sou · GOB3109d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Effekterna av mitt förslag visas i den nedanstående tabellen. Konsekvenser av att generellt reducera stödet inom kom- pensationsbidraget med . och betesmark (kr/ha) Potatis (kr/ha) Spannmål (kr/ha) För att finansiera mitt förslag vad gäller öppet och varierat odlingslandskap föreslår jag att medel som inte används fullt ut i andra åtgärder i det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet vid behov skall föras över till åtgärden öppet och varierat odlingslandskap. Om det inte finns några ekonomiska medel att disponera från andra åtgärder föreslår jag att det sker en generell reducering vad gäller det nuvarande stödet med per hektar. Effekterna av mitt förslag visas i den nedanstående tabellen. Konsekvenser av att generellt reducera stödet inom öppet och varierat odlingslandskap med . (kr/ha) (kr/ha) Konsekvenserna för den enskilde jordbruksföretagaren av mina förslag vad gäller åtgärderna kompensationsbidrag och öppet och varierat odlingslandskap för det fall den ekonomiska ramen för det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet tas till vara fullt ut kan beräknas utifrån förändrade stöd per hektar och företagarens befintliga situation vad gäller djurinnehav, foderareal m.m. Effek- terna kommer att variera mellan olika jordbruksföretagare. Jag vill dock visa på ett exempel: Konsekvensen för en enskild jordbrukare i stödområde 1–3 som odlar 50 ha vall och har en tillräcklig minsta djurtäthet, och som i övrigt uppfyller kriterierna för att erhålla såväl kompen- sationsbidrag som stöd från åtgärden öppet och varierat odlings- landskap, blir att stödet inom dessa två åtgärder minskar med . I stället för att som få i stöd kommer bonden att få i stöd. För det fall att jordbrukaren endast har tillgång till 45 djurenheter innan hänsyn tas till hästinnehavet, men har fem hästar på jordbruks- företaget, kommer den ekonomiska konsekvensen av mitt förslag medföra att jordbruksföretagaren kommer att få i stöd i stället för som . 3Viss statisk kring hästantal vid jordbruksföretag m.m. Antal hästar på jordbruksfastigheter . Besättningsstorlek, antal hästar Källa: SCB. Besättningsstorlek, antal hästar Källa: SCB. Stödområdesindelning för åtgärden öppet och varierat odlingslandskap . Stödområdesindelning för kompensationsbidrag till mindre gynnade områden . 1Bakgrund till Företag och organisationers konkurrensförmåga (kap. 10) 1.1Sport- och avelsorganisationernas konkurrensförmåga I mitt uppdrag ingår att undersöka förutsättningarna för organisa- tioners och företags konkurrensförmåga inom hästsektorn. Vad gäller företagare inom sektorn finns endast begränsad statistik att tillgå och den avser ridskolor och travtränare. För trav- och galoppsällskapena som anordnar trav- och galopptävlingar finns statistik att tillgå. För andra företagare som t.ex. uppfödare, hingstägare, hästägare, stalluthyrare, hästturistföretag m.m. finns ingen samlad statistik att tillgå. I den nedanstående tabellen redovisas vissa nyckeltal för olika centralorganisationernas verksamhet. Vissa ekonomiska nyckeltal för vad gäller spor- ternas och avelns centralorganisationer samt ATG. (varav kvinnor) (st) 50 (27) 9 (6) 232 (90,5) 3,8 (2,8) 24 (18) Källa: Egen sammanställning. SvRF är ett av 67 specialidrottsförbund som ingår i RF. Det statliga stödet till idrotten kanaliseras via RF. RF skall enligt regleringsbrev för fördela statsbidrag till sådan idrottsverksamhet som främjar integration, jämställdhet, ökat deltagande av människor i alla åldrar, god etik samt motverkar våld. Principerna för hur stödet fördelas till de olika specialidrotts- förbundet har fastställts av riksidrottsstämma. Specialförbunden skall äska medel för sin verksamhet , och skall då redovisa sin s.k. basverksamhet, vilket avser specialförbundens ordinarie verksamhet. För att bedöma de olika specialförbundens utveckling skall ett statistiskt underlag gällande föreningsantal, antal aktiva, lokala aktivitetsstödsaktiviteter (LOK- aktiviteter) och utbildningsinsatser redovisas. Dessa data kopplas dock inte till budgetprocessen. Modellen för att fördela medlen bygger på subjektiva antaganden och sker i dialog med specialförbunden. RF har funnit att nu gällande modell är den som är bäst lämpad för att fördela medlen efter det att andra tänkbara modeller har analyserats. Tabellen nedan visar RF:s fördelning av bidrag till några av de större centrala specialidrottsförbunden samt respektive förbunds självfinansieringsgrad, dvs. specialförbundets intäkter exkl. RF:s centrala bidrag dividerat med specialförbundets kostnader. Bidrag från RF till några större specialförbund i RF (tkr). Källa: RF. Det finns ca 600 ridskolor i landet. Av dessa deltar ungefär en tiondel i ett projekt (den s.k. Affärsskolan) som sker i samarbete mellan SvRF och . I tabellen nedan visas ett antal ekonomiska nyckeltal för gällande 59 ridskolor som deltog i projektet . Vissa ekonomiska nyckeltal gällande 59 ridskolor (tkr). Resultat (tkr) Bokföringsmässig avskrivning hästar (tkr) Företagsekonomisk avskrivning hästar (tkr)* Justerat överskott (tkr) Soliditet (%) -82,8 Antal ridelever per dag (st) Antal ridelever per anställd (st) Antal ridelever per häst (st) Kommunala bidrag i % av omsättning (%) Omsättning per häst (tkr) Foderkostnad per häst (tkr) Veterinärkostnad per häst (tkr) Hovvårdskostnad per häst (tkr) Rörlig kostnad per häst (tkr) Omsättning per anställd (tkr) Lönekostnad i % av omsättning (%) Utbildningskostnad per anställd (tkr) Ränta, hyra, underhåll, avskr. i % av oms. *avser den avskrivning som bedömer bör ske. Det statliga lokala aktivitetsstödet, s.k. LOK-stöd, ges dels för sammankomster, dels för antalet deltagare vid sammankomsten, till specialidrottsförbund som är medlemmar i . Stöd utgår för när- varande med per sammankomst och per deltagare. LOK-stöd lämnas för sammankomster med minst tre deltagare i åldern 7–, förutom för handikappade där stöd utgår oavsett ålder. En sammankomst måste vara minst för att vara berättigad till att erhålla LOK-stöd. Det krävs också att samman- komsten skall innehålla en gemensam samling med någon form av instruktion, och att närvarokort förs. Föreningarna skall redovisa antalet genomförda sammankomster till och deltagaraktiviteter till respektive distriktsförbund. Stödets regler fastställs av RF. Det statliga LOK-stödet som kanaliseras via RF är lika stort oavsett specialidrott, och utgår med ca per sammankomst och ca per deltagare. Fördelning av det statliga lokala aktivitetsstödet till några större idrotter där respektive specialidrottsförbund är medlem i RF . stöd*(kr) *Ersättning per sammankomst uppgår till ca och ersättning per deltagare till ca Källa: RF. 1.3Trav- och galoppbanornas ekonomi ATG fördelar spelintäkterna till banorna efter en skala som baseras på ett grundbelopp och en premiedel. Den senare utbetalas om banan uppvisar en spelökning jämfört med föregående år. Grundbeloppet justeras och ökar med hela eller del av föregående års premie. Banornas intäkter består till av intäkter från totalisatorspelet. Trav- och galoppbanornas ekonomiska resultat – 1999. Prispengar, uppf.pr. -1,8 -1,4 -5,3 -25,6 Källa: ATG. har i samarbete med TR och STC för tagit fram en ekonomiprofil för professionella travtränare. I analysen för deltog 40 professionella travtränare, medan motsvarande siffra 1997 var 28. Analysen bygger på de deltagande tränarnas bokföring, men till följd av att det bland annat finns skillnader i kontoplaner och konteringsprinciper har vissa justeringar gjorts för att jämförelser skall vara möjliga. Vidare har antaganden gjorts vad gäller travtränarens egna uttag i form av lön. Vissa ekonomiska nyckeltal i form av medianvärden för 40 professionella travtränare respektive 28 professionella travtränare . Total omsättning per häst (tkr) Resultat träningsverksamhet per häst (tkr) Rörliga kostnader per häst (tkr) Foderkostnad per häst (tkr) Justerad lönekostnad per häst (tkr) Anläggningskostnad per häst (tkr) Administrationskostnad per häst (tkr) Justerad vinst per häst (tkr) Debiterad träningsavgift per häst (tkr) 10) Kapacitetskvot (%) 11) Månadslön (tkr) 2) Avser endast träningsverksamheten, dvs. inga intäkter i form av körsvens- och tränarprovisioner, tränarpremier, sponsring, är inte beaktade. 