sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 91 d2 har haft tillgång till ett omfattande underlagsmaterial för den beskrivning och de förslag som lämnas i slutbetänkandet. Kommittén började sitt arbete och har arbetat i tre steg. inriktade sig kommittén på att nå fram till vägledande utgångspunkter och principer för formulerandet av nationella folkhälsomål. Dessa principer redo- visades i kommitténs första delbetänkande Hur skall må bättre – första steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1998:43). Material för redovisningen hämtade kommittén i såväl svensk som internationell litteratur och genom kontakter med offentliga organ och organisations- livet. Betänkandet sändes ut på egen remiss. Synpunkterna från 213 remissinstanser bildade en viktig grund för kommitténs arbete under steg två. Under detta steg 1999 tog kom- mittén fram egna underlagsmaterial med fokus på bestämningsfaktorer för hälsan via ett stort antal expertgrupper som fördjupade sig i olika ämnen. Expertgruppernas material var av stor betydelse för de sak- kapitel i olika frågor och det förslag till en nationell strategi för folk- hälsan som redovisades i delbetänkandet Hälsa på lika villkor – andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137). I underlagsmaterialet för kommitténs slutbetänkande har ingått syn- punkter från 209 remissinstanser på kommitténs andra delbetänkande (SOU 1999:137). Synpunkterna har haft stor betydelse som vägledning för prioriteringar av folkhälsomål och åtgärder. I underlaget har också ingått vissa nya faktauppgifter med avseende på de olika sakavsnitt som presenterades i det nämnda delbetänkandet. I dessa avsnitt behandlas olika förhållanden kopplade till människors livsvillkor och levnadsvanor, sjukdomar och skador samt till olika målgrupper. Sak- avsnitten har genom detta material kunnat uppdateras och i vissa fall resultera i nya slutsatser. De uppdaterade versionerna ingår i denna bilagedel. Underlagsmaterial till helt nya ämnesområden jämfört med delbe- tänkandets material har tagits fram och utgör huvuddelen av det bila- gematerial som presenteras. Det gäller stress i arbetslivet och utbild- ningens respektive kulturens betydelse för hälsan. 4 Förord SOU 2000:91 tandhälsa, ätstörningar, genusaspekter på hälsa och villkoren för en god hälsa bland funktionshindrade respektive homo- och bisexuella perso- ner. Bland de helt nya ämnesområdena finns även sådana som handlar om olika aktörers roller och ansvar i folkhälsoarbetet. Olika myndig- heters ansvar och samverkan belyses. Möjligheterna för hälso- och sjukvården respektive kommunerna att främja hälsoaspekter tas upp. Även organisationernas och folkbildningens betydelse som aktörer för att främja människors hälsa redovisas. Möjligheterna att styra och samordna folkhälsopolitiken och folkhälsoarbetet behandlas. För att klargöra förutsättningarna för folkhälsopolitiken att nå fram- gång redovisas underlagsmaterial om metoder och utvecklingsbehov m.m. i folkhälsoarbetet. Mätning av folkhälsans bestämningsfaktorer, konsekvenser och fördelning tas upp. Det gör också metoder för hälso- konsekvensbedömningar och lokala välfärdsbokslut. Kunskaps- och forskningsbehov för folkhälsopolitik och folkhälsoarbete redovisas lik- som material om ekonomisk analys av folkhälsoinsatser, folkhälso- utbildning och hälsoinformation. Samtliga underlagsmaterial har redovisats för kommittén. Kommit- tén har använt materialet i tillämpliga delar med avseende på slutbetän- kandet. Kommitténs politiska ledamöter har fattat beslut om slutbe- tänkandet. När det gäller materialet i denna bilagedel har kommittén lämnat synpunkter, och på så sätt påverkat vad som står där, men kommitténs politiska ledamöter är inte ansvariga för de beskrivningar och bedömningar som redovisas. Ledamöterna har tillsammans med kommitténs sekretariat beslutat att inte ta ställning till alla de varie- rande bedömningar och förslag som finns i respektive kapitel eftersom kommitténs ställningstaganden redan finns redovisade i slutbetänkan- det. Att kommittén inte har tagit ställning till underlagsmaterialet inne- bär inte att det är oviktigt i stort eller när det gäller de aspekter som kommittén inte har tagit fasta på med avseende på slutbetänkandet. Tvärtom bör materialet ses som ett angeläget kunskapsmaterial