sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — ville bort från det system av enstaka kurser inom vilket hon verkade för att i stället studera på ett program. När hon bläddrade igenom ansökningskatalogen slog det henne att det var sjuksköterska hon ville bli, berättar hon. Hon sökte, kom in och har gått några terminer på programmet. har trivts bra på , säger hon. Här har hon aldrig känt sig annorlunda. Snarare känner hon sig nästan tråkigt vanlig bland alla till klädselns och frisyrernas uttrycksfulla studenter, säger hon. Under sina universitetsstudier har förvånats över hur många studenter som aldrig umgåtts med någon invandrare tidigare. Hon tror att det måste bero på segregeringen – att de flesta studenter som hon träffar är uppvuxna i bostadsområden med inga eller väldigt få invandrare. Detta har inneburit att vill bryta mot fördomar och nidbilder av invandrare och säger att hon ibland tänker sig själv som ett slags ambassadör – hon vill vara en god representant för alla de invandrare i som så sällan, menar hon, kommer i kontakt med universitetsstudenter. Det svenska språket – nyckeln till universitetsstudier är tvåspråkig – hon talar både svenska och spanska flytande. Båda hennes föräldrar talar bra svenska, säger hon. Men berättar att de sällan kunnat hjälpa henne med skolarbete eftersom de lärde sig språket mycket . För har språket aldrig varit något pro- blem. Tvärtom, säger hon, jag har alltid upplevt mig ha ett rikare ordförråd och vara mer verbal än de flesta. säger att hon tror att språket är nyckeln för människor med annan kulturell bakgrund att kunna leva och studera i . På hennes kurs går hon tillsammans med en kvinna som kommit till i vuxen ålder. Jag fattar inte hur hon klarat det, säger lära sig ett nytt språk och plugga på . Om de många sammanhangen I utbildningsberättelse speglas några av de många sammanhang som tidigare diskuterats: När och under vilka omständigheter hon kom till , upplevelsen av bemötandet i landet, tillgången till språket, hennes klasstillhörighet och utbildningstraditionen inom hennes familj. För vägen till och upplevelsen av talar om några av dessa sammanhang som viktiga för henne. Dessa skiljer henne från andra människor inom gruppen annan kulturell bakgrund och tecknar, givetvis tillsammans med fler faktorer än vad denna framställning förmår reflektera, hennes unika utbildningsberättelse. De mest centrala sammanhangen i berättelse reflekterar hennes klassbakgrund, den höga utbildningstraditionen, hennes stundom upplevda utanförskap och hennes vilja att integreras. På ett komplext och sammanflätat vis verkar dessa sammanhang ligga till grund för hennes syn på utbildning som ett bevis på att hon kan. verkar hon fri från bevisbördan. Hon säger att hon i sina studier till sjuksköterska befriats från högtflygande planer och vilsenhet och, som hon uttrycker det, är i sitt esse – ett bevis bättre än något. De många sammanhangens studenter – sammanfattning I intervjuerna med studenter med annan kulturell bakgrund reflekterades kring de sammanhang som måste beaktas i en studie av gruppen. Utifrån diskussionen kring de många sammanhangen tecknade sig också de stora variationerna inom desamma. Sett ur ett sådant perspektiv verkar det gemensamma för studenter med annan kulturell bakgrund i första hand bestå i just de många sammanhangen. tecknar sig studentgruppen som de många sammanhangens studenter. Variationerna inom sammanhangen gör varje student inom kategorin unik och problembilden förefaller vara individuell. Hur denna kan se ut exemplifierades av utbildningsberättelse, i vilken hon får anta rollen som en av de många sammanhangens studenter. Berättelsen fokuserar på vilka sammanhang som verkar ha haft betydelse för just hennes väg till och upplevelse av . I en beskrivning av sammanhang som hennes klasstillhörighet, språkfärdighet, och upplevelse av bemötande i det svenska samhället samt hennes familjs utbildningstradition, återgavs unika utbildningsberättelse. Utgångspunkten för denna text har varit att identifiera problembilder i förhållande till arbetarklass- och invandrarstudenters väg till och upp- levelse av . Dessa har visat sig vara många och varierande inom båda grupperna. Trots de skilda och separat redovisade fram- ställningarna av grupperna är intrycket av intervjustudien att problem- upplevelsen varierar inom båda. Vad gäller studenter med arbetar- bakgrund visade sig vara en miljö i vilken man kan uppleva ett starkt utanförskap men också känna sig mycket hemmastadd, och att den dominerande problembilden tenderar att bestå i variationerna i dessa upplevelser. Problembilden inom gruppen med studenter med annan kulturell bakgrund än svensk visade sig vara komplex, omfattande och innefattande en mängd olika sammanhang till vilka man förhåller sig väldigt olika. Därför visade det sig vara svårt att förhålla sig till dem som grupp. Snarare verkar studenter med annan kulturell bakgrund reflektera en mängd olika individer som lever inom och förhåller sig till en mängd olika sammanhang – sammanhang ur vilka unika utbildningsberättelser om vägen till och upplevelsen av framträder. , F. & , N. 1995 Iranian and the Concept of the Individual. 