sou · GOB369 · 2001-01-01 00:00:00 — varken av allmänna och över- gripande åtgärder för att justera avtalsvillkor eller av att utredningen söker ta initiativ till förhandlingar i enskilda fall när det gäller kraft- anskaffningsavtalen. 40 %HG|PQLQJDU DY nWJlUGVEHKRY gör även bedömningen att de åtgärder som enligt direktiven kan övervägas inte är lämpliga för att söka lösa pro- blemen för det fåtal f.d. leveranskoncessionärer som alltjämt kan antas ha mer betydande problem. Som framgått bedömer utredningen att omkring hälften av de 20 fö- retag som i enkäten angav allvarliga eller mycket allvarliga problem alltjämt torde ha mer betydande problem kopplade till kraftanskaff- nings- och/eller prissäkringsavtal i samband med det förtida upphöran- det av leveranskoncessionen. Det bör dock påpekas att samtliga dessa företag i utredningens intervjuundersökning gjort bedömningen att problemen inte är av så allvarlig karaktär att företaget riskerar att gå i konkurs. Bland de f.d. leveranskoncessionärer som kan antas ha mer bety- dande problem finns både stora och små företag. Problemens art varie- rar bland dessa företag. I allmänhet handlar det dock om problem med prissäkringsavtal, med omförhandlade kraftanskaffningsavtal, med frånträdda kraftanskaffningsavtal eller om en kombination av dessa problemtyper. Några enstaka företag har problem som härrör från kraftanskaffningsavtal som inte omförhandlats eller frånträtts. Vanligen har företagen i dessa fall dock även problem med exempelvis prissäk- ringsavtal. Kraftanskaffningsavtalen löper i dessa fall vanligen till ut- gången av . Vidare omfattar dessa företags avtal ofta en mindre del av företagets totala elförsäljning; t.ex. har ett företag angivit att det rör sig om . Samtliga de företag som kan sägas ha mer betydande problem som till någon del härrör från kraftanskaffningsav- tal som inte justerats har i utredningens intervjuundersökning angivit att det av olika skäl saknas förutsättningar för att justera avtalet genom förhandlingar med motparten. Vanligen har företagen därför heller inte kontaktat sin råkraftleverantör i detta syfte. Främst två skäl talar för att de åtgärder som utredningen enligt di- rektiven kan överväga inte är lämpliga för att söka lösa problemen för de företag som kan antas ha mer betydande problem. Dels är dessa fö- retag rimligen för få till antalet för att motivera allmänna och övergri- pande åtgärder för att justera avtalsvillkor. Dels är företagens problem såvitt utredningen kan bedöma inte av den arten att de kan påverkas med hjälp av förhandlingar, vilket också företagen själva framfört i intervjuundersökningen. Utredningen har inte – vid sidan av de åtgär- der som nämns i direktiven – sökt analysera om det finns andra åtgär- der som skulle kunna vara befogade för att lösa kvarstående problem för dessa företag. Sammanfattningsvis finner utredningen således att resultatet av de genomförda undersökningarna inte motiverar några åtgärder av den art som angivits i direktiven. Översyn av kraftanskaffningsavtal som ingåtts av leveranskoncessionär Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att se över leveranskoncessionärernas långsiktiga kraftanskaffningsavtal. kartlägga omfattningen av leveranskoncessionärernas långsiktiga kraftanskaffningsavtal och dessas utformning och karaktär, bedöma vilka konsekvenser de långsiktiga kraftanskaffningsavtalen får för de enskilda företagen och för marknadssituationen. Utredaren skall därefter om denne finner det lämpligt ta fram och föreslå generella lösningar för att justera avtals- villkoren, ta upp förhandlingar med berörda parter i syfte att få villkoren juste- rade. beslutade att ett nytt regelverk för elmarknaden skulle träda i kraft (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Beslutet innebar omfattande föränd- ringar i lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elek- triska anläggningar (ellagen). Genom beslutet infördes också en ny lag, lagen (1994:618) om handel