sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — För närmare beskrivning se Miljöklassning av snöskotrar, Slutbetänkande från , SOU 1995:97. 944 En samlad målstruktur ·Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhets- risker. ·Boende- och fritidsmiljön, utom- och inomhus, uppfyller höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft. ·Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. ·Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förny- bara energikällor används. ·Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. ·Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. ·Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. ·Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mel- lan staden och dess omgivning. ·Senast 2010 grundas den statliga och kommunala planeringen på program och strategier för: –en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna trans- porter minskas, –hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utveck- las, –hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, –hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vindkraft ska tas till vara. ·Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har minskat och jämfört med . ·Den äldre kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen ska vara identifierad och ett program för skydd av dess värden finnas. ·Senast har byggnader en tillfredsställande inomhusmiljö, vilket innebär att: En samlad målstruktur 945 –olägenheter som föranleds av fukt- och mögelskador är avhjälpta. återkommande skadefall är 1/10 av nivån , –inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen är ända- målsenlig. · I nya byggnader får energianvändningen vara högst 90 kWh/m2/år. används direktverkande elvärme i ny- bebyggelse endast i fritidshus. Energianvändningen i det totala byggnadsbeståndet – bostäder och lokaler – minskar och är lägre än för att minst halveras . Andelen fossila energikällor i bostäder och lokaler minskar och utgör högst 20 pro- cent . ·År 2010 är uttaget av naturgrus i landet högst /år och andelen rent återanvänt material utgör av ballast- användningen. är uttaget av naturgrus högst /år och andelen rent återanvänt material högre än 2010. ·Samtliga avfallsdeponier har uppnått en enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. ·Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall har mins- kat med räknat års nivå och den totala mängden genererat avfall exklusive gruvavfall har minskat . ·Senast ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. ·Mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) använder under sin livscykel har minskat jämfört med . Särskilt yttrande av ledamoten () Detta betänkande om miljömål är ett steg framåt i svensk miljöpolitik. Jag står bakom betänkandet; inga brister är så allvarliga att det har funnits anledning med en reservation. Några synpunkter vill jag dock framhålla. Det sammantagna syftet med att uppnå de femton miljömålen är att göra utvecklingen hållbar. Hållbar utveckling har blivit ett begrepp som används i många sammanhang. Ytterligt få säger sig förespråka en ohållbar utveckling. Men ska begreppet hållbar utveckling ha en sty- rande funktion måste det definieras tydligt. För att veta vart man ska gå bör kompassen vara så distinkt och lättolkad som möjligt. En sådan definition skulle kunna bestå av fyra systemvillkor: ·uttaget av ändliga resurser måste minimeras ·utsläppen av naturfrämmande ämnen måste upphöra ·de fysiska förutsättningarna för naturens kretslopp måste bevaras ·uttaget av förnyelsebara resurser får inte vara större än nybildningen Formuleringar med liknande innebörd förekommer bland annat i åtskil- liga kommuners Agenda 21-dokument, i partiprogram samt i stiftelsen . Problemet med betänkandetexten är att den ger intryck av att det finns möjlighet att välja om huruvida människorna ska anpassa sig till naturlagarna eller ej. Detta val är en chimär. Det går inte att förhandla med fisken eller blommorna. De kan inte förhandla med oss om sina livsbetingelser. Några överläggningarna med de krafter som styr kli- matutvecklingen är inte heller möjliga. Frågan är bara när och hur omställningen till en ekologiskt hållbar samhällsutveckling ska ske. Ju tidigare vi inser att den ekonomiska och sociala utvecklingen måste inordnas i det som är miljömässigt möjligt, desto större chans att bi- behålla andra värden som är viktiga; demokrati, rättvisa m.m. Omställningen till ett hållbart samhälle innehåller fröet till ett teknologiskt skift. Självklart finns det mäktiga ekonomiska intressen som spjärnar emot. Enorma investeringar är nedlagda i det petroleum- Oljan