1988 Den skötsamme arbetaren. , W. T. 1997 The Future of the . : Tarcher/ . 1999 Segregationens , i Invandrarskap och medborgarskap 1999. Appiah, K. A. 1995 Identitet, autenticitet, överlevnad, i . Arbetsmarknaden för invandrare 1999, Ura 1999:5. : AMS Utredningsenehet. 1980 Socialpsykologiska studier. Bara jag får chansen att få visa vad jag kan. Satsningen på aspirantutbildning – vad blev det av den? 1998, rapportserie 1998:6R. Towards a New Modernity. Begreppet invandrare - användningen i lagar och förordningar. & Klefsjö, B. 1995 Kvalitet från behov till användning. , B., Callewaert, S. & Silberbrandt, H. (red) 1977 Skola, ideologi och samhälle. 1992 Elfenbenstorn eller statsskepp? Blossfeld, H-P. & Shavit, Y. (eds.) 1993 Persistent Inequality. : Westview Press. Blossfeld, H-P. & Shavit, Y. 1993 Persisting Barriers. Changes in Educational Opportunities in Thirteen Countries, i Blossfeld & Shavit (eds.) Boudon, R. 1974 Education, Opportunity, and Social Inequality. 1993 Kultursociologiska texter. & Passeron, J-C. 1977 Utbildningssystemets ideologiska funktion, i m.fl. (red) 1977. Bowden, J. & , F. 1998 . & , L. 2000 Privilegium eller rättighet – en ESO- rapport om antagningen till högskolan (Ds 2000:24). Bredänge, G. 1998 Hur har det gått?. Utvärdering och uppföljning av kompletterande utbildningssatsningar för lärare med utländsk lärarexamen och yrkeserfarenheter i hemlandet. Brint, S. 1998 Schools and Societies. Thousand Oaks: Pine Forge Broady, D.1991 Sociologi och epistemologi. 1999 Invandrarnas deltagande i det politiska livet, i Invandrarskap och medborgarskap 1999. En uthållig demokrati. SOU 2000: 1. : Nya Doxa. & , J. 1993 Ursprung och utbildning. : Allmänna Förlaget. & , J. O. (red) 1994 Sorteringen i skolan. Fazlhashemi, M. 1999 Om etnisk representativitet, i Universitets- läraren 12/1999. Fokus på högskoleprovet . Från ISO 9000 till TQM 1995. 1992 Så tänker barn - och så borde skolan undervisa. : Brain Books. 1993 Multiple Intelligences. : Basic Books. 1994 De sju intelligenserna. : Brain Books. 1999 Mångkulturalism - för vem? : Nya Doxa. Gesser, B. 1985 Utbildning, jämlikhet, arbetsdelning. Glazer, N. 1997 We Are All Multiculturalists Now. Goda exempel - hur universitet och högskolor kan arbeta med jäm- ställdhet, studentinflytande och social och etnisk mångfald 2000. & , A. 1994 Socialgruppsskillnader i prestationer på , i (red) 1994. & Benjegård, M. 1996 Högskoleprovet, social bakgrund och upprepad provtagning, i Högskoleprovet . , S. 1997 Om kvalitet, i Kvalitet och förbättringsarbete vid universitet och högskolor 1997. 1998 Internationalisation at home, i Newsletter, Education, 29/1998. Halldén, S. 1980 Nyfikenhetens redskap. 1996 Varför inte högskola? 2000, Vi vill förändra våra liv. 1/3 2000. , L-O. 1996 Homo Medicus Om kultur, attityder och social bakgrund bland medicinstuderande i . , , , S. & Kós-Dienes, D. 1999 Fortbildning av och arbetsmarknad för invandrade akademiker. : Centrum , . & , C. (red) 1996 Den mångkulturella skolan. Husén, T. 1980 Skolan i prestationssamhället. Härnqvist, K. 1982 Det fria valet på högstadium - motiv, tendenser och effekter, i Grundskola under . : pedagogiska nämnd. Invandrade läkare – en resurs i svensk sjukvård. Ett handlings- program. Civilingenjörer med internationell bakgrund 1991, : . Invandrarskap och medborgarskap 1999. skrift nr 13, SOU 1999:8. 1999 Invandrare om diskriminering IV. Jacoby, R. 1995 Dogmatic Wisdom. : Anchor Books. Jacoby, R. 1999 The End of Utopia. : Basic Books. , J. O. 1988 Utbildning, social reproduktion och social skiktning. 1992 Social snedrekrytering vid olika stadier i utbildningssystemet, i (red) 1992. , J. O. 1993 Persisting Inequalities in , i Blossfeld & Shavit (eds.) Kamali, M. 1999 Varken familjen eller samhället. Kvalitet och förbättringsarbete vid universitet och högskolor 1997 (skriftserie 1997:4 S). Lemert, C. 1997 Social Things. Lanham: Rowman & Littlefield & , R. 1994 Från arbetskraftsimport till flykting- invandring. Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald 2000. 1985 Min framtid. /: Symposion. , F. m. fl. 1977, Inlärning och omvärldsuppfattning, : AWE/Gebers. , F. m.fl. 1986 Hur vi lär. , M., E-Gustavsson A-L. & , Å. 1999 International Adult Literacy Survey. Invandrares läs-, skriv- och räkneförmåga på svenska. Necef, M. Ü. 1994 Jeg vil ikke være en simpel fremmedarbejder som min far. 1997 Aspirantutbildning vid 1995/96. Nisbet, R. 1971 The Degradation of the Academic Dogma. New : Transaction Publishers. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1999 Aktiva åtgärder för att främja etnisk mångfald i arbetslivet. : Diskriminerings- ombudsmannen. Ore, T. 2000 Constructing Differences, i Ore (ed.) 2000 The Social Construction of Difference and Inequality. Race, Class, Gender, and Sexuality. Mountain View: . 2000 , muslimer och den svenska skolan. 2000 Interkulturell kommunikation i den akademiska miljön, i Goda exempel - hur universitet och högskolor kan arbeta med jämställdhet, studentinflytande och social och etnisk mångfald 1998 Studentinflytande i massuniversitetet. Regeringens proposition 1997/98:16: , framtiden och mång- falden - från invandrarpolitik till integrationspolitik . Regeringens proposition 1998/99:110: Vissa skolfrågor m.m. Regeringens proposition 1999/2000:28: Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan. 1999 Etnisk bakgrund och högskoleprovet, i Fokus på högskoleprovet . Ritzer, G. 1998The McDonaldization Thesis. , B., , E. & Barnett, R. 1993 Kvalitet och kunskapsprocess i högre utbildning. : Nya Doxa. 1997 Kvalitet i högskolans grundutbildning, i Kvalitet och förbättringsarbete vid universitet och högskolor 1997. 1996 Mångfaldens gränser. Rothblatt, S. 1997 Discontents. Rätt utbildning för invandrade lärare?. Uppföljning av kompletterande utbildning för invandrarakademiker med lärarutbildning från sina hemländer 1996. Schevitz, T. 2000 Multiracial Census Form Poses Dilemma, i 11/3 2000. Similä, M. 1994 Andra generationens invandrare i den svenska skolan, i (red) 1994. Sohlman, Å. 1996 Framtidens utbildning. , framtiden och mångfalden: : SOU 1999:49 Invandrare som företagare. SOU 2000:7 /2000. : offentliga publikationer. Statistiska meddelanden U 20 1998 Social bakgrund bland högskolenybörjare 1996/97. Statistiska meddelanden U 23 1999 Universitet och hög- skolor. Personal vid universitet och högskolor 1998. Strömholm, S. 1994 Den svenska högskolan. 1996 SFS program om social sned- rekrytering. 1995 Det mångkulturella samhället och erkännandets politik . Thurdin, A. & Kvarnskog, A. 1999 Att motverka den sociala sned- rekryteringen. Tillgodoräknande av kurs 1998. rapportserie 1998:32 R. Tillgodoräknande av utländsk högskoleutbildning – riktlinjer och god sed 1999. Trow, M. 1994 Några tankar om de svenska utbildningsreformerna, i Tvärsnitt nr 3–4/1994. Utbildningsnivå i kommunerna, länen och riket . Utbildningsstatistisk årsbok 1999. Utländsk studerande i , Betänkande av gäststuderande- kommittén, Ds U 1981:8. , Y. O. 1997 Against the Multicultural Agenda. , C. m. fl. 1999 Mångfald, integration, rasism och andra ord. Välfärd vid vägskäl 2000. Värdering & erkännande av utländsk högskoleutbildning , rapportserie 1998:15 R. (red) 1992 Social bakgrund, utbildning, livschanser. 1996 Etniska ungdomar och den sociala krisen, i (red) 1996. Årsrapport för universitet & högskolor 1998. : Högskole - verket. & , H. 2000 Högre utbildning i . : (opublicerad rapport). has changed dramatically from being a culturally homogeneous society to a society with diversity that has given our country a wealth we did not have earlier. is nowadays a part of the world. Today almost 20 percent of the inhabitants come from other countries and other cultures. It is very important that our country takes advantage of this diversity. We must create conditions in where people with different ethnic background live and work together on equal conditions and in respect for each other´s individuality. This is the greatest joint task for our country at the moment. In a welfare state like ours we believe in social equality and the individual´s right to take part of the welfare of society. However, today the difference in living conditions between various groups is big – and growing – and there are signs of an emerging class society where ethniticity becomes a differentiating factor. Because of differences in traditions and ways of thinking in different countries and cultures – also bias and probably discrimination too – immigrants often have considerable barriers to overcome before they find good conditions for their lives in . However, has a good chance of succeeding in creating a well working society by taking advantage of the possibilities that diversity gives. There is no time to lose. Political focus on diversity is needed. Resources are needed for the measures we suggest in this report. Without supplementary resources the problem of diversity in higher education cannot be solved. The circumstance that the economy is growing, because of the boom, gives the government a unique opportunity to promote efforts in education, on all levels, which strengthens the opportunities for success. Education