med el, m.m. I och med detta infördes konkurrens i handel och produktion av el, vilket innebar att alla kunder fritt kunde välja vilken elleverantör de ville köpa av. För att kunden skulle få tillträde till den öppna marknaden krävdes att kunden installe- rade en timmätare. För att bl.a. skydda de små konsumenterna och den småskaliga elproduktionen infördes systemet med leveranskoncession. beslutade att bestämmelserna i ellagen och lagen om handel med el, m.m. skulle föras samman till en ny ellag (SFS 1997:857, prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3, rskr. 1997/98:27). Det materiella innehållet i den nya ellagen baseras i huvudsak på den gällande ellagstiftningen. Vissa ändringar och kompletteringar av lagstiftningen har gjorts utifrån förslag i slut- betänkandet Ny ellag (SOU 1995:108), betänkandet Regler för handel med el (SOU 1996:49) och betänkandet Konsumentskydd på elmark- naden (SOU 1996:104). Ellagen (1997:857) trädde i kraft . Regeringens proposition med förslag till vissa ändringar i ellagen (prop. 1997/98:159) behandlade i första hand ändringar som föranleds av genomförandet av och rådets direktiv (96/92/EG) om gemensamma regler för den inre marknaden för el, det s.k. elmarknadsdirektivet (EGT L 27, 30.1.1997, s. 20, Celex 396L0092). Därutöver föreslogs ändringar i ellagen som syftade till att förbättra elmarknadens funktionssätt. Regeringen beslutade om direktiv för utvärdering av systemet med leveranskoncessioner och bemyndigade chefen för och att tillkalla en särskild utredare (dir. 1998:37). Utredningen antog namnet . I samband med beredningen av prop. 1997/98:159 redovisade näringsutskottet i betänkandet Vissa elmarknadsfrågor som sin uppfattning att uppdrag borde skärpas och preciseras på visst sätt i de små elkonsumenternas intresse. Utskottet menade också att regeringen borde återkomma till med ett förslag om bestämmelser om slopat timmätarkrav som kan träda i kraft . beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag (bet. 1998/99:NU4 rskr. 1998/99:53). I propositionen Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m. (prop. 1998/99:137) föreslogs vissa ändringar i ellagen (1997:857) som syftade till att möjliggöra undantag från grundprinci- pen om timvis mätning för vissa elanvändare. För dessa elanvändare föreslogs istället att schablonberäkning skulle tillämpas. Förbruknings- gränsen för schablonberäkning föreslogs bli 200 A, vilket för effekt- kunder motsvarar 135 kW. Schablonberäkning skulle enligt förslaget införas . ens förslag (SFS 1999:770, prop. 1998/99:137, bet. 1999/2000:NU4, rskr. 1999/2000:1). När schablonberäkning infördes öppnades hela marknaden för kon- kurrens. Därmed förändrades förutsättningarna för de företag som är leveranskoncessionärer på ett genomgripande sätt. Regeringen har därför gjort bedömningen att leveranskoncessionssystemet inte kan upprätthållas. (IIHNWHUQD I|U OHYHUDQVNRQFHVVLRQlUHUQD När elmarknadsreformen trädde i kraft infördes ett system med leveranskoncession. En innehavare av leveranskoncession är skyldig att dels leverera el för normala förbrukningsändamål till alla kunder inom området som inte önskar byta leverantör, dels köpa el från småskalig elproduktion inom området. Priserna för elförsäljning inom leverans- koncession och för inköp av el från småskalig elproduktion kontrollera- des av nätmyndigheten. Genom att införa systemet med leveranskon- cession avsågs att skapa ett skydd för den småskaliga elproduktionen och för mindre förbrukare under övergången till en fri elmarknad. Leveranskoncessioner meddelades för , dvs. till och med . Det beslutades också att leveranskoncessionssystemet skulle utvärderas innan var slut. Att inneha en leveranskoncession innebar både fördelar och nack- delar. I och med införandet av schablonberäkning försvann hindren mot att byta elleverantör. Kunden behöver inte längre skaffa och bekosta timmätaren och uppsägningstiden kortas från till en månad. Därmed bortfaller den fördel som