och dess olika raffineringsprodukter är blodomloppet i det nuvarande industrisamhället. Delar av oljeindustrin inser emellertid att petroleumsamhället haft sin kulmen och satsar på bränsleceller med vätgas o.dyl. För att citera Shells : Satsa inte på en död häst. Vätgasen kommer att slå ut den fossila oljan långt innan den sinat. Stenåldern tog inte slut på grund av brist på stenar. Den överväldigande delen av arbetet i har ägnats åt att formulera de etappmål som är rimliga för att de femton miljökvalitetsmålen ska nås. Slutprodukten är en preciserad önskelista. Värdet av denna lista avgörs huvudsakligen av om regering och riksdag har modet att fatta beslut om de styrmedel som behövs för att målen ska uppnås. arbete är en bra utgångspunkt. Det viktigt att vidta rätt åtgärder för att uppnå miljömålen. Men ännu viktigare är att sluta göra fel. Kranen måste stängas innan det är meningsfullt att torka upp. Därför är det av högsta vikt att slutar investera i ohållbara trafiksystem och att skattesystemet inte sub- ventionerar ohållbara verksamheter. Den ekonomiska politiken måste genomgå strategiska miljöbedömningar och få kvalitativa mål som ersätter den i längden ohållbara kvantitativa tillväxten. Särskilt yttrande av ledamoten () Arbetet i miljömålskommitten har varit spännande. Att få vara med och lägga förslag som förhoppningsvis – om de sätts i verket – ska kunna komma att leda till att miljöfrågorna på ett helt nytt sätt proriteras och integreras i alla samhällsområden har varit en stor utmaning. Jag tror att vårt förslag är en bra grund för detta, och därför står jag bakom betänkandets helhet. Naturligtvis finns det dock nyansskillnader i hur vi anser att denna omställning bör gå till, och några av dem vill jag redovisa här. Att miljökvalitetsmålen ska kunna uppnås inom en generation råder enighet om, det är utgångspunkten för vårt uppdrag. Likaså om etapp- målen vi föreslagit för att nå dit, även om de naturligtvis kan ha brister. Vägarna att nå dit – styrmedel och åtgärder – är inte lika självklara. Tyvärr har vi också haft minst tid för diskussion om det senare, tids- ramarna har inte har medgivit att vi fördjupat oss i detta som vi skulle ha önskat. Detta är som jag ser det en brist i utredningen som har gjort att vi föreslagit en hel del vidare utredningar i stället för att själva kunna ta ställning till fler konkreta styrmedel. Det hade varit önskvärt att vi kunde ha prioriterat detta högre eller haft mer tid. Jag menar att det behövs en kombination av mjuka och hårda styr- medel för att nå målen. Lagstiftning och ekonomiska styrmedel kommer att vara nödvändigt tillsammans med andra åtgärder som t.ex. information och utbildning. Jag tycker dock att det finns några aspekter som är viktiga att peka på i det sammanhanget, som jag försökt fram- hålla i utredningen och som jag tycker kanske hade kunnat få en ännu tydligare betoning. Några av dem följer här. Vi föreslår en hel del utredningar eller konkreta förslag med eko- nomiska styrmedel i form av avgifter och/eller skatter. Detta kommer att vara viktigt för att skapa incitament för val av de mest miljövänliga lösningarna på många området, det vill säga att stimulera och underlätta en ekologiskt hållbar livsstil och dito produktion på olika områden. Grundprincipen måste vara att det kostar att göra fel, men är lönsamt att göra rätt ur ett perspektiv om hållbar ekologisk utveckling. Men, det är då viktigt enligt min mening att tydligt framhålla att detta ska ske utan ett ökat skattetryck. I ett land med ett av världens högsta skattetryck måste detta ske genom någon form av skatteväxling där skatter och avgifter styrs om i en miljöstyrande riktning. Detta ska inte öka den totala bördan utan måste kompenseras genom lättnader eller någon form av återbäring på andra områden. Detta gäller både individer och företag. Det har också varit viktigt för mig att både när det gäller de areella näringarna – jord- och skogsbruk – och aktörer som industri och näringsliv i övrigt, framhålla vårt beroende av dem och att bejaka den utveckling mot ökad miljöhänsyn son finns. De frivilliga insatserna är viktiga och måste respekteras. Dock finns mycket kvar att uträtta innan miljömålen kan nås och detta måste göras i en samarbetsanda med utrymme för aktörernas deltagande. Ett alltför starkt ovanifrån- perspektiv tror jag hotar hela processen. Vad gäller de areella näringarna känns det också mycket angeläget att framhålla att grunden för att nå flera av miljömålen (och även målen om hållbar ekonomisk och social utveckling) är att vi faktiskt har jord- och skogsföretag som brukar marken. En nedläggning av fler