt på Internet, 1998 , P., Straffrätt och territorium, 1976 ., Normgivningsmakten, 1989 m.fl., Yttrandefrihetsgrundlagen, 1999 1939:76 med förslag till lotteriförordning 1970:57 med förslag till lag om otillbörlig marknadsföring, m.m. 1972:98 med förslag till lag om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom, m.m. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. 1975/76:34 med förslag till marknadsföringslag, m.m. 1978/79:20 om förbud mot automatspel, m.m. 1981/82:170 med förslag till lotterilag m.m. 1981/82:203 om kontroll över visst automatspel 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. 284 Litteratur- och rättsfallsförteckning 1990/91:64 om yttrandefrihetsgrundlag m.m. 1993/94:182 Ny lotterilag 1994/95:19 medlemskap i den europeiska unionen Prop. 1994/95:123 Ny marknadsföringslag 1996/97:7 Vissa spel- och lotterifrågor 1997/98:15 Ansvar för elektroniska anslagstavlor 1997/98:43 Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens tillämpningsområden – barnpornografifrågan m.m. 1997/98:140 Beskattning av elpannor och vissa andra punktskattefrågor 1998/99:29 Kriminalisering av främjande av deltagande i lotterier som anordnas utom landet 1998/99:80 Kasinospel i m.m. 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m. SOU 1938:17 Betänkande med förslag till lotteriförordning m.m. SOU 1970:52 Om lotterier SOU 1979:29 Lotterier och spel SOU 1992:130 Vinna eller försvinna - Folkrörelsernas lotterier och spel SOU 1996:40 Elektronisk dokumentbehandling SOU 1997:49 Grundlagsskydd för nya medier SOU 1999:55 Konvergens och förändring, Samordning av lagstiftningen för medie- och telesektorerna Litteratur- och rättsfallsförteckning 285 SOU 2000:9 Föreningslivet på spel- och lotterimarknaden Ds Fi (1972:2) Skatt på spel Ds Fi (1974:7) Kasinoverksamhet i Ds H (1975:1) Ds H (1976:3) Enarmade banditer Ds 1995:61 De statligt styrda spelbolagens koncessioner och organisation m.m. Ds 1996:20 Ändringar i lotterilagen Statskontorets rapport 1997:18 Svenska delen av Internet Rådets direktiv /189/EEG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter Rådets direktiv /552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television och och rådets direktiv /36/EG av om ändring av rådets direktiv /552/EEG och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och rådets beslut 95/3052/EG av för att fastställa ett förfarande för ömsesidig information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen , C 30 Volym 42, 286 Litteratur- och rättsfallsförteckning Mål 155/73, Sacchi, 1974 s. 409 Mål C-202/88, mot Kommissionen, 1991 s. I-1223 Mål C-260/89, ERT, 1991 s. I-2925 Mål C-320/91, Corbeau, 1993 s. I-2533 Mål C-275/92, , 1994 s. I-1039 Mål C-393/92, Almelo, 1994 s. I-1477 Mål C-189/95, , 1997 s. I-5909 Mål C-124/97, Läärä, 1999 s. I-0000 Mål C-67/98, Zenatti, 1999 s. I-0000 NJA 1967 s. 615 RÅ 1991 not. RÅ 1995 ref. 100 RÅ 1997 ref. 58 , avd. 4, dom i mål B 2482/97 RK 80 1:29 tingsrätts dom i mål B 173/80 tingsrätts dom i mål B 417/81 tingsrätts dom i mål B 384/84 Litteratur- och rättsfallsförteckning 287 Promemoria från Lotteriinspektionen till dåvarande , Synpunkter på vad som bör ses över vid en eventuell teknisk översyn av lotterilagen (1994:1000) och lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel Rapport från Lotteriinspektionen till regeringen, Ny teknik på spelmarknaden National Gambling Impact Study Commission Final Report Ot prp nr 84/1999 till med förslag till lotterilag samt till vissa lagar som har samband med den () En särskild utredare tillkallas med uppdrag att göra en översyn av lotterilagen (1994:1000). Utredaren skall i huvudsak lämna förslag till en teknikoberoende lagstiftning genom att ange hur lotterilagen om möjligt kan omformas till en ramlag i kombination med föreskrifter på en lägre nivå än lag eller se över lotterilagens definitioner, begrepp och tillämpningsområden lämna förslag till hur lotterilagen och lagen (1982:636) om anord- nande av visst automatspel kan föras samman i lotterilagen samt ge förslag tillbestämning och reglering av automatspel utreda om