sou · GOB321d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Grundläggande bestämmelser om förmåner finns i 8 kap. lagen om totalförsvarsplikt. Hänvisningar till paragrafer avser detta kapitel om inte annat anges. En totalförsvarspliktig har vid inställelse för mönstring eller annan utredning enligt 2 kap. 1 § och när han eller hon fullgör värnplikt eller civilplikt rätt till G fri förplägnad, G fri inkvartering, G fri hälso- och sjukvård, G fri grupplivförsäkring, samt Den som fullgör värnplikt, civilplikt eller tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring inom totalförsvaret har även rätt till G fri utrustning, G dagersättning eller dagpenning, G utryckningsbidrag efter viss grundutbildning, G tandvård, samt G vid beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring G särskild ersättning för tjänstgöring i viss befattning. Dagersättningen är vid lång grundutbildning per tjänst- göringsdag, . Efter den 230:e tjänstgöringsdagen tillkommer beroende på antalet ytterli- gare tjänstgöringsdagar ett tillägg per dag med och högst . Utryckningsbidraget är [2 kap. 1 och 6 §§ förordningen (1995:239) om förmåner till totalför- svarspliktiga]. En totalförsvarspliktig har också rätt till ersättning för person- skada enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Grundläggande bestämmelser om skydd för anställning m.m. finns i 9 kap. lagen om totalförsvarsplikt. Hänvisningar till para- grafer avser detta kapitel om inte annat anges. Enligt dessa bestämmelser får ingen avskedas eller sägas upp från en anställning till följd av att han eller hon fullgör en skyl- dighet enligt lagen om totalförsvarsplikt (1 §). Bestämmelsen gäller vid mönstring, personlig inställelse till annan utredning och vid all tjänstgöring enligt lagen. En förutsättning för att en total- försvarspliktig skall få tillgodoräkna sig anställningsskyddet är att den skyldighet som har ålagts med stöd av lagen också fullgörs. Bestämmelser om straff, hämtning och vite m.m. finns i 10 kap. lagen om totalförsvarsplikt. Hänvisningar till paragrafer avser detta kapitel om inte annat anges. Totalförsvarsplikten är straffsanktionerad. Det innebär att staffpåföljd kan tillgripas när totalförsvarspliktiga inte fullgör sina grundläggande skyldigheter enligt pliktbestämmelserna. Ett särskilt disciplinförfarande, som vilar på förvaltningsrättslig grund, finns som korrektionsmedel mot förseelser som inte utgör brott. I fråga om gränsdragningen mellan disciplinförseelse och straffansvar är detta ytterst en fråga för rättstillämpningen och för den som har att besluta om disciplinansvar respektive åtals- anmälan (prop. 1994/95:6 s. 152 och prop.1985/86:9 s. 138-139). En totalförsvarspliktig som uppsåtligen eller av oaktsamhet ute- blir från en mönstring eller annan utredning enligt 2 kap. 1 § till vilken han eller hon har kallats att personligen inställa sig döms till penningböter (1 §). En totalförsvarspliktig som uppsåtligen avviker eller uteblir från värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt, vägrar eller underlåter att lyda förmans eller annans chefs order eller på annat sätt åsidosätter vad som åligger honom eller henne under tjänst- göringen, döms, om gärningen är ägnad att medföra avsevärt men för utbildningen eller tjänsten i övrigt, för brott mot totalför- svarsplikten till böter eller fängelse i högst . Om gärningen kan straffas enligt 21 kap. (BrB), dvs. om den begåtts av en krigsman under krig eller under tid då regeringen föreskrivit att detta kapitel i skall tillämpas, skall ansvar dock inte inträda för brott mot totalförsvarsplikten (2 §). Lagrummet tillämpas bl.a. på totalvägran. Enligt fast praxis döms den som första gången totalvägrar till villkorlig dom och böter, om det skett av ideella skäl, medan den som vägrar av andra skäl döms till ett kortare fängelsestraff - . Vid lagföring bestäms påföljden till fängelse . Ingen skillnad i straffmätningen görs härvid mellan dem som vägrat av ideella skäl och dem som vägrat