sou · GOB398 · 2001-01-01 00:00:00 — För att uppnå detta vill man: analysera möjligheter och problem för ny- etablering och tillväxt i småföretagssektorn, utveckla analys- metoder för användning såväl inom ovanstående områden som inom den regionala näringspolitiken i allmänhet och de regionala tillväxtavtalen i synnerhet. Ett regionalt näringspolitiskt perspektiv håller på att inarbetas i den nationella sektorspolitiken. Både EU:s strukturfondspolitik och de i lanserade regionala tillväxtavtalen är uttryck för en sådan strävan. Bakgrunden till detta är en insikt om att ekonomisk tillväxt är beroende av den dynamik och de utveck- lingsförutsättningar som finns i landets olika regioner. Man analyserar betingelser för ekonomisk utveckling och på vad sätt offentliga aktörer kan agera för att skapa goda förut- sättningar för ekonomisk tillväxt i olika typer av regioner. Enheten planerar att i sitt analysarbete fokusera fyra kunskaps- områden: infrastruktur och kommunikationsfrågor, regional Bilaga F Närings- och teknikutvecklingsverkets analysverksamhet organisation, företagandets geografi och urban ekonomi. Spe- ciellt arbetar man med kunskapsskapande och kunskapsspri- dande som en del i Nuteks uppgift i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Innovationspolitiska analyser syftar till att utifrån analyser av innovationssystem föreslå åtgärder som ökar det svenska näringslivets innovationsförmåga. En utgångspunkt är att inno- vation, teknisk utveckling och forskning ses som centrala fakto- rer för ekonomisk tillväxt. Ekonomins förmåga att skapa tillväxt beror på förmågan att åstadkomma teknologisk förändring och på den politiska förmågan att anpassa lagar och påverka normer som underbygger tillväxt och innovation. En central utgångspunkt i analysverksamheten är att innoverande företag är beroende av organisationer utanför företaget, exem- pelvis forskningsinstitut, universitet och myndigheter. Därmed är de också beroende av politiska initiativ eller verktyg som bidrar till att samverkan med övriga organisationer fungerar. Verksamheten drivs huvudsakligen inom två block: inno- vationspolitik (EU, nationellt och regionalt) och systemjäm- förelser (aktörer, relationer, klimat och verktyg). Övergripande analyser och stöd för den operativa verksam- heten När bildades inrättade den nya myndigheten en separat analysavdelning, Analys. Denna avdelning splitt- rades och den största delen av analysverksamheten delades upp på de olika operativa avdelningarna. De över- gripande analyserna som bedrivs vid Näringspolitiska analys- enheten placerades emellertid som en stabsenhet, eftersom Bilaga F Närings- och teknikutvecklingsverkets analysverksamhet enhetens verksamhet inte enkelt kunde kopplas till en enskild avdelnings operativa verksamhet. Nuteks analysverksamhet är som framgått ovan sedan års- skiftet 1999/2000 organisatoriskt uppdelad på fyra enheter, vilka är placerande på varsin avdelning som alla huvudsakligen arbetar med operativ verksamhet. Den senaste omorganisationen har ännu inte nämnvärt ändrat de olika analysverksamheternas in- riktning. Utredningsverksamheten verkar i varierande grad som ett kunskapsstöd till myndighetens egen operativa verksamhet. Detta är mest utpräglat för de nya mindre enheterna; regionala analyser respektive entreprenörspolitiska analyser. Bägge enhe- terna har omkring tio anställda och påbörjade sin verksamhet för . analyser har däremot funnits och består av ett drygt 15-tal personer. Den har också en hel del utåtriktad verksamhet där internationella projekt utgör en viktig del. Näringspolitiska analysenheten, slutligen, är den största en- heten med omkring 20 anställda och har i likhet med Inno- vationspolitiska analysenheten funnits . Enheten har huvudsakligen arbetat med analysprojekt inriktade mot underlag för och övriga . Verk- samheten är uppdragsfinansierad i större utsträckning än vad som gäller de andra enheterna. är den oftast förekommande uppdragsgivaren, även om olika myndig- heter och organisationer också ofta finns med som uppdrags- givare och finansiärer. Nuteks analysenheter har också stått för Nuteks statistikansvar. Samordningsansvaret ligger på enheten för näringspolitiska analyser, men ansvaret för de olika statistikområdena är delvis delegerat till enheten för entreprenörskapsanalyser avseende Bilaga F Närings- och teknikutvecklingsverkets analysverksamhet nyetableringar av företag och konkurser, respektive innovations- politiska analyser avseende IT-statistiken för företag. Statistik- ansvaret för internationella företag har behållits på den egna