lotterilagen behöver anpassas till EG-rätten analysera utvecklingen av spel över Internet m.m. och bedöma om det är möjligt och om det finns behov av att förhindra spel över Internet m.m. från utlandet. Den grundläggande principen att över- skottet från spel- och lotteriverksamhet skall tillfalla det allmänna eller allmännyttiga ändamål ligger fast. Fördelningen mellan och förutsättningarna för staten, hästsporten och folkrörelserna att bedriva spel- och lotteriverksamhet skall inte behandlas. Utredarens uppdrag skall vara slutfört . Bakgrund och behovet av en ny lotterilag Den nu gällande lotterilagen (1994:1000) trädde i kraft (prop. 1993/94:182, bet. 1993/94:KrU32, rskr. 1993/94:415) och ersatte lotterilag. Lotterilagen är i princip en förbudslagstiftning. Utgångspunkten i lagen är att lotteriverksamhet är förbjuden, men det medges mer eller mindre långtgående undantag för olika typer av spel och lotterier. Vissa ändringar i lotterilagen trädde i kraft (prop. 1996/97:7, bet. 1996/97:KrU2, rskr. 1996/97:41, SFS 1996:1168). Syftet med dessa ändringar var främst att åtgärda brister i lagen i fråga om begreppen lotteri och automatspel. I propositionen angavs att en övergripande översyn måste göras av lotterilagen, trots att den bara varit i kraft . Den tekniska utvecklingen och utvecklingen av nya produkter inom spelbranschen gör att det ständigt finns behov av att anpassa lotteri- lagen till nya spelformer. Lagen är detaljerad och många av lagens definitioner har en relativt snäv innebörd, vilket medför svårigheter för tillsynsmyndigheterna. Lotterilagen är uppbyggd efter tillämpningsområden, begrepp, krav och definitioner. Den är i flera fall anpassad till den teknik och utrustning som var känd och tillgänglig för lagens tillkomst. Den har vidare stor detaljrikedom. Lotterilagen måste vara konstruerad så att ansvarig tillsynsmyndighet har möjlighet att möta den snabba tekniska utvecklingen utan att det löpande uppstår behov av justeringar i lagstiftningen. Utredaren skall lämna förslag till hur lotterilagen kan göras teknikoberoende. Mycket talar för att lagen skall utformas som en ramlagstiftning. Alternativt skall utredaren göra en teknisk översyn av definitioner, begrepp och tillämpningsområden med lotterilagens nuvarande struktur, eller föreslå en kombination av dessa möjligheter. En ramlag måste kopplas samman med att föreskrifter meddelas på ett annat sätt. För- respektive nackdelarna skall redovisas. Målet är att den nya lagkonstruktionen skall utformas så att den ger myndigheterna möjlighet att bedriva en effektiv kontroll och tillsyn av spel- och lotterimarknaden, och att det vid prövningen av ansökningar om tillstånd inte skall råda några tvivel om vad som är lagstiftarens mening. Enligt 6 § lotterilagen avses med automatspel spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater och enligt 24 a § får tillstånd till automat- spel lämnas bara i fråga om varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater. I 2 § lotterilagen anges att lagen inte tillämpas på automatspel som inte ger vinst eller ger vinst bara i form av fri- spel. Sådant spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater som anordnas för allmänheten eller i annat fall anordnas i förvärvssyfte regleras i lagen om anordnande av visst automatspel, den s.k. automatspelslagen. Det finns alltså ett antal olika former av spelautomater vars definitioner vilar på olika grunder och regleras i två olika lagar. Den klassificering av spelautomater som görs i 6 § lotteri- lagen utgår från vilken typ av vinst som betalas ut och vilken nivå av skicklighet respektive slump som finns i spelet. Automatspelslagen är en social skyddslagstiftning som syftar till att skydda barn och ung- domar från olämpliga miljöer. Tillstånd till dessa förströelseautomater lämnas av kommunerna, vilka också ansvarar för tillsynen. Moderna spelautomater är mycket flexibla och kan relativt enkelt justeras så att de anpassas till olika krav och definitioner. Det är viktigt att tillståndsgivningen är konsekvent och att den övergripande tillsynen av automatmarknaden är