leverans- koncessionärerna haft, men nackdelarna kvarstår. Därför föreslog rege- ringen i prop. 1998/99:137 att leveranskoncessionssystemet skulle upphävas , dvs. som schablonberäk- ningen infördes. I elbranschen har det funnits en tradition att sluta långa kraft- anskaffningsavtal, inte sällan eller längre. Det finns därför risk för att de elleverantörer som beviljats leveranskoncession har slutit långa och med dagens mått ofördelaktiga kraftanskaffnings- avtal. Kraftanskaffningsavtalen kan innehålla fasta volym- och prisvill- kor. När konkurrensen om kunderna ökar kommer försäljningspriset att sjunka och därmed att närma sig inköpspriserna i de långsiktiga an- skaffningsavtalen. Inköpspriserna kan i vissa fall komma att ligga högre än det gällande marknadspriset till slutkund. Detta kan få allvar- liga följder för såväl leveranskoncessionärerna som för utvecklingen på elmarknaden. Producenter och leverantörer ingick dessa avtal med utgångspunkt i att leveranskoncessionen skulle finnas kvar till och med och att leveranskoncessionären därmed skulle behålla huvud- delen av kunderna fram till dess. Beslutet att införa schablonberäkning innebar att leveranskoncessionerna upphör att gälla 14 månader . På uppdrag av gjorde en undersökning bland landets leveranskoncessionärer. Två tredjedelar av de företag som intervjuades angav att de har kraftanskaffningsavtal som sträcker sig till oktober eller längre. och har priserna till slutkund sjunkit kraftigt, vilket till viss del kan bero på företagens po- sitionering inför införandet av schablonberäkningen. 1998/99:137 gjorde regeringen bedömningen att en särskild utredare bör klarlägga omfattningen av problemet med ofördelaktiga kraftanskaffningsavtal och om det finns behov ta upp förhandlingar med berörda parter i syfte att få avtalsvillkoren justerade. En särskild utredare tillsätts för att kartlägga omfattningen av leverans- koncessionärernas långsiktiga kraftanskaffningsavtal och avtalens ut- formning och karaktär. Med omfattning menas bl.a. hur många leve- ranskoncessionärer som har sådana avtal, hur långt fram i tiden avtalen sträcker sig och hur stor del av företagens omsättning som dessa avtal täcker. Utredaren skall kartlägga hur villkoren i dessa avtal ser ut och om det finns möjlighet för leveranskoncessionären att frånträda eller om- förhandla avtalen. Därefter skall utredaren bedöma vilka risker som leveranskoncessionärerna utsätts för till följd av att systemet med leve- ranskoncession upphör och hur stor risken är för att leverans- koncessionärer till följd av detta hamnar i ekonomiska svårigheter. Ut- redaren skall också bedöma hur leveranskoncessionärernas eventuella svårigheter påverkar strukturförändringar och konkurrenssituationen på elmarknaden. Konsekvenser för den kommunala ekonomin är en annan aspekt som utredaren också skall beakta. Det kan finnas leveranskoncessionärer som har slutit långsiktiga prissäkringsavtal på terminsmarknad. Dessa leveranskon- cessionärer kan hamna i samma trångmål som de leveranskoncess- ionärer som har avtal direkt med en producent. Utredaren skall därför kartlägga hur många leveranskoncessionärer som har varit aktiva på terminsmarknad och hur stor del av deras omsättning fram till och med utgången av som var prissäkrad när intentionerna att leveranskoncessionssystemet skulle upphöra blev kända. En bedömning av konsekvenserna för dessa företag av att sys- temet med leveranskoncession upphör skall göras. Utredaren skall även bedöma om detta får några konsekvenser för som marknadsplats och i sådana fall vilka konsekvenserna kan bli. )|UKDQGOD RP YLOONRUHQ PHG PDUNQDGHQV DNW|UHU Om utredaren finner att det förekommer avtalsvillkor som får betyd- ande följder för tidigare leveranskoncessionärer skall utredaren i första hand försöka finna allmänna och övergripande lösningar för att justera avtalsvillkoren. Utredaren kan i andra hand ta initiativ till förhand- lingar mellan de berörda parterna om justeringar i enskilda