5) Lönekostnaden exkl. sociala avgifter m.m. har schablonmässigt bedömts uppgå till , vilket motsvarar per häst och år. 8)Den justerade vinsten avser hela företagets verksamhet (träning, löpkörning m.m.) med den antagna lönekostanden till ägaren. 11)Om den justerade vinsten per häst (8) antas uppgå till , så hade tränaren möjlighet att ta ut en månadslön på ca . Analysen för visar på att tränaren med utgångspunkt från medianvärdet hade möjlighet att ta ut en månadslön på ca under förutsättning att företaget skulle uppnå ett noll- resultat. Träningsverksamheten visar ett minusresultat på per häst när antagande gjorts om att tränaren skall ta ut en månadslön på . Slutsatsen är att tränarens förutsättningar att ta ut månadslön är starkt beroende av intäkter från löpkörning (körsvensprovision, uppsittningsavgift, tränarpremier) eller t.ex. nettointäkter från hästförsäljning. Debiterad träningsavgift per häst uppgick till 145–per dag. Kapacitetskvoten visar att fullt betalt erhölls för av det totala antalet boxar som travtränaren disponerade. Orsakerna till det relativt låga kapacitetsutnyttjandet är dels tomboxar, dels att tränaren har egna hästar som inte ger träningsintäkter. Hästpolitiska utredningen (Jo 2000:01) Spektern Den svenska ridskolan och dess verksamhet är i många avseende unik. På ridskolan samlas och engageras barn, ungdomar och äldre kring ett gemensamt intresse kring hästar och ridning. Verksam- heten som bedrivs vid ridskolorna är till stor del inriktad på att ge barn, ungdomar m.fl. en stimulerande fritidsaktivitet. Vidare bedrivs handikappanpassad verksamhet vid flera av landets rid- skolor, och antalet handikappade utövare uppgår till ca 3 000. Ridskolornas verksamhet har därigenom betydelse för bl.a. välfärd, folkhälsa och ungdomars utveckling. har ca 215 000 medlemmar, av medlemmarna är . av med- lemmarna är kvinnor. Antalet ridskolor uppgår till drygt 600, varav drivs av den lokala ridklubben. Ridskolornas eko- nomi är i många fall svag, verksamheten är beroende av det stöd som ges av samhället i form av statligt, och i förekommande fall, kommunalt aktivitetsstöd, kommunala satsningar på ridanlägg- ningar och ridvägar m.m. Priset för att delta i ridskoleverksam- heten varierar mellan olika landsändar. Priset är som högst i storstadsregionerna (ca per ridlektion), medan det är lägre i glesbygden (ca per ridlektion). Möjligheten att höja priset är i många fall begränsad, speciellt mot bakgrund av att kostnaden för att få utöva ridsport måste vara rimlig. Vår bedömning är att det kostar ungefär 4 000–och ungdom för att delta i ridskoleverksamhet (avser endast ridavgifter, utrustning). Ridskolorna har pekat på svårigheter att kunna införskaffa väl utbildade hästar till sin verksamhet, som är an- passade till användarnas behov, inte minst barnen och ung- domarnas. Detta gäller såväl stor häst som ponny. Då ridskolornas ekonomiska resurser i flera fall är små saknas förutsättning att köpa hästar som har vissa önskvärda kvaliteter. Möjlighet att låne- finansiera inköp av hästar är begränsad och ridskolornas har ofta en Ridskolorna bedrivs i de flesta fall på ideell bas. Förutsättningarna för att bedöma hästarnas utbildningsnivå, rid- barhet m.m. varierar. I vissa fall, t.ex. till följd av ridskolans geo- grafiska läge, är förutsättningarna små för att ridskolan skall kunna prova flera olika hästar innan inköp. Det finns ingen samlad mark- nadsplats för utbildade unghästar, utan hästarna som är till salu finns på flera olika ställen. Det är inte ovanligt att ridskolorna köper sina hästar av s.k. hästhandlare, utan att först ha provat hästen. För det fall hästen inte passar för ridskolans behov kan den i många fall återlämnas mot en