effektiv. Utredaren skall lämna förslag till hur regleringarna i lotterilagen och automatspelslagen kan föras samman i lotterilagen. Utredaren skall även lämna förslag till hur tillståndsgivning, kontroll och tillsyn skall organiseras. Utgångspunkten är att verksam- heten även fortsättningsvis skall finansieras av avgifter. Utredaren skall i perspektivet av vad som ovan sägs om lotterilagens struktur också se över dess automatbegrepp och definitioner. I arbetet skall bl.a. nedanstående beaktas. Varuspelsautomaten definieras i 6 § som en spelautomat som betalar ut vinst i form av varor och värdeautomaten definieras i samma paragraf som en spelautomat som betalar ut vinst bara i form av värdebevis, spelpoletter eller liknande. utgjordes varuvinsterna i varuspelsautomaterna av nallar, klockor, chokladkakor och liknande. utgörs vinsterna ofta av smycken i pollettform. Det förekommer ofta att varuvinsten syste- matiskt löses in till kontanter eller används som betalningsmedel på spelstället. Detta kan knappast ha varit lagstiftarens intention. Vinsten får i dessa fall karaktären av ett värdebevis och automaten karaktären av en värdeautomat. Tillstånd att anordna spel på värdeautomater får enligt 27 § bara lämnas till ett spelföretag som ägs av staten. Lotteriinspektionen inkom med en skrivelse till regeringen i detta ärende. Lotteri- inspektionen anser att lagen måste förtydligas så att en klar åtskillnad kan göras mellan varuspelsautomater och värdeautomater. Regeringen delar denna bedömning. Tillstånd att anordna spel på värdeautomater får enligt 27 § ges om spelet anordnas i samband med hotell- och restaurangverksamhet, om det för denna finns tillstånd till servering av spritdrycker, vin eller starköl enligt alkohollagen (1994:1738). Detta ansågs innebära en viss garanti för att verksamheten i lokalen bedrivs i ordnade former. Utredaren skall bedöma lämpligheten i att värdeautomatspel även får anordnas i samband med bingospel. Detta skulle kunna ge det lokala föreningslivet ökade inkomstmöjligheter. Utöver de automater som nämnts tidigare finns det även lottförsälj- ningsautomater. Sådana automater betalar inte ut någon vinst, utan förser efter betalning deltagaren med en lottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott. Enligt definitionen i 4 § lotterilagen avses med en lottförsäljningsautomat en automat som inte är utrustad med slump- valsgenerator eller elektroniskt minne. Försäljning av lotter i lottför- säljningsautomater regleras i 16 §, i avsnittet om egentliga lotterier. Traditionellt baseras egentliga lotterier på papperslotter. behöver inte längre förhandsdragna lotterier tryckas på papper - på grund av den tekniska utvecklingen kan det göras på elektronisk väg. Denna typ av lottförsäljningsautomat är vid en strikt tolkning av lotterilagens definition inte tillåten, eftersom den innehåller ett elektroniskt minne. Utredaren skall ge förslag till hur dessa moderna elektroniska lottförsäljningsautomater skall hanteras och regleras. Regleringen skall anpassas till utredningens förslag i övrigt. Det är dock av vikt att det principiella syftet bakom dagens lagstiftning bibehålls utan att för den skull möjligheten att använda ny teknik begränsas. Enligt 37 § lotterilagen är det inte tillåtet för den som anordnar ett lotteri att lämna kredit för insatser i lotteriet. Härigenom kan man undvika att lottköparen sätter sig i skuld till lotterianordnaren. Den tekniska utvecklingen har medfört att spel och lotterier även kan förmedlas via satellit, data-, kabel-TV- och telefonnät m.m. Genom att ringa s.k. betalsamtal är det möjligt att bedriva interaktivt spel, där skuldsättningen för kunden eller spelaren sker gentemot förmedlaren, dvs. i det här fallet teleoperatören. Spelaren kan skuldsätta sig vid denna typ av spel utan att anordnaren bryter mot lagen. Spel bör inte kunna ske på kredit. Utredaren skall därför bedöma om det är möjligt och lämpligt att i lagen begränsa denna typ av kredit- givning. Även andra frågeställningar kring spel på kredit skall belysas och förslag skall lämnas om hur detta skall regleras. I 