av andra skäl. Begås ett brott enligt 2 § under höjd beredskap, döms, om brottet medför avsevärt men för totalförsvaret eller annars är att anse som grovt, till fängelse i lägst och högst (3 §). Brottet kan som sagts bara begås under höjd beredskap och endast av den som inte är att anse som krigsman enligt 21 kap. BrB. Som exempel på vad som kan anses medföra avsevärt men för totalförsvaret nämns i lagmotiven det fall att någon som har en nyckelroll i en krigsviktig industri avviker och förorsakar ett långt produktionsstopp. Underlåtenhet att lyda order kan också - i kritiska situationer - medföra sådana konsekvenser att en order- vägran bör bedömas som grovt brott (prop. 1994/95:6 s. 197- 198). En totalförsvarspliktig som av oaktsamhet uteblir från värn- plikt eller civilplikt döms till böter (4 §). området avser även ringa fall av oaktsamhet. Utevaro av oakt- samhet från allmän tjänsteplikt omfattas dock inte av bestämmel- sen (prop. 1994/95:6 s. 198). Om en totalförsvarspliktig utan giltigt skäl uteblir från tjänst- göringen eller uteblir från mönstringen eller annan utredning enligt 2 kap., till vilken han eller hon har kallats att inställa sig personligen, får han eller hon hämtas genom polismyndighetens försorg. Beslutet kan fattas av eller, efter delegering, av en myndighet hos vilken tjänstgöringen skall ske. Kostnaden för hämtningen skall den som hämtas själv stå för (6 §). Underlåtenheten att fullgöra uppgiftsskyldighet är inte straffsank- tionerad. I stället får vitesförelägga totalförsvarsplik- tiga och andra som inte fullgör sina skyldigheter i dessa avseen- den (7 §). Ett vitesföreläggande blir aktuellt först om det står klart att den som omfattas av uppgiftsskyldigheten inte har efterkom- mit en uppmaning att lämna de efterfrågade uppgifterna. Bestämmelserna i lagen (1985:206) om viten skall tillämpas (prop. 1994/95:6 s. 199). Möjligheten att inte fortsätta kalla in den som vägrar tjänstgöring får i särskilda fall besluta att en totalförsvarspliktig som vägrar tjänstgöring tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civilplikt. Det ena undantaget gäller totalförsvarspliktiga som vägrar eller underlåter att fullgöra vad som åligger dem eller avviker eller uteblir från tjänstgörings- stället och det kan antas att han eller hon inte kommer att fullgöra den värnplikt eller civilplikt som inskrivningen avser. Det andra undantaget avser totalförsvarspliktiga som med hänvisning till sin anslutning till visst religiöst samfund förklarar att han eller hon inte kommer att fullgöra vare sig värnplikt eller civilplikt (8 §). Enligt lagmotiven krävs för ett beslut att inte kalla in en total- försvarspliktig till grundutbildning i det först nämnda fallet att vederbörande dömts till fängelse . repetitionsutbildning räcker det med ett kortare fängelsestraff än . Det bör också gälla för den som har skrivits in för civilplikt med kort grundutbildning (prop. 1994/95:6 s. 199-200). Därutöver krävs som sagts att den tjänstgöring som inkallelse avser inte kommer att fullgöras. Det andra fallet gäller för medlemmar i sekten vittnen. Det framgår av 7 kap. 3 § förordningen (1995:238) om totalför- svarsplikt. Bestämmelser om disciplinansvar finns i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Hänvisningar till para- grafer avser denna lag om inte annat anges. Förfarandet vilar på förvaltningsrättslig grund och är korrektionsmedlet mot förseelser som inte utgör brott. Disciplinpåföljderna är varning, extratjänst, löneavdrag och utegångsförbud (10 §). Varning innebär att den felande erinras om att han för fram- tiden skall iaktta sina skyldigheter i tjänsten. Varning är den lind- rigaste disciplinpåföljden som kan användas (11 §). Exratjänst innebär att den felande vid högst fem tillfällen utöver den vanliga tjänsten skall utföra handräckning eller annan särskild uppgift (12 §). Löneavdrag får bestämmas för och innebär avdrag på dagersättningen eller motsvarande ersättning. Kan löneavdrag inte verkställas, t.ex. på