enheten. För samtliga statistikområden är arbetet med statistik- ansvaret integrerat med analysverksamheten. Detta innebär att det är ett betydande antal analytiker som varit involverade i statistikarbetet, dock inga på heltid, utan analysverksamhet har för samtliga utgjort huvuddelen av arbetsuppgifterna. På Nuteks analysenheter finns personal med kunskaper och erfarenheter från olika akademiska discipliner. Många analytiker har en lång erfarenhet av kvalificerat utredningsarbete, inte bara från den egna myndigheten utan också från departement, myn- digheter och intresseorganisationer. Ett antal av analytikerna har forskarutbildning. Det finns också en mindre grupp mer juniora analytiker. Samarbetet och nätverket med andra myndigheter och organisationer är omfattande, och samarbete med olika forskningsmiljöer, svenska såväl som internationella, har succes- sivt byggts upp och utvecklats. En ny myndighet för analyser, om- Beslut vid Regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att lämna förslag till preciserat ansvarsområde, organisation och arbetsformer för en ny myn- dighet för analyser, omvärldsbevakning och övergripande utvär- deringar. Utredaren skall också i övrigt förbereda inrättandet av den nya myndigheten samt se till att en effektiv övergång sker från nuvarande till en ny organisationsstruktur i den mån befintliga myndigheter är berörda. Frågan om att inrätta en ny myndighet och andra därmed sammanhängande frågor har underställts genom regeringens proposition 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. En ny myndighet, ett , omvärldsbevakning och utvärderingar, skall enligt ett förslag från regeringen till inrättas (prop. 1999/2000:71). I propositionen föreslås att som det nya institutet bildas skall , , avvecklas som självständig myndighet och integreras organisatoriskt i det nya institutet. Tillväxtpolitiken präglas av ett samspel och ömsesidigt be- roende mellan insatser inom många olika politikområden. Det är angeläget att förhållanden i samhället och insatser inom olika politikområden analyseras och granskas utifrån ett tillväxt- och utvecklingsperspektiv för att ge bästa möjliga kunskapsunderlag till beslutsfattare inom den statliga förvaltningen och till andra avnämare. Det finns således ett uttalat behov av att komplettera myn- digheternas analysverksamhet med en tvärsektoriell analysfunk- tion. En viktig uppgift är att på internationell, nationell och regional nivå belysa sektorsövergripande närings-, innovations- och regionalpolitiska frågor utifrån ett tillväxtperspektiv. Det behövs också ökad kunskap och förståelse vad gäller utveck- lingen och skeenden i utlandet med relevans för närings-, inno- vations- och regionalpolitiken. Institutets uppgifter och verksamhet Det nya institutets uppgift skall vara att beställa och i begränsad utsträckning bedriva forskning med relevans för närings-, innovations- och regionalpolitiken samt att utifrån vetenskapligt underlag utföra analyser med relevans för tillväxt-, utvecklings- och konkurrenskraftsfrågor. Vidare skall institutet ansvara för omvärldsbevakning, informations- och publikationsverksamhet, beställning av övergripande utvärderingar samt medverka i inter- nationellt analysarbete och kunskapsutbyte. Institutet skall spela en viktig roll i styrning av statistik som gäller näringsliv, inno- vationssystem och regional utveckling. Institutet skall bidra till att förstärka regeringens och myn- digheternas tillgång till tvärsektoriella analyser och utvärde- ringar. Institutet skall också utgöra en resurs och statistikkälla för forskare och utredare med inriktning på innovationssystem, näringsliv, entreprenörskap och regionala faktorer. Institutet skall i första hand fokusera på konkurrenskraft och utveckling, särskilt vad avser innovationssystem, samhällsut- vecklingsfrågor och entreprenörskap. Institutet skall analysera hur incitamentstruktur, attityder, institutionella förhållanden och infrastruktur på internationell, nationell och regional nivå påverkar företagande och tillväxt. Inom innovationsområdet skall institutet analysera utvecklingssamband när det gäller frå- gor om ny teknik, lärande och miljöer i samspelet mellan män- niska, teknik och organisation. Regionala analyser samt frågor rörande internationalisering är centrala, liksom nationella och internationella jämförande studier. Institutet ges en självständig roll och ett brett ansvar. Det är angeläget att det finns utrymme såväl för uppdrag från rege- ringen och andra aktörer som för helt självständigt arbete. Institutet skall bygga upp en långsiktig verksamhet