35 § lotterilagen föreskrivs att den som anordnar vadhållning i samband med hästtävling, eller anordnar automatspel, roulettspel, tärningsspel eller kortspel inte får låta någon som är delta i lotteriet. Detsamma gäller för den som är ombud för den som anordnar lotteriet. Förbudet är inte straffsankti- onerat. I koncessionen till AB anges att personer inte får erbjudas att delta i . AB tillämpar dessutom frivilligt en 18-års gräns för spelet . Bingohallar tillämpar en 18-årsgräns. Utredaren skall bedöma om dessa krav bör skärpas och föras samman och återges i lotterilagen. Lotterilagen slår fast att en förutsättning för ett egentligt lotteri är att värdet av vinsterna i lotteriet motsvarar och högst av insatsernas värde. Dessa begränsningar är uppställda för att lotteriverksamheten skall kunna ge skälig avkastning och att utrymmet att konkurrera med höga vinstandelar skall vara begränsat. I vissa fall kan det finnas andra syften än ekonomiska med en lotteriverksamhet. Genom att en aktivitet kopplas samman med ett lotteri kan man stimulera grupper av människor att delta i aktiviteten. Motionsbingo och spridande av konst är exempel på denna typ av aktiviteter. Vinster och vinstandelar är vid dessa arrangemang inte det primära, utan aktiviteten är viktigare än själva förvärvssyftet. Det kan finnas behov av att dela ut hela insatsbeloppet i vinster. Lagen medger dock att högst av insatserna delas ut. Utredaren skall bedöma om det finns behov att i särskilda fall kunna göra undantag från denna reglering för att stimulera vissa typer av lotterier. Premieobligationen ges ut av staten via . Obliga- tionen har ingen kupongränta. I stället räntan ut 2–. Enligt 2 § lotterilagen gäller lagen inte svenska statens premie- obligationslån. Utredaren skall bedöma huruvida denna ordning bör ändras. Teknisk utveckling och internationalisering Spel- och lotterimarknaden i är i princip fördelad mellan staten, hästsporten och folkrörelserna. För att kunna bevara denna inhemska ordning är marknaden beroende av ett väl fungerande gränsskydd. Lotterilagen föreskriver att det inte är tillåtet att främja ett utom landet anordnat lotteri. Det är dock inte förbjudet att delta i ett sådant. deklarerade att den inte har för avsikt att harmonisera medlemsländernas lagstiftningar inom detta område. har i mål C-275/92 (det s.k. Schindlerfallet) uttalat att nationella myndigheter måste ha ett tillräckligt utrymme för att avgöra vad som krävs för att skydda spelarna och för att upprätthålla ordningen i samhället, när det gäller sättet på vilket spel bedrivs, stor- leken på insatserna och användandet av de vinster som genereras. Således får de nationella myndigheterna bedöma om det är nödvändigt att begränsa eller förbjuda spelverksamhet, förutsatt att dessa restrik- tioner inte är diskriminerande. räknar upp flera faktorer som berättigar nationella myndigheter att ha ett sådant handlings- utrymme. Först nämner domstolen de moraliska, religiösa och kultur- ella aspekterna. Vidare betonas den stora risken för bedrägeri och annan illegal verksamhet. Därutöver får hänsyn tas till de skadliga effekter som spelande kan föra med sig för enskilda individer och därtill knutna sociala konsekvenser. Domstolen lägger dessutom vikt vid att lotterier ger betydande bidrag till ideell verksamhet. Utredaren skall bedöma om den svenska lotterilagstiftningen bör anpassas för att tillmötesgå de EG-rättsliga kraven som den svenska marknadsordningen och ett fungerande gränsskydd kan upp- rätthållas. Den tekniska utvecklingen inom datakommunikationsområdet går mycket fort. Gränsöverskridande spel och lotterier erbjuds , och med största säkerhet i större omfattning , via Internet och annan data- och telekommunikation. Det statliga spelbolaget i erbjuder spel över Internet. Spelet vänder sig dock endast till den egna befolkningen och inte till andra länder. Veikkaus och de finska myndigheterna ser Internet som endast ytterligare en försäljningskanal. Ett flertal svenska aktörer förväntas vilja ha samma möjlighet att distribuera spel och lotterier, även om det begränsas till den