med avseende på de olika områden som tas upp. Att det skall tjäna det syftet är också vår förhoppning med utgivningen av materialet. dateringar av sakavsnitt i SOU 1999:137. Del 4 Aktörer i folkhälsoarbetet. Del 5 Metoder och utvecklingsbehov i folkhälsoarbetet. Del 6 Medverkande och trycksaker. I den senare delen redovisas kommitténs sammansättning och personer som har biträtt sekretariatet med material till de båda bilagedelarna. Vidare redovisas en förteckning över tidigare betänkanden och remissammanställning. Även kommitténs underlagsrapporter och de arbetsgrupper som har tagit fram dessa redovisas liksom kommitténs debattskrifter och per- soner som har medverkat i dessa. Merparten av bilagematerialet har skrivits eller bearbetats av kom- mitténs sekretariat. Medverkande i sekretariatet har varit huvudsekre- terare , socionom och ekonomisk historiker samt sekre- terarna , socionom och MPH, , fil. mag. och , M.A. , journalist, har medverkat . DEL 1 – REMISSINSTANSERNAS SYNPUNKTER PÅ 1 Remissinstansernas synpunkter på kommitténs preliminära nationella strategi och diskussionsfrågor i SOU 1999:137 ............. 1.1 Allmänna synpunkter............................................................... 1.1.2 Avgränsning av redovisningen i kapitlet .................... 1.2Synpunkter på kapitel 2 Etiska utgångspunkter och Hälso- och sjukdomsbegrepp...................................... 1.2.2 Relationen mellan välfärdspolitik och hälsopolitik .... 1.2.3 Individens respektive samhällets ansvar..................... Genderperspektiv och barnperspektiv ........................ 1.3Synpunkter på kapitel 3 Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål för en bättre och jämlik hälsa .................... Kommitténs vision för ett hälsovänligt samhälle ....... Övergripande strategier och hälsopolitiska mål ......... 1.4Synpunkter på kapitel 12 Frågor inom ramen för 1.4.1 Synpunkter på kapitel 12 Nya frågeställningar .......... DEL 2 – UPPDATERINGAR AV SAKAVSNITT I SOU 1999:137 2 Ekonomiska och sociala villkor ...................................................... 2.1.1 Sammanfattning av avsnitt 4.2 i SOU 1999:137 ........ 2.2.1 Sammanfattning av avsnitt 4.3 i SOU 1999:137 ........ Socialt kapital, sociala nätverk och socialt stöd ...................... 2.3.1 Sammanfattning av avsnitt 5.2 i SOU 1999:137 ........ 3 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet ........................................ 3.1.1 Sammanfattning av kapitel 6 i SOU 1999:137......... Grönområdens betydelse för rekreation ................................ Sammanfattning av avsnitt 7.2 i SOU 1999:137 ..... Mat och matvanor.................................................................. Sammanfattning av avsnitt 8.2 i SOU 1999:137 ..... 3.4.1 Sammanfattning av avsnitt 8.3 i SOU 1999:137 ...... 4.1.1 Sammanfattning av avsnitt 9.2 i SOU 1999:137 ...... 4.2.1 Sammanfattning av avsnitt 9.3 i SOU 1999:137 ...... 4.3.1 Sammanfattning av avsnitt 9.4 i SOU 1999:137 ...... 4.4.1 Sammanfattning av avsnitt 9.5 i SOU 1999:137 ...... 5 Vissa sjukdomar och skador......................................................... 5.3.1 ....Sammanfattning av avsnitt 10.4 i SOU 1999:137 5.4.1 ....Sammanfattning av avsnitt 10.5 i SOU 1999:137 5.5Prevention av sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade 5.5.1 Sammanfattning av avsnitt 10.6 i SOU 1999:137 .... Barn och ...................................................................ungdom 6.1.1 ....Sammanfattning av avsnitt 11.2 i SOU 1999:137 6.2.1 ....Sammanfattning av avsnitt 11.3 i SOU 1999:137 6.3.1 ....Sammanfattning av avsnitt 11.4 i SOU 1999:137 DEL 3 – NYA SAKAVSNITT 7 Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor 7.1Befolkningen i lever allt längre – männens medellivslängd ökar – kvinnornas är oförändrad .................. Regionala skillnader i dödlighet............................................ Regionala skillnader i sjuklighet ........................................... 8 Stress i arbetslivet .......................................................................... Biologiska effekter av långvarig stress..................... Vissa begrepp i samband med diskussionen om Psykosociala faktorers vidare betydelse för hälsan .. Åtgärder mot stressutvecklingen ........................................... 