avtal. Eftersom är motpart i alla affärer som sluts på elbörsen är köpare och säljare av el på anonyma för varandra. Detta innebär att det inte finns någon säljare att förhandla om avtalsvillkoren med. Om det utifrån kartläggningen visat sig att leveranskoncessionärer kan drabbas av ekonomiska svårigheter som en följd av att systemet med leveranskoncession avskaffas skall utredaren utifrån bl.a. regelverk analysera vilka möjligheter och alternativ före- tagen har. skall utredaren presentera en lägesredovisning. Lägesredovisningen skall bl.a. innehålla en bedömning av möjlighe- terna att få avtalsvillkoren justerade via förhandling. skall utredaren redovisa slutresultatet av sitt arbete. Slutredovisningen skall ge en samlad bild av resultatet av förhandlingarna. Utredningens lägesredovisning av (förkortad) Kartläggning av problemens omfattning och karaktär I syfte att kartlägga omfattning och karaktär av f.d. leveranskoncessio- närers eventuella problem med kraftanskaffnings- och/eller prissäk- ringsavtal i samband med leveranskoncessionens förtida upphörande genomförde utredningen en skriftlig enkätundersökning bland de företag som var leveranskoncessionärer när systemet upphörde . Enkätundersökningens resultat presenterade utredningen i en lägesredovisning till Närings- departementet . I denna bilaga presenteras en förkortad version av lägesredovis- ningen. Framför allt har viss inledande information om utredningens uppdrag m.m. tagits bort, eftersom den framgår av kapitel 1 i betänk- andet. Texten i övrigt återges som den presenterades i lägesredovis- ningen. I bilagan redovisas inledningsvis viss bakgrundsinformation om en- käten respektive om företagens förhållanden som framkommit i enkä- ten. Därefter redovisas vad som i enkäten framkommit om omfattning m.m. av kraftanskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leveranser till leveranskoncessionskunder respektive av finansiella avtal som in- gåtts i syfte att prissäkra inköp av kraft avseende leveranser till leve- ranskoncessionskunder. Vidare redovisas synpunkter som framförts vid vissa möten utredningen hade vid tiden för enkäten. Slutligen redovisas utredningens sammanfattande kommentarer. Inledningsvis bör sägas att lägesredovisningen av speg- lade företagens egna bedömningar i enkätsvaren. Utredningen gjorde i detta läge i huvudsak inga försök till tolkningar av dessa bedömningar. Utredningens ambition har varit att nå samtliga de företag som var le- veranskoncessionärer när leveranskoncessionssystemet upphörde . Företagen har identifierats med hjälp av Elleverantörer och , från vilka utred- ningen erhållit adresser till berörda företag. Sammanlagt gick enkäten ut till 135 företag. Svar i någon form har inkommit från 74 företag, vilket ger en svars- frekvens på 1. Av de företag som svarat i någon form har dock tre uppgivit att elhandelsverksamheten överförts till annat företag och att de därför valt att avstå från att besvara enkäten. Genom att svarsfrekvensen är relativt låg är det svårt att bedöma hur representativa enkätsvaren är för hela kollektivet av f.d. leveranskon- cessionärer. har avsikten dock inte i första hand varit att göra en statistisk undersökning, utan att söka fånga in de företag som anser sig ha problem med sina avtal till följd av att leveranskoncessionssys- temet upphört . Enligt utredningens mening kan också antas att de företag som anser sig ha problem och tror att utredningen kan med- verka till att förbättra situationen har svarat på enkäten. För att söka bedöma orsakerna till svarsbortfallet har utredningen dock även varit i kontakt med av de företag som inte svarat på enkäten, vilka valts ut slumpmässigt. Ett par företag har därvid ut- tryckligen uppgivit att man valt att inte svara på enkäten eftersom man saknar problem av det slag utredningen behandlar. Inte heller de övriga tillfrågade företagen har dock sagt att man har sådana problem. Andra skäl till att inte svara som angivits är att företagets elhandelsverksam- het överförts till annat företag respektive att man inte haft tid att svara. Vidare har ett företag angivit att man anser att de förutsättningar direk- tiven ger för utredningens arbete inte gör det möjligt att på allvar han- tera eventuella problem. I det fall ett enskilt företag anser att företagets kraftanskaffningsav- tal i kombination med att leveranskoncessionen upphävts med- för ekonomiska problem av betydelse för företaget har utredningen i samband med enkäten även bett att få ta del av företagets avtal. Kraft- anskaffningsavtal har inkommit från 4 företag. 