viss avgift. Hästen säljs då ofta vidare till en annan ridskola, som ges möjlighet att prova den osv. Hästarnas härstamning är inte sällan okänd. Förutsättningarna för att skall kunna ta en aktiv del i arbetet med att förbättra ridskolornas möjlighet att anskaffa hästar med lämpliga kvaliteter till rimliga kostnader har prövats, men ekonomiska resurser har saknats till detta angelägna ändamål. I samband med hästpolitiska utredning- ens arbete hoppas vi att frågan kan prövas, då vi anser att den har väsentlig betydelse för att bevara och utveckla sektorn. Mot denna bakgrund föreslår vi att inrättar ett särskilt bolag som skall ha till syfte att anskaffa hästar av lämpliga kvaliteter för ridskolornas behov vad gäller såväl stor häst som ponny. Hästarna skall köpas in och ägas av bolaget, och landets ridskolor ges möjlighet att hyra hästar som är anpassade till användarnas förutsättningar. För att hålla nere kostnaden för rid- skolorna att hyra hästar av bolaget arbetar vi aktivt för att förbun- det bl.a. tillsammans med våra sponsorer skall kunna ta ansvar för bolagets driftkostnader (administration, försäkring m.m.). De ekonomiska resurser som förhoppningsvis kan tillskjutas av staten skall således endast användas för inköp av hästar, vilka sedan skall hyras ut till landets ridskolor. För att starta upp bolagets verksam- het behövs ett temporärt statligt stöd på . Därefter anser vi att bolaget på ett bra sätt kan utvecklas på egna ben, och säkerställa att hästarna vid landets rid- skolor kommer att hålla en hög kvalitet. För en detaljerad finansie- ringsanalys och prognosticerad resultatutveckling för bolaget hän- visas till bil. 1Vissa EU-länders tillämpning av de EU delfinansierade stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken m.m. Beslut om hur det s.k. landsbygdsutvecklingsprogrammet skall genomföras –2006 i medlemsländerna har fattats . De enskilda medlemsländernas programdokument är i flera fall ännu inte offentliga. Jag har således saknat möjlighet att beskriva hur länder jämförbara med kommer att tillämpa de av EU delfinansierade åtgärderna inom ramen för det s.k. landsbygdsutvecklingsprogrammet under nu gällande programperiod. Detta spelar dock ingen roll för de förändringar som jag föreslår. Jag skulle dock se det som värdefullt om en sådan kartläggning görs inför den hästkonferens som kommer att anordnas i samband med ord- förandeskap i EU. Jag tycker att det finns anledning att redovisa hur olika medlemsländer tidigare hanterat hästar och hästhållning inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken under program- perioden –1999. I samband med den nu gällande program- perioden har en generell förändring skett vad gäller kompensationsbidrag till mindre gynnade områden. De djur- baserade stöd inom ramen för kompensationsbidrag till mindre gynnade områden som –1999 betalades ut för viss djurhållning (tillämpningarna varierade mellan medlemsländerna) har tagits bort i och med införandet av det s.k. landsbygdsutvecklingsprogrammet. utgår kom- pensationsbidrag till mindre gynnade områden endast i form av stöd till växtodling, t.ex. vall, bete, spannmål. Den nedanstående genomgång baseras på uppgifter från den utredning som () genomförde –1996, Hästen i , och jordbrukspolitiken. 1.1Finlands tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken 1995–1999 Miljöstödsprogrammet baseras på en basdel som kompletteras med ett antal särskilda delprogram. För att få stöd inom miljöprogrammets basdel krävs bland annat att: odlingsarealen uppgår till minst 3 ha brukaren upprättar ett miljövårdsprogram brukaren följer fastställda gödslingsrekommendationer brukaren anlägger dikesrenar längs utfallsdiken, bäckar och vattendrag brukaren skall bevara landskapet öppet och bevara biologisk mångfald Det finns ingen koppling mellan djurhållning och arealanvändning för att erhålla ersättning från miljöersättningsprogrammets basdel. Detta medför att renodlade hästföretag kan erhålla ersättning för t.ex. vallodling. Stödnivåer inom miljöprogrammets basdel i olika regioner. Källa: NS. De olika delprogrammen inom miljöprogrammet består bland annat av anläggande av våtmark och skyddszoner, biologisk mång- fald, ekologisk produktion, utrotningshotade husdjursraser. Finska hästen är klassificerad som utrotningshotad och ersätt- ning utgår med per häst och år för de hästar som är > . För att få stödet krävs bland annat att brukaren kan styrka djurets rastillhörighet med härstamningsuppgifter. 