grund av den som ålagts löneavdraget har ryckt ut krävs denne att i stället betala motsva- rande belopp (13 §). Utegångsförbud innebär förbud för den som är förlagd inom ett kasernområde, läger eller motsvarande område att , minst en och , vistas utan- för det område som är upplåtet åt en viss avdelning eller utanför en del av ett sådant område. För den som är förlagd på ett fartyg skall utegångsförbudet avse förbud att lämna fartyget (14 §). I princip gäller att endast en påföljd skall åläggas vid disciplin- förseelse. Löneavdrag får dock i vissa fall åläggas tillsammans med utegångsförbud. Vid lindriga förseelser skall i förstas hand varning och extratjänst komma i fråga. Vid allvarliga förseelser skall löne- avdrag eller utegångsförbud användas. Löneavdrag anses var en lindrigare påföljd än utegångsförbud. En dags utegångsförbud motsvarar två dagars löneavdrag. Plikttjänstgöringen i andra nordiska länder Grundlagen (81 §) Grundlagen (109 §) Värnpliktslagen (nr 1088 Lagen om hemvärnet () Lagen om försvarets personal (nr 527 ) Lagen om undantag på grund av allvarlig övertygelse () Lagen om försvarets organisation (nr 1993) Beredskapslagen och lagen om Lagen om civilförsvaret () Lagen om värnpliktens fullgörande Lagen om tjänsteplikt inom polisen i civil verksamhet (nr 1089 Lagen om frivillig militärtjänst för Alla män i åldern 18–är värnpliktiga och skall mönstra. G Tjänstgöring inom det militära försvaret (armén, marinen och Alla män i åldern 18–är värnpliktiga och skall mönstra. Beväringstjänstgöringen består av: G Tjänstgöring inom det militära försvaret (armén, sjöstridskrafterna och flygvapnet); Alla män i åldern 19–är värnpliktiga och skall mönstra. Värnpliktstjänstgöringen består av: G Grundutbildning inom det militära försvaret (armén, sjöförsvaret och luftförsvaret); GTjänstgöring inom Räddnings- beredskapen (det integrerade civilförsvaret och brandväsendet); G Civilt arbete (vapenfri tjänst); Frivillig tjänstgöring i det militära försvaret eller i Räddningsbered- skapen kan ersätta värnplikts- tjänstgöringen. Vapenfri tjänst förekommer inom det militära försvaret och civiltjänst på tjänstgöringsplatser som Arbets- ministeriet anvisar (för dem som av religiösa eller andra skäl inte kan göra beväringstjänst). Frivillig tjänstgöring inom det militära försvaret kan ske efter an- sökan. De grundutbildade disponeras för repetitionsutbildning och mobilise- ring inom försvarsgrenarna och hemvärnet. Hemvärnet består av frivillig per- sonal och av värnpliktiga som efter grundutbildningen har förts över från försvarsgrenarna. Elever kan skrivas in som lärlingar inom ett 40-tal tekniska yrkesom- råden i Försvaret. Samma sak gäller elever inom ett femtiotal yrkesområden vid praktiska fort- sättningsskolor. Eleverna kombinerar i båda fallen yrkesut- bildningen med militär tjänst- . Polisreserven består av värnplik- tiga som vid mobilisering skall tjänstgöra inom polisen. Civilförsvaret kan disponera värn- pliktiga som har lämnat det militära försvaret eller som på grund av sina civila yrkeserfarenheter be- hövs inom civilförsvaret. Möjligheter till civil tjänstplikt föreligger för dem som kommer i konflikt med sin allvarliga över- tygelse om de gör militärtjänst. Uppgifter för dem som fullgör civil tjänsteplikt finns inom den sociala sektorn, på det humanitära och kulturella området och inom natur- Mönstring sker i åldern 18–. Mönstringen (uppbådet) äger rum Skyldighet att mönstra föreligger under det år som den värnpliktige för män fr.o.m. . Värnpliktiga som inte har påbörjat tjänstgöring innan de fyller Grundutbildningen inom det mili- kan inte kallas in till sådan tjänst. Tjänstgöringen sker som regel vid tära försvaret skall avslutas före 19 eller (i särskilda slutet av det år som den värnplik- Skyldighet att tjänstgöra inom det fall kan den äga rum i åldern militära försvaret upphör vid 18–). för meniga och vid Efter tjänstgöring inom de aktiva trupperna ingår meniga upp till grundutbildning inom det militära i reserven – för försvaret föreligger fram till slutet officerare och underofficerare är av det år då den värnpliktige fyller (om uppskovet beror på den värnpliktige själv fram till slutet av det år då han fyller ). De utbildade inom det militära försvaret tillhör linjevärnet fram till och i åldern 35– omfattar 4–12 månader och för dagar (meniga utan specialupp- militära försvaret omfattar sex, nio befäl 17–24 månader. gifter), (meniga med eller 12 månader. med lärlingskontrakt kan tiden (befäl eller meniga med krävande Den sammanlagda tiden för Vapenfri tjänst inom det militära försvaret äger rum under 330 och utbildning får uppgå till 19 måna- Kvinnor kan frivilligt göra militär- Kvinnor kan ansöka om att få tjänst enligt de regler som gäller fullgöra militär grundutbildning. villkor (fram till hade ett 40-tal kvinnor anmält sig till skriver under en villighets- erklæring om fortsatt tjänstgöring fullgör de skyldigheter som gäller Mönstring och De värnpliktiga delas vid mönst- inskrivning ringen in i tre kategorier; lämpliga (egnede), begränsat lämpliga och olämpliga. De som bedöms vara lämpliga eller begränsat lämpliga drar sedan en lott. De som vid lottdragningen får fri- nummer blir inte inskrivna för tjänstgöring (för de begränsat lämpliga har lottdragningen i prak- tiken ingen betydelse, eftersom i stort sett endast de lämpliga kallas in till tjänstgöring). Mönstringen (uppbådet) äger rum . Mönstringen sker i varje kommun under ledning av militärlänsstaben. De värnpliktiga har i förväg genom- gått en läkarundersökning på den lokala hälsovårdscentralen och fyllt i ett formulär med personuppgifter och annat. Under mönstringen genomförs en psykologisk test och en ny läkar- undersökning. Mönstringen (sesjonen) sker vid inskrivning i tillfälliga lokaler på ett stort antal platser i landet. Mönstring sker inom varje kommun när en årskull eller delar av en årskull skall skrivas in. De mönstrande får information om tjänstgöringen samt genomgår hälsokontroll och skriftliga tester. Efter klassificering av de mönstran- de sker en s.k. huvudfördelning. De värnpliktiga fördelas mellan försvarsgrenarna och får besked om planerad tid- punkt för inryckningen. Lottningssystemet tillämpas inte för dem med speciell utbildning som försvaret har särskilt behov av. De lämpliga eller begränsat lämp- liga som vill göra värnpliktstjänst kan ingå avtal om tjänstgöring. Det gäller även värnpliktiga som har fått frinummer. De kallas in före alla andra och får en tjänst- som så långt möjligt överensstämmer med deras egna önskemål. Kraven på dem som mönstrar är förhållandevis höga och de som skall tjänstgöra inom det militära försvaret är lämpliga för i stort sett alla tjänster. För jägar- och specialistbefattningar finns det ca 7 500 anställda meniga. Inskrivningsförrättaren kontrolle- rar personuppgifterna, fastställer den värnpliktiges duglighet för tjänstgöring, ger information, tar del av den värnpliktiges önskemål och beslutar om vilken tjänst- den värnpliktige skall full- göra (inom t.ex. infanteriet, luft- värnet, pansartrupperna eller marinen). Inskrivningsförrättaren bestämmer vidare tid och plats för inryck- ningen men inte utbildningstidens längd. 34 000 personer. av dessa bedömdes som lämpliga det militära försvaret. militärtjänst (ca 27 000 personer). 7 000 av de senare tecknade avtal minska till drygt 18 000. Ca 2 900 skrevs in genom lottning. Hemvärnet, polisreserven och det gick till det militära försvaret, om- civila försvaret tillförs personal kring 1 400 till Räddningsbered- som inte längre skall tjänstgöra skapen och 12 500 till personal- inom det militära försvaret. Det civila försvarets styrka om- fattar sammanlagt 50 000 personer. det civila försvarets beredskaps- Omkring 13 000 av dessa är ut- styrka (som inte kallas in till tjänst- bildade inom det civila försvaret – i fredstid). de övriga kommer att genomgå utbildning under en anpassnings- niseras i form av räddningskolon- Det civila försvarets personal ingår ner vid sex beredskapscentra (för bl.a. i fredsinsatsgrupper. miljöskydd finns dessutom 50 en- drygt 100 grupper som var och en består av ett 20-tal personer. 