av dessa företag är i sin tur hot mot andra miljömål, bl.a. vad gäller biologisk mångfald. Mot bakgrund av detta anser jag att i den mån miljöstyrande skatter eller avgifter som vi föreslår (eller som blir resultatet av vidare utredningar) blir en konkurrensnackdel för näringsidkare som redan är hårt pressade (t.ex. små och medelstora jordbruk) så bör medlen kunna återföras till näringen i form av riktade miljöåtgärder eller annan form av kompensation. Betydelsen av att nå internationella gränsöverskridande överens- kommelser, inom EU och i andra sammanhang, kan inte nog poängteras. Detta både för att miljöproblemen ofta är gränsöverskridande och för att svenska näringar inte ska få orimliga konkurrensnackdelar. Ingen tjänar på att vi flyttar miljöproblemen utomlands. ska dock naturligtvis ha ambitionen att vara pådrivande för att nå internationella beslut och vi ska också ha ambitionen att vara ett föregångsland i miljöarbetet. Om vi gör detta på rätt sätt bl.a. med utgångspunkt i resonemangen ovan om t.ex. skatteväxling så tror jag att vi kan tillgodose båda dessa aspekter. Vad gäller mål och åtgärder som har korrelation till energiproduktion och energiförbrukning har vi i utredningen naturligtvis haft att utgå ifrån nuläget med de politiska beslut som är fattade. Dock har ju vi kristdemokrater haft en annan syn på hur kärnkraftsavvecklingen skulle gå till och om den synen fått råda hade vi haft ett annat utgångläge i dessa frågor och därmed ett annat nollalternativ. Vad jag vill under- stryka nu är att det viktiga framgent är att kärnkraftsavveckling inte ska ske till priset av en ökning av fossila bränslen. Att nå klimatmålet är kanske den största och den viktigaste miljöutmaningen för mänsklig- heten . I övrigt kan man förstås känna att man skulle vilja skynda snabbare på många områden. Det gäller till exempel en del naturvårdsfrågor – att skydda större skogs- och fjällarealer, att snabbare få åtgärdsprogram och skydd för hotade arter i olika miljöer, att snabbare skydda värdefulla kust- och skärgårdsområden för att nämna några saker. Likaså vad gäller giftfri miljö skulle man önska en snabbare kunskapsökning och därmed underlag för åtgärder. Vi har dock, med de underlag vi haft, försökt att sätta kortast möjliga tidsmarginaler för att kunna nå resultat med acceptabel kvalitet. Min förhoppning är trots allt att arbete ska bli en vändpunkt i svensk miljöpolitik. Det kan den bli om arbetet tas tillvara och vidareutvecklas. Särskilt yttrande av ledamoten () arbete är ett avgörande startskott för ett långt- gående miljöarbete i som kommer att medföra en rad nödvändiga och viktiga förändringar av det svenska samhället. Arbetet är bara påbörjat och kommer att sätta i gång en viktig process som framför allt måste verka och ske underifrån. Jag vill poängtera att jag ställer mig bakom kommitténs arbete och önskar att fortsättningen av arbetet blir genomgripande och framgångsrikt och att det dessutom sker i nära samarbete med olika aktörer i samhället. Vad som inte känns tillfredsställande med det material vi presenterar är att kommittén på grund av tidsbrist inte presenterar tillräckligt många långtgående styrmedel för att miljömålen ska uppnås. Det är därför av största vikt att regeringen lägger extra kraft på detta. Överlag har arbetet i kommittén varit något forcerat. Jag vill framföra några synpunkter där jag önskar att kommittén kommit längre. Ett av de största växande problemen är den omfattande trafiken och transporter, inte på grund av transporterna i sig, utan på grund av de utsläpp som de för med sig. Ska vi på allvar kunna komma tillrätta med transporternas miljöstörande utsläpp måste vi föra en offensiv politik. Jag önskar därför att kommittén hade vågat ta några kliv framåt för förnyelsebara drivmedel och lyft fram frågan om fortsatt skattebefrielse för dessa också efter 2004, då regeringen tillsammans med och avser att börja ta ut skatt på biodrivmedel. Det är nödvändigt att vi verkar för att såväl ny teknik som nya drivmedel får en ärlig chans att på marknaden konkurrera ut de fossila drivmedlen. Tillsammans med kommitténs förslag om att uppmuntra kommuner att införa tätortsavgifter skulle detta vara ytterligare ett viktigt steg på vägen. följer dessutom upp uppmaning till regeringen och kräver att regeringen verkar för att EU:s Auto/Oil- direktiv skrivs om, vilket är nödvändigt för att möjliggöra för ökad andel biodrivmedel. Målen kring giftfri miljö är inte tillfredsställande. Det är inte accep- tabelt att kommittén konstaterar att vi inte kan nå upp till en giftfri miljö inom en generation. Detta bör regeringen titta vidare på. En