egna befolkningen. Regeringen beslutade att tillåta AB Trav och Galopp bedriva testförsäljning av spel över Internet till personer inom . Test- verksamheten skall utvärderas av Lotteriinspektionen och resultatet användas av utredningen. Utredaren skall bedöma huruvida det är möjligt och om det finns behov av att via lotterilagstiftningen förhindra spel över Internet och annan data- och telekommunikation, som förmedlas från utlandet. Vidare skall utredaren analysera utvecklingen av spel över Internet m.m. För- och nackdelar med denna nya försäljningskanal skall redo- visas. Även ett förslag till hur detta bör regleras skall lämnas. Grundläggande princip och struktur för lotterilagstiftningen Den av fastställda grundläggande principen att behållningen av lotterier och spel skall tillfalla det allmänna eller allmännyttiga ändamål ligger fast. Spel- och lotterimarknaden skall i allt väsentligt vara förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Förutsättning- arna för staten och folkrörelserna att bedriva spel- och lotteriverk- samhet skall inte behandlas. Tillståndsgivningens grundläggande struk- tur skall inte förändras. Utredaren är oförhindrad att, med anledning av sitt uppdrag, ta upp sådana frågor och lägga fram de förslag han anser motiverade. Utredaren bör ta del av tidigare gjorda utredningar inom området. Han bör även hålla sig underrättad om utvecklingen på spel- och lotteri- marknaden. Inom ramen för , vilket är en sam- manslutning av landets större städer för erfarenhetsutbyte och dis- kussion av socialpolitiska frågor, diskuteras automatspelsärenden av handläggare av serverings- och automatspelsärenden i landets största kommuner. Deras kunskap kring lotterilagen och automatspelslagen skall inhämtas. I delar som rör användningen av informationsteknologi skall samråd ske med (SB 1995:01). Vid analyser och bedömningar av spel över Internet m.m. bör utredaren samråda med Utredningen om samordning av lagstiftning för radio, TV och tele- verksamhet (Ku 1997:05). Utredaren avgör om det är möjligt att utreda frågor som rör auto- matspel med förtur. Vid de överväganden som utredaren skall göra gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), pröva offentliga åtag- anden (dir. 1994:23), redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenserna för brottsligheten och brottsförebyggande arbete (dir. 1996:49). Bedömning av spelapparater vid statens provningsanstalt (1936) Bilagan finns endast i den tryckta upplagan Bilagan finns endast i den tryckta upplagan Exempel på anmälningar (notifieringar) i fråga om spelautomater m.m. har anmält följande lagförslag. Ändringsförslag till förslaget om lag om spel angående hasardspel och rörelser för hasardspel, som inlämnats till senaten . Det rör sig om automatiska hasardspel vars praktiska bestämmelser fastställs av kungen. Med hasardspel avser detta lagförslag samtliga spel eller vadslagningar med insatser som medför antingen en förlust eller en vinst för spelarna eller organisatörerna och där tillfälligheten är av underordnad betydelse för spelets gång, för att utse vinnaren och för att fastställa vinsten. Hasardspel och rörelser för hasardspel kan drivas endast med tillfälligt eller villkorligt tillstånd av utskottet för hasardspel som är en organisation för yttrande, beslut och kontroll vid . – Licenserna avser tre typer av rörelser för hasardspel: kasinon (klass I), lokaler för automatiska spel (klass II), samt utskänkningsställen (klass III) enligt driftsvillkoren och de olika hasardspelen som kan drivas där. Licens krävs dessutom för yrkesverksamhet i spellokaler samt för ekonomisk verksamhet och handelsverksamhet som beror på spel, som till exempel försäljning, tillverkning, import osv. Villkoren för genom- förande fastställs av kungen. Även en rad säkerhetsåtgärder för spelarna samt straffbestämmelser har fastställts. Det rör sig om automatiska spelapparater som står under direkt eller indirekt kontroll av avdelningen för (metrologi) vid ministeriet för ekonomiska frågor. Remisstiden löpte ut . Några kommentarer eller detaljerade utlåtanden inkom inte.