gives opportunities to equalize differences and increase understanding between individuals and groups. Education also gives the individual better chances to take part in social life and on the labour market. Everybody ought to have the same opportunity to take part in education. It is a common opinion that the compulsory school that was initiated in the 19th century was of great importance. educational attainment level was an important cause of Sweden´s successful change into an industrial- and later on a welfare state. Today the demands are much higher when it comes to knowledge, and higher education is needed for many of the professions in question. Higher education is not compulsory to everybody, but in practice it is necessary. It is a very important issue to make higher education attractive and see to it that everyone who has the qualifications to enter higher education and an interest in doing so also will have a chance to obtain such an education. The goal is that 50 percent of an annual cohort of pupils will begin higher education before twentyfive years of age, compared to about 30 percent today. The number of students in higher education has increased very much during the last ten years. Today they are more than 300.000 and the number increases. At the same time the demand for higher education has not increased. Especially not within science and technology, which the government wishes. The commission has worked according to its terms of reference in an action oriented way and has used already existing knowledge. The commission has also carried out interviews, discussions, studies and seminars. They have given a picture of the social and ethnic diversity in higher education and also the measures taken with the aim of increasing it. The commission has completed existing material with three studies of its own: An interview study with students from , a study with students from and a study of essays written by upper secondary school pupils about their future encounter with and expectation of higher education. The results of these studies are described in the report but there is also a summary in appendices that can be read separately. A special study about different EU projects aiming at increased social and ethnic diversity in higher education has been carried out. The commission has continuously been informed about other relevant studies and projects. One is the diversity project in the another is the study done by for Higher Education, an evaluation of different quality aspects, among them social and ethnic diversity. The agency´s assessment is based on material provided by most higher education institutions in . The commission has used it as empirical material. Important starting points for the commission are firstly, that higher education plays a main role in today´s development of society and it is important that higher education reflects the social and ethnic diversity in Higher education must, however, also take the role of being at the centre of society. Secondly, we discuss many of the ambiguous and in many cases controversial definitions that must be used when approaching the question about social and ethnic diversity in higher education. Diversity in higher education A wider access to higher education has been discussed and studied during the 20th century. Several steps have also been taken and the result over a period of time shows some social equalization in access to higher education. In short the research shows the following. The general social equalization in society during 1930 – 1970 has reduced the social impact on educational opportunity, and the fact that the educational inequality has resisted further change is because it is deeply rooted in the socioeconomic and sociocultural structure of society. Especially the level of educational attainment of the home and the parents´ educational awareness and support influences the participation rate in higher education. During the second half of the 20th century has developed into a multicultural society. The guiding star for the new politics of cultural integration that has developed during the 90´s is maintaining of cultural diversity and the right for the individual to choose cultural affiliation. In the research about diversity identity is a main issue, both the changed identity of the Swedish society during the second half of the 20th century when it developed into a multicultural society, and the cultural identity of the individual. When looking at higher education in the light of the ethnic diversity of society we point out three branches of special importance: Diversity among students and staff, that ought to reflect the diversity in society; the importance of higher education in a multicultural society as its