sou · GOB376 · 2001-01-01 00:00:00 — I fråga om sådana åtgärder gäller fortfarande äldre bestämmelser. 3.I fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller 12 kap. 45 § i sin äldre lydelse. 4.De nya bestämmelserna i 12 kap. 50, 57 a, 58 b, 58 c och 70 §§ gäller inte i fråga om hyresavtal som har sagts upp före ikraftträdandet. I fråga om sådana hyresavtal gäller fortfarande äldre bestämmelser. Lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Härigenom föreskrivs att 3 a § hyresförhandlingslagen (1978:304) skall ha följande lydelse. Om det finns särskilda skäl, får hyresnämnden i en tvist som avses i 2 § andra stycket förordna att en förhandlings- ordning inte vidare skall gälla för huset eller husen som det är fråga om. Om det finns särskilda skäl, får hyresnämnden på ansökan av en organisation av hyresgäster förordna att en förhandlingsordning inte längre skall gälla för ett eller flera hus. I ärendet är hyresvärd och, i förekommande fall, organisation av fastighetsägare samt hyres- gästorganisation med vilka förhandlingsordningen gäller sökandens motparter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om tvist enligt 2 § andra stycket som hänskjutits till hyresnämnd före ikraftträdandet, gäller 3 a § i sin äldre lydelse. Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och Härigenom föreskrivs att 4, 12 a, 13 a, 16, 17 och 22 §§ lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till 1. medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2. pröva tvist om åtgärds- 2. pröva tvist om åtgärds- föreläggande enligt 12 kap. 11 § föreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 och 16 § andra första stycket 5 och 16 § andra lokal enligt 12 kap. 23 § andra lokal enligt 12 kap. 23 § andra kap. 24 a §, överlåtelse av hyres- kap. 24 a §, överlåtelse av hyres- rätt enligt 12 kap. 34-37 §§, rätt enligt 12 kap. 34-37 §§, upplåtelse av lägenhet i andra upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, hand enligt 12 kap. 40 §, förlängning av hyresavtal enligt förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt 12 12 kap. 49 §, villkor enligt 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 d §, uppskov med 12 kap. 55 d §, förlängning av avflyttning enligt 12 kap. 59 § hyrestiden enligt 12 kap. 58 c eller föreläggande enligt 12 kap. §, uppskov med avflyttning enligt 64 §, allt jordabalken, 12 kap. 59 § eller föreläggande enligt 12 kap. 64 §, 2 a. pröva tvist om hyresvillkor enligt 22-24 §§ hyresför- handlingslagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 3. pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma §, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen (1991:614), 4.pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § femte stycket, 45 eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1 eller 2 bostadsrättslagen, 5.vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, Pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enligt hyresförhandlingslagen, 6.pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a-c §§ jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 d-f §§ och 18 h § samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 8.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Ärende upptages av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är belägen. Ärende som avses i 10, 17 eller 18 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. upptages dock av hyresnämnden i den ort där bolagets styrelse har sitt säte eller, i fråga om handelsbolag, där förvaltningen föres. Vid sådan medling som avses Vid sådan medling som avses i 12 kap. 58 eller 58 a § i 12 kap. 58 eller 58 a § jordabalken skall hyresnämnden, jordabalken skall hyresnämnden, om hyresvärden eller hyres- om hyresvärden eller hyres- gästen begär det, yttra sig om gästen begär det, yttra sig om om huruvida en lokal som har godtagbar enligt 12 kap. 57 § för förlängning är skäliga och första stycket 2 eller 3 jorda- överensstämmer med god sed i kap. 57 § första stycket 5 en lokal som har anvisats av 12 kap. 57 § första stycket 2 eller 3 jordabalken. Vid sådan medling som avses i 11 kap. 6 eller 6 a § jordabalken skall arrendenämnden, om jordägaren eller arrendatorn begär det, yttra sig om den arrendeavgift som arrendestället vid tillämpning av 11 kap. 5 a § första stycket jordabalken kan antas betinga på öppna marknaden. Ett yttrande skall grundas på utredningen i ärendet. Bifalls hyresvärdens talan om att hyresavtalet skall upphöra att gälla, får hyresnämnden efter yrkande av hyresvärden i beslu- tet ålägga hyresgästen att flytta