för att möjliggöra jämförelser över tiden. skall det finnas be- redskap för uppdragsverksamhet och för kortare projekt. Institutets huvudsakliga funktioner skall vara följande: Beställa, följa och bedriva forskning Institutet skall säkra sitt kunskaps- och analysunderlag genom att beställa och i övrigt noggrant följa aktuell forskning med relevans för de närings- och innovationspolitiska systemen såväl inom landet som i utlandet. Detta innebär att de anställda måste ha goda och nära kontakter med svenska och utländska forskningsinstitutioner samt med internationella analysfunk- tioner inom exempelvis EU och . För att attrahera forskare till institutet måste det även finnas möjlighet att i be- gränsad omfattning bedriva egen forskning. Institutets huvuduppgift skall vara att utifrån vetenskapligt un- derlag analysera tillväxt- och utvecklingsaspekter inom ett flertal politik- och verksamhetsområden med relevans för närings-, innovations- och regionalpolitiken samt hur dessa påverkar och förhåller sig till varandra. Institutet skall ha en viktig roll i styrning av statistik avseende näringsliv, innovationssystem och regional utveckling. En sär- skild fråga som ankommer på organisationsutredaren är att analysera ansvarsfördelningen mellan institutet och andra myn- digheter när det gäller företagsstatistiken. Institutet skall ansvara för bevakning av utvecklingen av innovations-, närings- och regionalpolitiken i utlandet samt för sådana frågor som är relevanta för dessa områden. Omvärldsbevakningen skall framför allt vara inriktad på fak- torer med relevans för politikutformningen på internationell, nationell och regional nivå, men också omfatta utvecklingen inom vissa branscher och sektorer. Det är särskilt viktigt att skapa metoder och arbetsformer för att säkra lärandeprocesser och kunskapsspridning och att tydligt identifiera relevanta mot- tagare av analyser och rapporter. I detta sammanhang bör dis- kussioner ske med , i synnerhet dess utlandsorganisation samt andra berörda myndigheter, bl.a. Sve- riges exportråd och Invest in (). Institutet skall ansvara för att tillhandahålla och sprida infor- mation och forskningsresultat till intressenter och till allmän- heten i övrigt samt för att utveckla nya och effektiva metoder för detta. Beställning av övergripande utvärderingar Institutet skall initiera och på uppdrag be- ställa vissa övergripande utvärderingar av insatser inom närings-, innovations- och regionalpolitikens område. Med övergripande utvärderingar avses bedömningar av politiska insatsers effekter på näringsliv, företagande och innovationssystem. Framför allt bör utvärderingar ske av insatser som spänner över flera politik- områden eller sektorer samt av hur målen för dem uppfylls. Medverka i internationellt arbete Institutet skall i hög utsträckning medverka i internationellt analysarbete och kunskapsutbyte, exempelvis inom EU och . Institutet skall för övrigt ha omfattande kontakter med forskare i andra länder och verka för att kunskaps- och erfaren- hetsutbytet blir så stort som möjligt. Myndighetens organisation och resurser Verksamheten skall bedrivas i en relativt liten kärna, med ett omfattande nätverk av forskare vid universitet och högskolor i landet och utomlands samt med breda nationella och interna- kontaktytor. Den egna verksamheten skall huvudsak- ligen präglas av beställningar och analyser. I den mån egen forskning skall bedrivas skall omfattningen av den vara begrän- sad. Vid uppbyggnaden skall den verksamhet som bedrivits vid () samt inom () integreras i institutet till- sammans med kompetens och erfarenheter från dessa organ. I övrigt kan viss omfördelning av resurser inom det närings- och innovationspolitiska systemet ske. Lämpliga former för orga- nisatorisk struktur, styrning och arbetssätt skall analyseras av utredaren i samråd med representanter för , STATT, och Forum för småföretagsforskning, FSF. Även gränsdragningar och avvägningar gentemot verksamheten vid (), , exportråd samt bör analyseras. Utgångspunkten för utredaren skall vara det förslag till en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar som regeringen har redovisat i proposition 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken, vad som här anförts och de övriga beslut som och regeringen lägger till grund för verksamheten. Utredarens arbete skall genomföras i två etapper. I en första etapp skall utredaren lämna förslag till målformulering, ansvars- och resursfördelning, organisation, uppgifter, kompetens och arbetsformer för det nya institutet. Den andra etappen av utred- ningsarbetet