1 400 personer. Ca 3 000 tjänstgöringsskyldiga sökte civil tjänst. Nära 2 300 fullgjorde sådan tjänst – i allmänhet inom hälso- och Uppskov kan beviljas om Uppskov kan beviljas om tvingande Uppskov kan beviljas om tvingande tvingande skäl föreligger: G Yrkesutbildning eller studier; G Yrkesutbildning eller studier; G Yrkesutbildning eller studier; G Den värnpliktige skall ordna G Den värnpliktige skall ordna G Den värnpliktige skall ordna upp ekonomiska angelägenheter; upp ekonomiska angelägenheter; upp ekonomiska angelägenheter; G Övriga jämförbara personliga G Övriga jämförbara personliga G Övriga jämförbara personliga omständigheter (t.ex. omsorg om G Permanent vistelse i utlandet. Uppskov beviljas för 1–i taget (längst till utgången av det år då den värnpliktige fyller ). Uppskov beviljas för 1–i taget (längst till utgången av det år då den värnpliktige fyller ). Uppskov beviljas i taget (längst till utgången av det år då den värnpliktige fyller ). De som har ryckt in kan av t.ex. sociala skäl begära att få avbryta Det gäller också dem som efter inryckningen till militärtjänst begär vapenfri tjänst. Den ansvariga myndigheten skall avbryta utbildningen för den som bildningen varit borta utan tillstånd eller avtjänat fängelsestraff under minst , av samma skäl varit hela första tjänstgöringen eller kommer att avtjäna ett fängelse- straff under minst lika . Den som avbryter får besked om att han kan komma att kallas in igen efter utryckningen. Den ansvariga myndigheten kan också besluta att den som efter en tid visar sig olämplig för utbild- ningen som han ryckt in till skall lämna tjänsten (s.k. efterkassa- Militärtjänsten kan avbrytas helt eller senareläggas på grund av vägande hälsoskäl. En värnpliktig kan efter ansökan övergå till civiltjänst, om etiska eller religiösa skäl framkommer. Värnpliktiga med tungt vägande sociala eller ekonomiska skäl kan under grundutbildningen efter ansökan föras över till annan verksamhet inom det militära försvaret. Värnpliktiga kan också i särskilda fall få lämna grundutbildningen. Dessa blir vid den årliga omfördelningen över- förda till hemvärnet, det civila försvaret eller polisreserven. Krigsplaceringar Alla krigsplaceras efter grund- utbildningen i mobiliserings- styrkan inom de kompanier som de har ingått i under utbildningen. De krigsplacerade tillhör efter grundutbildningen prioritetsgrupp 1 (i huvudsak NATO-förband), därefter prioritetsgrupp 2 (nationella för- svarets förband) och prioritetsgrupp 3 (övriga förband). Avsikten är att en repetitions- övning skall äga rum under var och en av de tre fyraårsperioderna. Den värnpliktige krigsplaceras sedan han har genomfört sin grundutbildning. Den värnpliktige krigsplaceras efter grundutbildningen med hän- syn till utbildning och det militära försvarets behov. 11.Omsättning av Omsättningstiden för de flesta krigsorganisa- militära förbanden har genom beslut minskat från 12 till Målet är att utbilda de viktigaste krigstida förbanden med en omsättning (utbildningsrytm) på tre–. Den som blivit grundutbildad står kvar som manskap i reserven till och ingår därefter i lantvärnets kategori 1 till 60 års En värnpliktig i armén lämnar normalt krigsorganisationen men kan bli överförd till hemvärnet (och stannar i allmänhet där tills han är närmare . Sjöförsvaret och luftförsvaret har inga fasta regler för personal- omsättningen men planerar föränd- ringar i krigsorganisationen som kan komma att leda till en ökad omsättningstakt. De värnpliktiga medverkar i De värnpliktiga medverkar i De värnpliktiga medverkar i insatser på frivillig grund. insatser på frivillig grund. insatser på frivillig grund. De män och kvinnor som har De som fullgör grundutbildning får godkänts för den internationella beredskapstruppen får vid sidan utbildningstiden till samträning i om normal grundutbildning till enheter som