nolltolerans baserad på försiktighetsprincipen ska gälla och riktvärden måste ersättas med miljökvalitetsmål. En förutsättning för att målet Säker strålmiljö ska kunna nås är att kärnkraften fortsätter att avvecklas. En strålfri miljö måste eftersträvas. En avgörande del i energiomställningen är att fasa ut direktverkande el. Det är positivt att kommittén har slagit fast ett slutdatum för nyinstal- lationer av direktverkande el, åtgärder för att fasa ut befintlig direkt- verkade el saknas dessvärre, vilket kan åtgärdas. Miljömålsarbetet måste ske underifrån. Varje kommun, företag och hushåll m fl måste hitta sitt sätt att leva upp till målen. Därför är det viktigt att initiativ stimuleras och att resurser finns för omställning. För svenskt jordbruk konstateras att våra miljömål kan bli tuffa att genom- föra. Jag vill här ytterligare poängtera att regeringen måste ta särskild hänsyn till detta när man lägger fram en proposition på målen. Att miljömålen ytterligare skulle bidra till att fler mindre gårdar tvingas lägga ner är inte acceptabelt och strider dessutom mot uppsatta miljömål såsom den biologiska mångfalden. I den mån ytterligare avgifter beläggs jordbruket bör dessa föras tillbaka. Särskilt yttrande av ledamoten () Jag står, liksom övriga politiska partiers representanter, bakom kom- mitténs framlagda förslag. I ett antal avseenden bör emellertid enligt min mening, miljöpolitiken innehålla än mer progressiva uttryck. Kalkning av skogsmark och sjöar är inte enbart av godo. Den omfat- tande kalkning som sker inverkar i vissa fall negativt på den biolo- giska mångfalden. Detta framgår inte tydligt nog i kommitténs förslag. Det är viktigt att framhålla att kalkningen måste vara biotopanpassad. Partierna är helt eniga om att halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter är så låga att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Detta är ett av många viktiga politiska ställningstaganden i enighet. Dock saknar vi i kommittén ställningstaganden om strategier för detta mål. Nuvarande hantering av kärnbränsle och avfall torde knappast vara förenlig med målsättningen. Det är inte heller klarlagt huruvida målet förhindrar populationsgenetiska effekter. Levande sjöar och vattendrag Ett av de föreslagna etappmålen innebär att kommunala vattenförsörj- ningsplaner med vattenskyddsområden och skyddsbestämmelser för alla allmänna samt större enskilda ytvattentäkter ska ha upprättats . Här är det viktigt att poängtera att det i vissa kommuner redan finns måluppfyllelse medan det i andra är långt till sådan. Målet behöver därför revideras och anpassas till rådande förhållanden. Kommittén föreslår att av våtmarksområdena i myrskydds- planen ska ha ett långsiktigt skydd . Skälet att ange just som mål är att planen i praktiken revideras och kompletteras genom ny inventering. Jag menar dock att ambitionen att alla områden i planen ska skyddas inte är tillräckligt tydlig. Eftersom det underförstådda målet torde vara att alla våtmarker ska skyddas, är det därför enklare och tydligare att ange . Att detta av praktiska skäl inte alltid är möjligt att uppnå får sedan framgå i uppföljningen av målet. Skyddet av den biologiska mångfalden står högt upp på politiska miljödagordning. I skogen återfinns unika biotoper och eko- system som utgör grunden för många arters överlevnad. Dessa förut- sättningar måste återspeglas i avverknings- och reproduktionsreglerna för att den biologiska mångfalden ska bevaras. Ett sätt att skydda natur- skog och därmed den biologiska mångfalden är att undanta viss skogs- mark från skogsbruk. För att en del av sista naturskog ska kunna bevaras för kommande generationer måste mer skog skyddas i reservat. avverkas i ett område där man är väl med- veten om att det finns hotade arter. I Världsnaturfondens genomgång av skogspolitiken i får kritik för att inte skydda tillräckliga delar av skogsmarken. Det är just takten i skyddsarbetet som är och kommer att vara den avgörande faktorn för om klarar målet att bevara den biologiska mångfalden i tillräcklig omfattning. har enats om ett etappmål som innebär att ytterligare 800 000 ha skyddsvärd skogsmark undantas från skogs- produktion . Jag anser att målsättningen borde satts högre, till 900 000 ha. Bäst vore dessutom om man omgående kunde peka ut de områden som behöver skyddas. Det är dock inte den exakta arealen som är viktigast, utan att avverkning av skyddsvärd skog förhindras. Den absoluta merparten av våra älvar är exploaterade för att utvinna elektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av de stora älvarna och andra betydande vattendrag i outbyggt skick. En utbyggd älv