skall i huvudsak avse sådana ytterligare åtgärder som krävs för att det nya institutet skall kunna inleda sin verk- samhet . Detta arbete påbörjas redan innan den första etappens arbete slutförts. I avvaktan på beslut skall kommitténs arbete endast avse planerings- och förberedelseuppgifter. Etapp 1 av utredningsarbetet Myndighetens ledning och organisation Utredaren skall lämna förslag till vilken ledningsform som är lämpligast för myndigheten med tanke på de uppställda målen. Utredaren skall även lämna förslag om inriktning och omfatt- ning för det nya institutets verksamhet. Utredaren skall också beakta vad regeringen har uttalat om nya förvaltnings- strukturer med användning av ny teknik och andra arbetsformer. Utredaren skall ta fram förslag till instruktion och namn för det nya institutet. Utredaren skall vidare lämna förslag till de ändringar som behövs i berörda författningar. Verksamhetsmål, finansiering m.m. Utredaren skall i samråd med överväga och lämna förslag om omfattning, resursåtgång samt finansiering i fråga om det nya institutets verksamhet. Utredaren skall vidare ta fram budgetunderlag för den nya myndigheten för . Ett förslag till budget för skall lämnas till . Utredaren skall sörja för att verksamheter initierade av den upphörande myndigheten, , sköts i enlighet med gällande åtaganden, liksom att dess verksamhet fortsätter att fungera. Utredaren skall lämna förslag till verksamhetsmål för myndig- heten som möjliggör en ändamålsenlig resultatstyrning, upp- följning och utvärdering. Särskilt bör avvägningen mellan själv- ständigt analysarbete och uppdrag beaktas. Utredaren skall såvitt gäller verksamhetens inriktning samråda med Finansdeparte- mentet och andra departement inom med ansvar för de politikområden som berörs. Utredaren skall särskilt analysera om det ansvar för närings- statistik som har bör överföras till institutet och särskilda diskussioner i denna fråga skall föras med och berörda myndigheter. Härutöver skall utredaren i den första etappen av sitt arbete särskilt analysera och lämna förslag enligt följande: Utredaren skall överväga och föreslå en lämplig lokalisering av institutet. Utgångspunkten är att verksamhet i minst den om- fattning som bedriver skall finnas kvar i . Det är dock viktigt att integrera de regionala, liksom de natio- nella och internationella, aspekterna i institutets hela verk- samhet. –särskilt analysera vilken form och omfattning av inter- nationell närvaro som behövs för omvärldsbevakningen, –lämna förslag till organisatoriska former för att säkerställa och följa upp kvaliteten och relevansen i den forskning och de övriga uppdrag som institutet beställer och finansierar, –lämna förslag på hur institutet på bästa sätt kan införa ruti- ner för kunskapsspridning och säkra en god kontakt med de huvudsakliga intressenterna, –lämna förslag på gränsdragningar mellan analysverk- samheten vid institutet å ena sidan och den analysverksam- het som bedrivs vid myndigheter och andra näraliggande verksamheter å andra sidan samt uppmärksamma regeringen på eventuella gränsdragningsproblem. Etapp 1 av utredningsarbetet skall delrapporteras samt och slutrapporteras . Etapp 2 av utredningsarbetet Utredaren skall vidta sådana praktiska och administrativa åt- gärder som krävs för att verksamheten skall kunna påbörjas . Det gäller frågor om anskaffande av lokaler, förberedande av anställning av personal, IT-frågor, anslutande av den nya myndigheten till de statliga redovisnings- och revisions- systemen samt andra administrativa och verksamhetsanknutna övergångsfrågor. Utredaren skall bedöma vilken kompetens som är nödvändig för institutets verksamhet samt till regeringen lämna förslag på innehavare av anställningar som skall tillsättas av regeringen. Det ankommer på utredaren att fatta beslut om bemanningen liksom att även i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter. Utredaren skall hålla berörda arbetstagarorganisationer under- rättade om arbetet samt även i övrigt fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Den nya myndigheten skall bemannas med beaktande av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Utredaren skall, utöver att lämna sin rapport , redovisa arbetet successivt till . Uppdraget skall i sin helhet vara slutfört . Utredaren skall fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och beakta kom- mittéförordningen (1998:1474). Vidare skall utredaren samråda med , , Riksgälds- kontoret samt Statskontoret. Utredaren skall informera arbets- marknadens parter om arbetet och ge dessa tillfälle att framföra sina synpunkter.