då lägenheten skall lämnas. Bifalls hyresvärdens talan om att hyresavtalet skall upphöra att gälla, får hyresnämnden efter yrkande av hyresvärden i beslu- tet ålägga hyresgästen att flytta då lägenheten skall lämnas. Upphör hyresavtalet att gälla på den grunden att hyresrätten är förverkad, får hyresnämnden, efter yrkande av hyresvärden och när det finns skäl till det, förordna att beslutet om åläggande för hyresgästen att flytta får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. När det finns anledning, skall hyres- nämnden därvid föreskriva att hyresvärden skall ställa säkerhet för skadestånd som han kan bli skyldig att utge om beslutet ändras. Ansökan i fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, sökandens yrkande och grunderna för detta samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e § eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. Ansökan enligt 12 kap. 18 a - c §§, 18 e § och 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Vad som föreskrives i 8 § andra - femte styckena äger motsvarande tillämpning i fråga om ansökan som avses i första stycket. Förhandling skall hållas inför nämnden, om det ej är uppenbart att förhandling ej behövs. Fastighetens ägare kan vid vite föreläggas att inställa sig till förhandling. Fastighetsägarens utevaro från förhandling utgör ej hinder för ärendets prövning. beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden bereda kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag på förvaltare. Kommunen skall också beredas tillfälle att yttra sig innan nämnden beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) skall betalas av fastighetsägaren personligen. Uppkommer i ett ärende enligt 12 kap. 18 a-c §§, 18 d- f §§ eller 18 h § jordabalken fråga om en åtgärd är förenlig med varsamhetsreglerna i 3 kap. 10-13 §§ (1987:10), skall hyresnämnden underrätta byggnadsnämnd i den kommun där fastigheten är belägen om åtgärden. Om det finns anledning, skall nämnd eller den nämnden förordnar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall beredas tillfälle att närvara vid sådan besiktning. får också föranstalta om annan nödvändig utredning I ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från . Sådant yttrande skall också inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta yttrande från om arrendeställets avkastningsförmåga. Yttrandena skall inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen. I ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresförhandlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om det finnes erforderligt, bereda den hyresgästorganisation som har ingått den klandrade överenskommelsen tillfälle att yttra sig. Om det begärs prövning av en fråga som avses i 3 a § hyresförhandlingslagen, inträ- der organisation med vilken förhandlingsordning gäller som medpart till hyresvärden vid handläggningen av ärendet i den delen. Beslut av nämnd äger, sedan Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvär utgått tid för eller besvär utgått när talan får föras mot beslutet, när talan får föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom av- rättskraft, såvitt därigenom av- gjorts fråga som avses i 1 § gjorts fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, Vad som sagts nu gäller Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, enligt 12 kap. 11 § första stycket enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket eller 5 eller 16 § andra stycket eller 12 kap. 18 a-c §§ eller tillstånd 12 kap. 18 a-c §§ eller tillstånd enligt 12 kap. 18 d-f §§, 23 § enligt 12 kap. 18 d-f §§, 23 § andra stycket, 34-37 eller 40 § andra stycket, 34-37 eller 40 § jordabalken eller 7 kap. 11 § jordabalken eller 7 kap. 11 § eller ansökan om uppskov enligt eller förlängning av hyrestiden 12 kap. 59 § jordabalken eller enligt 12 kap. 58 c § jordabal- ansökan om förbud eller hävande ken eller ansökan om uppskov av förbud enligt 12 kap. 18 h § enligt 12 kap. 59 § jordabalken jordabalken eller yrkande om rätt eller ansökan om förbud eller till förhandlingsordning enligt 9 § hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken eller yrkande (1978:304) lämnats utan bifall. enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304) lämnats utan bifall. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall inte tillämpas hos nämnderna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om hyresavtal som har sagts upp före ikraftträdandet, gäller 4, 12 a, 13 a och 22 §§ i sina äldre lydelser. 