med föl- jande miljöskador kan inte återställas. Det är därför av stor betydelse för naturvården att de orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. De besitter unika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem för hotade djurarter. liberalerna har drivit kravet på ett starkt lagstadgat skydd för orörda älvar och vattendrag. framgångar är det legala skyddet, enligt vår mening, fortfarande för svagt. Dessutom är frågan om omfattande utbyggnader i redan reglerade älvar viktig att diskutera. Teknikutveckling och effektivisering av kraft- utvinning är självfallet välkommen, men all vattenkraftsutbyggnad som förutsätter reglering av vattendrag skadar naturvärden. I och med rege- ringens beslut att tillåta en fortsatt utbyggnad av Långan har denna fråga aktualiserats. Jag menar att inte bara de outbyggda älvarna måste ges ett skydd. Utbyggnad av redan exploaterade älvar ska inte vara möjlig om utbyggnaden har stor negativ påverkan på miljön. Styr bort från avfallsförbränning Avfallsförbränning utgör en av de största globala källorna till dioxin- bildning. Förbränning av blandat avfall är inte förenligt med en hållbar utveckling. Det finns all anledning att verka för andra mer hållbara och miljövänligare vägar för avfallshantering än förbränning. Ekonomiska styrmedel bör därför införas för att stimulera till avfallsminimering, materialåtervinning och biologiska behandlingsmetoder – lämpligen en skatt på förbränning liknande den som gäller för deponering. Andra styrmedel för vilka tydligare ställning bör tas är grön skatte- växling och handel med utsläppsrätter. Omställningen av jord- och skogsbruk är inne i ett dynamiskt skede. Bönder, LRF, skogsägare och skogsindustrin medverkar på ett positivt sätt. Det är viktigt att vi från politiskt håll är tydliga i fråga om upp- skattning, om ambition att få ekologisk uthållighet och om att anvisa politiska styrmedel som stimulerar till omställning. Jordbrukssektorn har många betydelsefulla uppgifter . Det handlar inte bara om att producera livsmedel och jordbruksvaror till priser som konsumenterna är beredda att betala utan även om att bevara biologisk mångfald, varierande odlingslandskap och att minimera miljöbelastningen. Ofta glöms de stora fördelarna med ett varierat jordbruk bort. I synnerhet det småskaliga jordbruket medför miljö- effekter som har positiv inverkan, som ett varierande odlingslandskap och bevarandet av unika kulturmiljöer. För att uppnå dessa mål behövs en fungerande marknad där konsu- menter och producenter möts. Jordbrukaren måste få en tydligare ställ- ning som företagare och jordbruket betraktas i större utsträckning som likställt med andra näringar. Dessutom måste jordbrukarens betydelse i miljöarbetet höjas upp, och jordbruksstödet ges en tydligare miljö- inriktning. För att ska kunna leva upp till målet att långsiktigt säkra den biologiska mångfalden som vi har, innebär detta att arealen natur- reservat måste öka mycket kraftigt. På lång sikt måste arealen natur- reservat öka till . har vi i skogsreservat nedanför fjällskogen. Ytterligare ca måste skyddas. Staten ligger långt efter i sina reservatsåtaganden. Med den hastig- het som råder när det gäller att bilda reservat i kom- mer det att ta mycket innan man ens nått upp till enprocentmålet i varje län. Detta är beklagligt. Vid inventering av nyckelbiotoper, som avslutas, har man konstaterat att av skogsmarksarealen kan klassas som just nyckelbiotoper. Ungefär var tionde skogsägare har ett sådant objekt på sin fastighet. som vi genom att höja skatterna på bensin och diesel vill påverka förbrukningen av dessa måste vi vara beredda att genom lätt- nader premiera användningen av icke fossila bränslen. Former för att underlätta investeringar i sol- och vindkraft måste utarbetas. En viktig, kanske den viktigaste förutsättningen för att miljömålen ska få den stora betydelsen för en radikal omställning är att uppföljning och revidering fungerar. Mina erfarenheter av målstyrningsarbete är att vi politiker inte förmått förändra vårt arbetssätt på det sätt som är en förutsättning. Vi ser inte målformulering, uppföljning och utkrävande av ansvar som våra huvuduppgifter. Lyckas vi inte med att förändra politikerrollen blir inte miljömålsarbetet framgångsrikt. Särskilt yttrande av ledamoten () Det ekologiska kretsloppet är förutsättningen för allt liv på jorden. Hållbar utveckling måste följaktligen ske inom naturens ramar, lokalt och globalt. Ekologisk hållbarhet är alltså en förutsättning för ett sam- hälle som också måste vara socialt och demokratiskt hållbart för att sammantaget kunna kallas ett långsiktigt hållbart samhälle.