reflexive quality can help cultural understanding; and the increased value of critically and independently thinking individuals in the tension field formed by the individual, group and society. The socially biased recruitment to higher education remains. The probability that an individual with academic background will pass on to higher education is six to seven times higher than that of an individual with working class background. Half of the students in higher education are academics of first generation, while half of them have an academic background. This means that higher education is both an arena for social mobility and academic selfreproduction. When it comes to the ethnic recruitment to higher education knowledge is limited and there is a great need of research about the relation between higher education and ethniticy. The few Swedish studies that have thrown light upon the relationship between ethniticy and social background in the transition to higher education stress that the social background is the strongest factor. This is also confirmed by international studies. The amount of students with foreign background in higher education is approximately the same as in the population as a whole, but analyses are missing that would make it possible to show differences in transition rates between different ethnic groups. The segregation and marginalization that is characteristic of the situation for many immigrants in tends to create an ethnic lowerclass and this fact most certainly influences the transition to higher education. The commission has assembled statistics showing the ethnic diversity in higher education staff. In proportion to the total population persons born abroad are overrepresented among the staff. This category does not only consist of immigrants but also of people from other countries that are in higher education for a shorter time e.g. as visiting research fellows. This category is assumed to be quite big which is indicated by the fact that 10 percent of the staff in higher education have foreign citizenship (in the population the corresponding group is 5 percent). When it comes to persons with two parents born abroad the percentage among the staff in higher education corresponds to that of persons of working age but it is less than the total population. The amount of persons with one parent born abroad is the same as in the population (the age bracket 16–64). This means that the percentage of ethnic multigeneration Swedes in higher education is less than in the total population. If we compare with the amount of the population that is of working age the difference is a less. There are differences between universities and university colleges. Many more persons have a foreign background at the universities. The big difference is that there are many more persons born abroad at universities than in higher education. There is a European dominance among those born abroad in the population as well as among the staff in higher education institutions. The amount born in and is less among the staff in higher education than in the total population. The distribution of persons with foreign background is uneven as to different positions in higher education. The largest amount with foreign background is found among research staff while the amount among teaching staff is less. The smallest amount is found in administration. Research is international, teaching is more Swedish and administration is very Swedish. The largest amount of persons with foreign background is found in the category cleaning and economy staff, far down in the hierarchy. The conclusion of this is that persons with foreign background have a problem making a career in higher education. In summary the ethnic and social diversity in higher education can be described like this. Higher education is embedded in society but to a minor degree multisocial, it is international but to a minor degree multicultural. Comparing universities with university colleges the former can be said to be less multisocial and more international while the latter is more multisocial and less international. Diversity in education and learning The educational system at large and higher education in particular has grown considerably in recent years. Besides, the goal for higher education is continuing growth. Education is very often described as a necessity in the so-called knowledge society. Education has become part of a norm in our society. The essays the upper secondary school pupils have written for the commission show that they experience education as a duty. They have to attend education to be able to get a profession. The socially biased recruitment to higher education is put into a completely different light when education becomes a necessity.