1 Det bör noteras att texten i bilagan inte justerats med hänsyn till två ytterligare svar som inkom efter att lägesredovisningen inlämnats. Inget av dessa företag uppgav dock att man har några problem. 9LVV EDNJUXQGVLQIRUPDWLRQ RP I|UHWDJHQ L HQNlWHQ Inledningsvis i enkäten ställdes vissa bakgrundsfrågor kring företagets ägarförhållanden, storlek samt kundrörlighet sedan schablonberäkning infördes. Av de f.d. leveranskoncessionärer som svarat på enkäten är ett stort antal helt (av företagen) eller delvis () kommunalt ägda. Bland övriga ägarformer är ekonomisk förening () och privat ägande () vanligast. Av de elhandelsföretag som svarat på enkäten ingår 65 (dvs. ) i en koncern, vilken omfattar en eller flera andra typer av verk- samhet. Som framgår av tabell 1 nedan är det framför allt vanligt att koncernen även inkluderar nätverksamhet. 7DEHOO Övriga verksamheter i koncern där elhandel med stöd av leve- ranskoncession ingått (65 företag totalt) 7\S DY YHUNVDPKHW Vatten och avlopp Entreprenader Renhållning/avfall Elinstallation/-service Kyla Övrigt (ca 25 verksamhetstyper angivna)* * 1-4 företag per verksamhetstyp $QWDO HOKDQGHOVI|UHWDJ VRP DQJLYLW DWW DQQDQ YHUNVDPKHW LQJnU L NRQFHUQHQ Vad beträffar elhandelsföretagens omsättning kan sägas att median- värdet för de företag som svarat på enkäten låg på för senaste bokslutsår (för koncerner i förekommande fall). Variationen är dock betydande. T.ex. hade det minsta elhandelsföreta- get en omsättning på ca senaste bokslutsår, medan de allra största omsatte i elhandeln. Ett annat sätt att illustrera variationen är att ungefär en tredjedel av de elhandelsföretag som svarat på enkäten hade en omsättning som understeg senaste bokslutsår. Att företagens storlek varierar kraftigt visas också av hur stor volym el de säljer, se tabell 2 nedan. 7DEHOO F.d. leveranskoncessionärers totala försäljning av el )|UVnOG HO nU $QGHO DY VYDUDQGH I|UHWDJ Mindre än 50 GWh Mer än 1 000 GWh Många av de företag som var leveranskoncessionärer hade nästan ute- slutande leveranskoncessionskunder. Av de företag som svarat på en- käten hade således ungefär två tredjedelar av sin försälj- ning 1998, som var det sista med leveranskoncession. Omkring en femtedel av företagen hade av försäljningen inom leveranskoncession detta år. I enkäten frågades även efter hur många kunder företaget vunnit re- spektive tappat sedan schablonberäkning infördes samt hur stor volym el de vunna och tappade kunderna motsvarar. Dessa frågor har besva- rats av 59 företag. Samtliga har tappat kunder. Däremot har 10 av de svarande företagen inte vunnit några kunder. Vidare anger 15 av de svarande företagen att man vunnit fler kunder än man tappat, medan övriga företag har ett negativt netto. Totalt har de 59 företagen vunnit ca 15 000 kunder och tappat ca 35 000. Fördelningen mellan vunna och tappade kunder för de 59 företagen illustreras i tabell 3 nedan. 7DEHOO Kundrörlighet för f.d. leveranskoncessionärer uttryckt i antal kunder som vunnits och tappats sedan schablonberäkning infördes 9XQQD NXQGHU DQGHO DY 7DSSDGH NXQGHU DQGHO DY VYDUDQGH I|UHWDJ VYDUDQGH I|UHWDJ Vidare uppger 12 av de 59 företagen att man sedan schablonberäk- ningen infördes vunnit en större volym än man tappat, medan övriga företag uppvisar ett negativt netto. Sammantaget har de 59 företagen vunnit ca 260 GWh/år och tappat ca 825 GWh/år. mellan vunnen och tappad volym ser ut för de 59 företagen illustreras i tabell 4 nedan. 