1.1.2Kompensationsbidrag till mindre gynnade områden Djurbaserat kompensationsbidrag utgår till hästar. Ersättningen uppgår till per häst och år för hästar som är . Vidare utgår det ett arealbaserat kompensationsbidrag till vall och betesmark, stöd ges med per hektar. Det ställs inga krav på att gården har ett visst antal djurenheter, en s.k. minsta djurtäthet, för att brukaren skall kunna få det arealbaserade kompensationsbidraget. Särskilda beräkningsgrunder finns i de fall brukaren har hästar och har djurfoderproduktion på gården (lägsta beloppet av antal hästar*/st resp. djurfoderareal */ha). Investeringsstöd kan beviljas brukare som har jordbruk som huvudsysselsättning eller får av sin totala inkomst från jord- och/eller skogsbruk, turism eller hantverk eller annan verksamhet som syftar till att hålla landskapet öppet. Arbets- inkomsten skall vara högst av den genomsnittliga brutto- lönen för andra arbetstagare än lantarbetare i regionen. Stödet kan utgå i form av kapital tillskott, räntesubvention, uppskjutande av återbetalning eller en kombination av nämnda alternativ. Startstöd kan ges till brukare vid nyetablering av jordbruksföretag. För att få stöd krävs att brukaren får av sin inkomst från jord- och skogsbruk, turism, hantverk m.m. Startstödet kan fås dels som ett bidrag på per brukare, dels kan stödet ges i form av ett räntestöd vid upplåning av kapital. Räntestödets kapitaliserade värde får inte överstiga . I samband med EU-inträde förhandlade fram särskilda övergångsstöd som finansieras nationellt. Stödet avtrappades successivt –1999 och ersattes i områden norr om den 62:a breddgraden (motsvarar av odlingsmark) med ett långsiktigt nordligt stöd. utgick stöd enligt tabell 2 nedan. Viss stöd inom det långsiktiga nordliga stödet till finskt jordbruk (kr/djur respektive kr/ha). 1.2Irlands tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken –1999 Miljöprogrammet består av ett basprogram (REPS, Rural environment protection scheme), och sex tilläggsprogram. För att få stöd krävs att jordbrukaren upprättar en särskild brukningsplan. För de som deltar i basprogrammet, vilket omfattar en period av , ges ersättning med ca per hektar. Stödet är maximerat till ca , vilket motsvarar . Jordbrukaren måste följa brukningsplanen för att stöd skall betalas ut. Brukningsplanen omfattar bland annat åtgärder inom följande områden: avfallshantering: brukaren skall förbinda sig att följa en plan som omfattar hela gården vad gäller lagring av stallgödsel m.m. : skötseln skall bland annat undvika att erosion och övergödning av vattendrag uppstår skydda och bibehålla vattendrag: staket skall sättas upp runt de vattendrag som är vattentäckta så att djuren inte kan gå ned till vattnet skydd av biologisk mångfald: brukaren får inte ta bort våt- marker, naturlig flora m.m. reparationsarbete: reparation av staket, gärdsgårdar m.m. skall ske med hänsyn till djuren samt landskapets karakteristika permanenta kantzoner vid vattendrag bevara föremål av historiskt och arkeologiskt intresse För att få delta i de sex tilläggsprogram som finns krävs att brukaren är ansluten till miljöprogrammets basprogram. Utifrån hästsektorns perspektiv är det främst tre tilläggsprogram som spelar roll: 1)Utrotningshotade husdjursraser: ersättning ges med ca per djurenhet. Hästraser som omfattas av stödet är Irish Draught och connemaraponnyn. 