3.I fråga om tvist enligt 2 § andra stycket hyresförhandlingslagen som hänskjutits till hyresnämnd före ikraftträdandet, gäller 17 § i sin äldre lydelse. Regeringen beslutade om direktiv för utredningen (dir. 1997:97). Enligt direktiven skall utredaren göra en översyn av vissa delar av hyreslagstiftningen och systemet för prövning av hyres- och arrendemål. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 1999:16). I dessa anges att utredningens uppdrag utökas och att utredningen skall behandla en fråga (förhandlingsersättning till hyresgästorganisation) med förtur. I delbetänkandet Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15), som överlämnades till regeringen , redovisade utredaren den första etappen av uppdraget. överlämnade utredaren sitt andra delbetänkande, Förhandlingsersättning till hyresgästorganisation (SOU 1999:81). I detta betänkande, som är ett slutbetänkande, redovisas de återstående frågor som ingått i utredningens uppdrag avseende översynen av hyreslagstiftningen. I direktiven anges att utredningen vid översynen av hyreslag- stiftningen skall behandla följande frågor; förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall, hyresgästens ställning då lägenheten har förstörts genom en olyckshändelse, hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete, indexreglering av lokalhyra, handikappanpassning av lägenhet, interimistiska beslut om avflyttning då hyresrätten är förverkad, besittningsskydd för bostadshyresgäster vid blockuthyrning, interimistiska beslut om ändring av hyran, indirekt besittningsskydd vid lokalhyra samt möjligheten att få en förhandlingsordning upphävd. För vissa av frågorna anges i direktiven särskilda riktlinjer för inriktningen på utredningens arbete. Utredningsarbetet har i denna del bl.a. bestått i studier av gällande lagstiftning och praxis. Vidare har äldre betänkanden, remissyttranden och propositioner som berört frågorna uppmärksammats. Skrivelser som legat till grund för direktiven har också gåtts igenom. Några skrivelser som getts in till och som har överlämnats till utredningen har också beaktats. Utredningen har inhämtat statistik från och . Utredningen har också upprättat särskilda sammanställningar över och hyresnämndernas avgö- randen av ärenden angående tillstånd till förbättrings- och ändringsarbete och sammanställningar över hur dessa ärenden handlagts vid i . Vidare har utredningen granskat samtliga yttranden enligt 12 a § nämndlagen som landets hyresnämnder avgett . Ett stort antal organisationer, företag och myndigheter har besvarat flera olika enkäter som utredningen har upprättat. Utredningen har också låtit , som är en av , och Hotell- och Restaurangföretagare gemensamt bildad kommitté, särskilt behandla en av frågorna (skälig hyra vid lokalhyra). Utredningen har sammanträtt i denna del av uppdraget vid elva tillfällen. Samråd har ägt rum med (Ju 1996:10), Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet (Fi 1999:05) och Utredningen om allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocial utveckling (Fi 2000:01). I betänkandet redovisas varje fråga som ingått i uppdraget i separata kapitel (kap. 2-11). Kapitlen innehåller beskrivning av utredningens uppdrag, gällande rätt, statistik, enkätsvar, överväganden och förslag m.m. Betänkandet innehåller också författningsförslag, en redovisning av förslagens ekonomiska konsekvenser (kap. 12) och en författningskommentar (kap. 13). Utredningens direktiv har bifogats som bilagor (bilaga 1-2). Statistik och sammanställningar över ärenden angående tillstånd till förbättrings- och ändringsarbete som hyresnämnderna respektive handlagt har bifogats som bilagor (bilaga 3-6). Utvecklingen hos konsumentprisindex och tjänste- prisindex för lokalhyror har likaså tagits med som bilaga (bilaga 7). Statistik om omloppstider för vissa hyressättningstvister och förteckning över yttranden enligt 12 a § nämndlagen som utredningen granskat har bifogats (bilaga 8-9). Slutligen har yttrande angående bestämmelserna om skälig hyra vid lokalupplåtelse tagits med som en bilaga (bilaga 10). 2Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall De flesta lokalhyresavtal sluts . Ett sådant avtal kan i princip endast sägas upp till avtalstidens utgång. Det gäller även för det fall hyresgästen skulle avlida under pågående avtalstid. Enligt direktiven skall utredningen undersöka behovet av en särskild regel om rätt till förtida uppsägning av lokalhyresavtal på grund av hyresgästens dödsfall. Om ett sådant behov konstateras, skall utredningen lämna förslag till ny reglering (dir. 1997:97 s. 7 och 19). Ett hyresavtal löper på antingen obestämd tid eller bestämd tid. Enligt 3 § hyreslagen skall ett hyresavtal som är slutet alltid sägas upp för att upphöra att gälla. Uppsägningstiden är - om inte längre uppsägningstid har avtalats - för bostäder och för lokaler (se 4 § första stycket hyreslagen). Avtal som är slutna upphör att gälla vid avtalstidens slut om inte annat har avtalats (se 3 § hyreslagen). Uppsägning behövs emellertid alltid om hyresförhållandet varat mer än i följd (hyresförhållandet avser den sammanlagda tid som hyresgästen disponerat lägenheten). Uppsägningstiden varierar beroende på hyrestid och om det rör sig om bostadslägenhet eller lokal (hyrestid avser den i avtalet angivna avtalstiden). Den kortaste uppsägningstiden uppgår till om hyrestiden är längst . Uppsägningstiden är vidare om hyrestiden är längre än men längst , om hyrestiden är och det 44 Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall är fråga om bostadslägenhet, om hyrestiden är men längst och det är fråga om en lokal samt om hyrestiden är och det är fråga om en lokal. Längre uppsägningstid kan avtalas (se 4 § andra stycket hyreslagen). Av regeln att hyreslagen är tvingande till hyresgästens förmån följer att skulle kortare uppsägningstid ha avtalats än som anges i 4 §, gäller överenskommelsen för hyresgästen när denne vill säga upp, men inte för hyresvärden när denne vill säga upp (se 1 § femte stycket hyreslagen). Sker inte uppsägning av ett avtal som är slutet kommer avtalet, om inte annat har avtalats, att förlängas . Parterna kan sålunda avtala om att verkan av utebliven uppsägning skall vara att avtalet förlängs . En särskild regel om uppsägning gäller vid hyra av bostadslägenhet. Hyresgästen har då alltid rätt att säga upp avtalet att upphöra att gälla från uppsägningen (se 5 § första stycket hyreslagen). infördes även en särskild regel om uppsägning av bostadshyresavtal om hyresgästen avlidit. Enligt denna får dödsboet inom en månad från dödsfallet säga upp avtalet att upphöra att gälla som inträffar tidigast från uppsägningen. Har bostadslägenhet hyrts av makar eller sambor gemensamt och avlider den ene av dem, tillkommer denna rätt dödsboet och efterlevande maken eller sambon i förening (se 5 § andra stycket hyreslagen, regeln om sambor tillkom ). Bakgrunden till ändringen var att de ordinarie uppsägningstiderna ansågs kunna medföra olägenheter för hyresgästens dödsbo i vissa fall (se prop. 1968:91 bihang A s. 205, SOU 1981:77 s. 239 samt prop. 1983/84:137 s. 221-222 och 229). Det finns slutligen bestämmelser om att ett hyresavtal, som sägs upp, i vissa situationer upphör genast att gälla eller upphör efter uppsägningstidens utgång. Av 6 § första stycket hyreslagen framgår att ett hyresavtal upphör genast att gälla om hyresgästen säger upp avtalet till följd av vissa allvarligare brister i lägenheten. Samma sak gäller om hyresvärden säger upp avtalet på grund av att hyresrätten är förverkad. Enligt andra stycket i samma lagrum har en part rätt att efter uppsägningstid frånträda avtal om det sägs upp till följd av att av hyresgäst ställd säkerhet försämrats, hyresgästen försatts i konkurs (se nedan) eller hyresvärden vägrar utan skälig anledning samtycka till överlåtelse av hyresrätten eller inte lämnar besked efter det att samtycke till överlåtelse begärdes. Med stöd av bestämmelserna i 6 § kan sålunda även ett tidsbestämd lokalhyresavtal upphöra att gälla före den avtalade hyrestidens utgång. Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall 45 Om hyresgästen försätts i konkurs, har konkursboet rätt att frånträda ett hyresavtal genom att säga upp det. Vid uppsägning som görs av konkursboet finns, som nämnts, regler om uppsägning i 6 § andra stycket hyreslagen. Enligt dessa upphör t.ex. ett tidsbestämt lokalhyresavtal på tre eller att gälla från uppsägningen. Sker uppsägningen innan hyresgästen tillträtt lägenheten, upphör avtalet genast att gälla. Ett konkursbo kan sålunda bryta ett flerårigt tidsbestämd avtal . Sägs ett avtal upp av ett konkursbo, har hyresvärden rätt till ersättning för skada (se 31 § fjärde stycket hyreslagen). Den skada som närmast kan bli aktuell är den hyresförlust hyresvärden lider när hyresavtalet upphör och hyresvärden inte genast lyckas att hitta annan hyresgäst eller han inte kan få uthyrt till den tidigare gällande hyran. En fordran på grund av ett hyresavtal hos en hyresgäst som driver näringsverksamhet är förenad med förmånsrätt. Förmånsrätten gäller dock inte för större belopp än som svarar mot tre månaders hyra (se 5 § förmånsrättslagen [1970:979], har föreslagit att förmånsrätten för hyra slopas helt [SOU 