7DEHOO Kundrörlighet för f.d. leveranskoncessionärer uttryckt i volym el som vunnits och tappats sedan schablonberäkning infördes 9RO\P HO 9XQQHQ YRO\P DQGHO DY 7DSSDG YRO\P DQGHO DY VYDUDQGH I|UHWDJ VYDUDQGH I|UHWDJ Mindre än 1 GWh Mer än 15 GWh 2PIDWWQLQJ P P DY NUDIWDQVNDIIQLQJVDYWDO VRP LQJnWWV L V\OHYHUDQVHU WLOO OHYHUDQVNRQFHVVLRQVNXQGHU Utredningen skall kartlägga förekomsten av f.d. leveranskoncessionä- rers långsiktiga kraftanskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka le- veranser till leveranskoncessionskunder samt avtalens utformning och karaktär. Mot bakgrund av detta tillfrågades företagen i enkäten om de har sådana avtal som alltjämt löper och ej har omförhandlats. Till de företag som svarade ja på detta ställdes följdfrågor kring avtalets löp- tid, villkor m.m. Företagen med sådana avtal tillfrågades även om före- komsten av avtalet medför ekonomiska problem för elhandelsföretaget – respektive för kommunen i det fall företaget är kommunägt – i den uppkomna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessio- nen. Utredningen inledde sitt arbete , varför enkäten speg- lar förhållandena . Med hänsyn till att schablonberäk- ningen infördes antog utredningen emellertid inför enkäten att ett flertal f.d. leveranskoncessionärer redan sökt åt- gärda eventuella problem med kraftanskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leveranser till leveranskoncessionskunder. För att söka spegla även dessa fall tillfrågades företagen därför om de omförhandlat eller frånträtt sådana avtal. Till de företag som svarade ja på detta ställ- des motsvarande följdfrågor som i föregående stycke. Ett företag kan omfattas av samtliga de tre ovanstående alternativen, dvs. företaget kan på en gång ha löpande avtal som ej har omförhand- lats, ha avtal som har omförhandlats och ha avtal som helt eller delvis har frånträtts. Av de företag som svarat på enkäten uppger 7 att man omfattas av mer än ett alternativ. Nedan redovisas svaren från f.d. leveranskoncessionärer med kraft- anskaffningsavtal som alltjämt löper och ej har omförhandlats (av- snitt 1), alltjämt löper och har omförhandlats (avsnitt 2) respektive helt eller delvis har frånträtts (avsnitt 3). )|UHWDJ PHG NUDIWDQVNDIIQLQJVDYWDO VRP DOOWMlPW O|KDU RPI|UKDQGODWV Av de företag som svarat på enkäten uppger 24 att man har kraft- anskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leveranser till leverans- koncessionskunder och som alltjämt löper och ej har omförhandlats. Att antalet företag är relativt litet beror bl.a. på att många företag redan omförhandlat eller frånträtt sådana avtal. Andra förklaringar som framgår av enkäten är t.ex. att vissa företag haft avtal som löpt ut. Vidare har några företag som enda kommentar till enkäten angivit att man inte har problem av det slag utredningen undersöker. Avtalens löptider varierar. Det tidigast ingångna avtalet började löpa från . Vanligast förekommande startdatum är dock början av 1998 (av fallen) samt början av 1996 eller 1997 (båda av fallen). Beträffande avtalens slutdatum kan sägas att av avtalen löper ut , medan övriga avtal i allmänhet har slutdatum längre fram i tiden. Vad avser avtalens prisvillkor uppger 20 av de 24 företagen att av- talet har fasta prisvillkor och då i allmänhet på en relativt hög nivå jäm- fört med dagens börspris (ofta /kWh). Övriga 4 företag uppger att avtalet inte avser visst pris. För 14 av de 24 företagen tyder enkätsvaren på att avtalet avser i stort sett hela elhandelsföretagets försäljning. I övriga fall avser avtalet en mindre del av företagets totala försäljning. Av de 24 företag som har avtal som alltjämt löper och ej har omför- handlats uppger 3 att avtalsvillkoren medger att företaget kan frånträda avtalet. Övriga företag uppger att avtalsvillkoren inte medger frånträ- dande. uppger att avtalsvillkoren medger omförhandling, medan övriga företag uppger att avtalsvillkoren inte medger omförhandling.