skall kunna medverka krigsmän utbildning för militära i internationella insatser. månader får räknas av från den kontraktsperiod på sammanlagt 27 kan i slutet av beväringstjänst- månader som dessa efter grund- göringen anmäla sig till bered- utbildningens slut kan ingå avtal skapstruppen genom att under- med Försvaret om. teckna en beredskapsförbindelse. Arbetsmarknads- De värnpliktiga skall inför utryck- åtgärder ningen få yrkesorientering, indi- viduell vägledning och möjligheter till ledighet så att de kan söka anvisade arbeten. Den värnpliktige har rätt enligt lag att efter tjänstgöringen få tillbaka sitt civila arbete. Undantag gäller vid överlåtelse av företaget, arbetsgivarens död eller konkurs. Forsvarets voksenoppläring ger alla värnpliktiga som genomgår grundutbildning en generell yrkes- och studievägledning. Ett samarbete skall finnas mellan det militära förbandet eller motsva- rande och det lokala arbets- förmedlingskontoret (som skall bedriva ett uppsökande arbete bland de värnpliktiga). Värnpliktiga som saknar arbete har efter utryckningen rätt att få arbetslöshetsersättning. Värnpliktiga som före inryck- ningen har ett förvärvsarbete får inte avskedas på grund av tjänst- göringen. Det finns arbets- och utbildnings- konsulenter som skall samordna åtgärderna för värnpliktiga som saknar arbete. Detta är ingen arbetsförmedling utan konsulen- terna skall hjälpa värnpliktiga att komma i gång med att söka ut- bildning eller arbete. Den som avser att återgå till arbetet är skyldig att meddela arbetsgivaren. Arbetslösa skall före inryckningen anmäla till Arbetskraftbyrån att de saknar arbete (så att de efter utryck- ningen får arbetslöshetsersätt- ning). Den lokala beväringskommittén vid varje militärt förband har en arbetsombudsman, som kart- lägger den enskildes arbets- och yrkesutbildningssituation samt ordnar vägledning och informa- tion. studieom- budsman informerar om kurser och inträdesfordringar vid skolor av olika slag, vägleder samt ordnar studie- och kursverksamhet. Alla som önskar får också indivi- duell vägledning. Vid alla större militära förband finns det jobb- sökarverkstäder, som har tillgång till arbetsmarknadsmyndigheternas databaser med uppgifter om bl.a. lediga platser. Det finns centrala, regionala och lokala kontaktkommittéer med företrädare för det militära för- svaret och arbetsmarknadsmyndig- heterna. Försvarsdepartementet lade fram ett handlingsprogram med 10 punkter, som skulle motverka arbetslöshet bland utryckande. Handlingsprogrammet kom efter en ändring att omfatta föl- jande: ökad civil kompetens genom grundutbildningen, vuxenutbild- ningen skall vara en länk mellan Alla garnisoner har dessutom en civilanställd socialkurator som ger råd och hjälper till med arbets- ärenden. civilt och militärt liv, kurser i företagsetablering, arbets- och studievägledning under grundut- bildningen, information om grund- utbildningen i det civila samhället, ökad satsning på lärlingsplatser inom det militära försvaret och ökat meritvärde för grundutbild- ning till befattningar som har betydelse för den civila yrkesverk- samheten. 14.Tjänstgöringens Det finns inga regler om civilt civila meritvärde meritvärde för tjänstgöringen som regleras i värnpliktslagen. Beväringstjänsten kan till en viss Fullgjord grundutbildning ger tre del jämställas med den praktik poäng vid antagning till högskolor. som behövs för olika yrken (om- fattningen beror på utbildnings- grenen och uppgiften under tjänst- Alla får efter tjänstgöringen ett intyg som bekräftar arbetsprak- De som har genomgått befälsut- bildning kan för en del högskole- räkna sig 1–. Den som efter ansökan blir an- En man som fyllt kan efter Militär grundutbildning vid Tele- tagen till tjänstgöring som heltids- ansökan få göra militärtjänst före marksbataljonen innebär att den anställd menig (konstabel) fullgör den normala tiden. värnpliktige förpliktar sig att under vilja delta i fredsbe- Tjänstgöringen avser bl.a. jägare varande insatser i FN:s regi.