1999:1]). Huvudregeln är att hyresgästen inte får överlåta hyresrätten utan hyresvärdens samtycke (se 32 § första stycket hyreslagen). Om hyresgästen begär att få överlåta hyresrätten och hyresvärden vägrar utan skälig anledning samtycka till detta eller inte lämnar besked efter det att samtycke begärdes, får hyresgästen säga upp avtalet (se 32 § andra stycket hyreslagen). Är lokalhyresavtal träffat får det sägas upp med nio månaders uppsägningstid. En lokalhyresgäst som tecknat ett långtidsavtal och som inte kan driva verksamheten vidare kan sålunda, om värden vägrar att gå med på en överlåtelse, bli befriad från att fullgöra hyresavtalet. Värdet på hans rörelse kan givetvis därigenom minska. En lokalhyresgäst har vidare vissa möjligheter att utverka särskilt tillstånd till överlåtelse av en hyresrätt. Enligt 36 § hyreslagen får nämligen, den som hyr en lägenhet för att helt eller till väsentlig del använda den för handel, hantverk, industri eller annan förvärvs- verksamhet, överlåta hyresrätten till den som skall överta verksamheten, om hyresnämnden lämnar tillstånd till överlåtelsen. Sådant tillstånd skall lämnas om hyresvärden inte har befogad anledning att motsätta sig att 46 Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall Har hyresgästen innehaft lägenheten mindre än , får tillstånd lämnas endast om synnerliga skäl föreligger. För att tillstånd skall lämnas fordras alltså att värden inte har befogad anledning att motsätta sig överlåtelsen. Särskild vikt skall enligt motiven tillmätas efterträdarens möjlighet att betala hyran (se prop. 1968:91 bihang B s. 222-223). Om hyresgästen innehaft lägenheten mindre än , får tillstånd lämnas endast om det finns synnerliga skäl. I ett ärende som Bostadsdomstolen prövat (BD 240/1987) ansågs synnerliga skäl föreligga då hyresgästen på grund av sjukdom var förhindrad att fortsätta att driva rörelse i lokalen. Enligt ett läkarintyg hade hyresgästen varit intagen på psykiatrisk akutmottagning för ångest- besvär och sömnsvårigheter samt hade skrivits ut med planerad uppföljning på psykiatrisk mottagning. Om en hyresgäst avlider och dödsboet vill överlåta hyresrätten innan hyresavtalet varat torde, mot bakgrund av Bostadsdomstolens avgörande, synnerliga skäl för överlåtelse anses föreligga. Om det bedrivs ideell verksamhet i en lokal saknar hyresgästen möjlighet att utverka tillstånd till överlåtelse. Däremot kan ett sådant hyresavtal sägas upp om hyresvärden utan skälig anledning vägrar att samtycka till överlåtelse eller inte lämnar besked efter det att samtycke begärdes. Ett av hyresnämnden lämnat tillstånd till överlåtelse kan förenas med villkor. Det kan gälla att hyresgästen skall ställa bankgaranti. Ett villkor kan däremot inte gälla ändrade hyresvillkor, exempelvis högre hyra. De flesta försäkringsbolag erbjuder olika slag av s.k. avbrotts- försäkringar vid arbetsoförmåga hos nyckelperson i företaget. Arbetsoförmåga inträder om personen skadas, blir sjuk eller avlider. En avbrottsförsäkring utgör en form av företagsförsäkring. Den kan i allmänhet tecknas helt självständigt eller som en tilläggsförsäkring till en mer omfattande företagsförsäkring. De vanligaste företagsför- säkringarna omfattar avbrott i verksamhet till följd av ersättningsbar egendomsskada. De omfattar däremot inte avbrott vid arbetsoförmåga. Utredningen har jämfört de avbrottsförsäkringar vid arbetsoförmåga som , , och erbjuder. Villkoren i försäkringarna är ungefär desamma. Avbrottsförsäkringarna lämnar vid arbetsoförmåga hos den för- säkrade - som kan vara företagets ägare eller någon annan person med viktig befattning - ersättning för företagets fasta kostnader. Ersättning kan utgå för följande fasta kostnader. Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall 47 ·Avtalade löner och lönebikostnad till anställda samt eget uttag ·Lokalhyror och övriga fasta lokalkostnader ·Fasta el- och telekostnader ·Fasta kostnader för bokföring och revision ·Fasta medlemsavgifter till bransch- och arbetsgivarorganisationer ·Fasta kontrakterade hyreskostnader i leasingavtal ·Skatt och försäkringspremier för transportmedel i rörelsen ·Övriga angivna fasta kostnader enligt överenskommelse (ej amorteringar) Försäkringsbeloppet (ett månadsbelopp) väljs så att det motsvarar den försäkrade personens andel av rörelsens fasta kostnader minskat med egna uttag eller egen lön och lönebikostnad. Ersättning lämnas inte för utebliven vinst. Ersättning lämnas från den försäkrade blir arbetsoförmögen eller avlider. av ansvarstiden lämnas inte någon ersättning (karenstid). En längre karenstid kan väljas.