2)Fritidsaktiviteter på gårdens marker: De brukare som upplåter mark för allmänheten att utöva fritidsaktiviteter får ett extra stöd på ca per hektar, dock max. 1.2.2Kompensationsbidrag till mindre gynnade områden av omfattas av stöd till mindre gynnade områden. Stödet har –1999 endast getts för djur. Kompensationsbidrag har betalats ut med per avelssto och år för de åtta första stona, därefter med per avelssto och år upp till maximalt 30 ston. Den irländska hästsektorn har inte möjlighet att direkt ta del av de investeringsstöd som ligger inom ramen för jordbrukets effektivisering i enlighet med rådets förordning 2328/91. Dock finns ett särskilt investeringsstöd på gårdsnivå, som tillämpas i samtliga landsbygdsområden förutom närområden till och några andra större städer. Vid t.ex. stallbyggnation kan stöd fås i mindre gynnade områden och i övriga områden för kostnader upp till ca . Startstöd kan ges till jordbrukare under vissa förutsättningar, t.ex. att jordbruk utgör huvudsaklig sysselsättning och att jordbrukets arbetsbehov motsvarar minst en arbets- kraftsenhet. Hästhållning utgör en kompletterande verksamhet och det krävs att brukaren bedriver traditionell jordbruks- produktion för att startstödet skall kunna fås vid hästhållning. Stöd ges med per brukare. 1.2.4Särskilda strukturfondsprogram för hästar och hästhållning på På har det –1999 funnits två särskilda strukturfondsprogram inom ramen för det s.k. mål 1- programmet, Development of the Horse industry respektive Training for the Horse industry. Programmen omfattar hela , då alla delar av är kategoriserat som ett s.k. mål 1- område. Enligt uppgift från kommer programmen att fortsätta under nu gällande programperiod, men den närmare utformningen är ännu inte klar. Development of the omfattade –1999 totalt ca . Programmet bestod av följande delar: avelshingstar av hög kvalitet (3,) avelsston av hög kvalitet (12,), ersättning ges med ca per registrerat föl för ston som uppfyller vissa villkor kvalitetsbedömning av hingstar (3,) hingstindex (4,) blodtypningsprogram (3,) hovslagarutbildning (2,) utveckling och etablering av stamböcker (0,) utveckling av artificiell inseminationsteknik (AI) (2,) (10,) informationsmaterial och marknadsföringshjälpmedel närvara och marknadsföra irländska sporthästar vid internationella evenemang anordna tävlingar för sporthästar och ponnyer (dock ej prispengar) Training for the omfattade ca –1999 och har använts för att bygga upp ett internationellt hästinstitut. 1.3Storbritanniens tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken –1999 Hästen beaktas i liten omfattning i tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Hästar äldre än omfattas av djurenhetsbegreppet, men djurbaserat kompensations- bidrag ges inte till hästar utan endast till nötkreatur och får. Det ges inga arealbaserade kompensationsbidrag, dvs. stöd till t.ex. växtodling. Miljöstödsprogrammet omfattar 16 delprogram, men det finns inga villkor för att företaget skall ha ett visst antal djurenheter för att stöd skall kunna ges, förutom för delprogram för att bevara hedar där en minskning av antalet tackor medför ersättning med ca /djurenhet. Stöd för investeringar ges inte. 1.4Frankrikes tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken –1999 Det franska miljöstödsprogrammet består dels av ett nationellt program för att bevara extensiva gräsmarker, dels ett centralt fastställt regelverk (Cadre Réglementaire Géneral) som består av sju delprogram. De 22 regionerna och de fyra territorierna har möjlighet att genomföra lokala miljöstödsprogram efter god- kännande av kommissionen. För att få del av det nationella programmet för att bibehålla extensiva gräsmarker krävs att brukaren har minst 3 ha vall eller betesmark. Antalet djurenheter per hektar skall vara mellan 0,6–1. Hästar äldre än anses utgöra en djurenhet, och hästar som är mellan och utgör 0,6 djurenheter. Stöd ges med /ha, dock maximalt per jordbruksföretag och år. De sju delprogram som ingår i Cadre Régleméntaire Géneral omfattar bland annat stöd till ekologisk odling, omvandling av till extensiv gräsmarksproduktion, minskad användning av handelsgödsel m.m.