9 Utbildning i ett hälsoperspektiv ................................................... Skolans ledning och organisation ............................. Situationen i skolan .................................................. En förnyad lärarutbildning........................................ Svenska Kommunförbundets arbete med hälsa........ arbete med hälsa.................................... arbete i skolan .......................... Andra myndigheters/nationella organs hälsoarbete riktat till skolan......................................................... Kultur och folkhälsa...................................................................... Kulturens samband med hälsa............................................... Definitioner och avgränsningar ................................ Kulturkonsumtion och kulturutövande i Effekter för individ och samhälle ............................. Orsaker och möjligheter att påverka...................................... Befintliga mål och åtgärder ................................................... Förekomst av problem med tandhälsan................................. Tandhälsa hos barn och ungdomar ........................... Tandhälsa hos vuxna ................................................ Tandhälsa hos invandrare ......................................... Tandhälsa hos äldre .................................................. Tandhälsa hos funktionshindrade ............................. Samband mellan oral hälsa och generell hälsa ......... Kunskap om orsaker.............................................................. Tobak och tandhälsa ................................................. Möjligheter att förebygga...................................................... Förebyggande arbete avseende tobak och Kostnader för tandvård ............................................. Olika typer av ätstörningar .................................................... Förekomst av ätstörningar och tendenser .............................. Orsaker och möjlighet att påverka utvecklingen................... 13 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan ............... Innebörden av ett genusperspektiv ........................................ Behovet av ett genusperspektiv i den nationella strategin .... 477 Flickors och pojkars villkor ................................... Tobak, alkohol ....................................................... Långsiktig satsning på forskning, metod- utveckling och utbildning....................................... Hälsa och funktionshinder............................................................ Arbete och utbildning............................................. Hälsa, funktionshinder och kön ............................. Bemötande och tillgänglighet ................................ Kost- och levnadsvanor.......................................... Motion och rekreation............................................ Hälso- och sjukvården............................................ 15 Homo- och bisexuellas hälsa ......................................................... Att komma ut ..................................................................... Homo- och bisexuellas hälsa................................................. Orsaker och möjligheter att påverka...................................... Befintliga mål och strategier ................................................. DEL 4 – AKTÖRER I FOLKHÄLSOARBETET 16 Individens och samhällets ansvar för hälsan .............................. Syfte och uppläggning .............................................. Individens och samhällets ansvar – ömsesidig påverkan ...... Motiv för individen och samhället att ta ansvar för hälsan ... Individens och samhällets differentierade ansvar ................. Livsstil och levnadsvanor ......................................... Förändringar som kan påverka ansvarsfördelningen i Den demografiska utvecklingen ............................... 16.5.2 Ett mer heterogent samhälle ..................................... 16.5.3 Den medicinska och tekniska utvecklingen.............. 16.5.4 Ökade kunskaper hos individen................................ 17 Myndigheternas samverkan och ansvar inom Aktörernas redovisning av samverkan .................................. Alkohol och narkotika............................................ Mat och matvanor .................................................. Barn och ungdom ................................................... 17.3 Aktörernas syn på ansvarsfördelningen................................. Arbetsmiljö och arbetsmarknad ............................. Inne- och utemiljö .................................................. Mat, matvanor och fysisk aktivitet......................... Barn och ungdom ................................................... 17.4 Sammanfattning och bedömning av ansvarsfrågan............... 18 En hälsoinriktad hälso- och sjukvård.......................................... 18.2 En hälso- och sjukvård som främjar hälsan........................... 18.2.1Hälso- och sjukvårdens insatser för att förebygga 18.2.2Hälso- och sjukvårdens insatser för att främja 18.2.3Hälso- och sjukvårdens bidrag som kunskaps- 18.2.4 Samhällsmedicin som strategisk resurs.................. 18.3 Hinder och möjligheter.......................................................... 18.4.1 Hälso- och sjukvårdens roll för folkhälsan............... 19 Ett stärkt kommunalt folkhälsoperspektiv ................................. 19.1.1 Engagemanget för folkhälsofrågor har ökat ............. Innehåll och syfte...................................................... Vad vill kommunerna prioritera? Sjukdomar och skador .............................................. Att stärka kommunernas förutsättningar – enkätsvar från 19.3.1 Att stärka det kommunala folkhälsoperspektivet (fråga 1) .................................................................... 19.3.2 Prioriterade områden och åtgärder (fråga 2 och 3)... 19.3.3 Kommunernas behov av stöd (fråga 4)..................... Perspektiv på kommunernas folkhälsouppdrag..................... Utbildning och kompetensutveckling....................... 20 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på Utgångspunkter och syfte ......................................... Intresseorganisationer som förmedlare av olika gruppers 20.2.3 Barns och ungdomars organisationer ....................... 20.2.4 Etniska minoriteter och invandrarorganisationer ..... Homo- och bisexuellas organisationer ..................... Folkrörelsernas och andra föreningars roll i folkhälso- 20.3.2 Det civila samhällets organisationer som 20.3.3 Från röst till service .............................................. 20.4 Civilsamhällets organisationer som hälsofrämjande arena ... 20.4.1 Överbryggande och sammanhållande socialt 20.4.2 Socialt kapital och hälsa ........................................... 20.4.3 Föreningslivet – en hälsofrämjande arena för alla ... 20.4.4 Det sociala kapitalets betydelse för vissa grupper.... 20.4.5 Socialt kapital i ............................................ 20.5.1 Intresseorganisationer som förmedlare av olika 20.5.2 Föreningar och folkrörelser som aktörer i 20.5.3 Föreningslivet som en hälsofrämjande arena ........... 21 Folkbildningens betydelse för hälsan........................................... 21.2 Folkbildningens utveckling och roll...................................... 21.2.1 Bildningsbegreppet – den historiska bakgrunden..... 21.2.3 Folkbildningens utveckling i stort ............................ 21.2.4 Exempel på projekt med folkhälsoinriktning ........... 21.2.5 Folkbildningsorganisationernas egna program- 21.2.6 Folkbildningens roll i vuxenutbildningen................. 21.2.8 Folkbildningens organisatoriska roll i folkhälso- 21.3 Bildning som friskfaktor – folkbildningens strategiska roll för folkhälsoarbetet ......................................................... 21.3.1 Att nå människors tillit – en fråga om tillit till 21.3.2 Vägen till kritiskt tänkande....................................... Engagemang som friskfaktor.................................... Bildning och hälsa .................................................... 21.4 Mål för den lokala nivån – folkbildningens betydelse .......... 21.5 Beredskap att möta nya utmaningar ...................................... 21.5.2 Vem äger kroppen – synen på individen .................. 21.5.3 Utan hållbar utveckling minskar utrymmet för 22 Styrning och samordning av folkhälsoarbetet ............................ Förutsättningar för folkhälsostrategin att slå igenom............ 22.2.1 Legitimitet – sakligt och politiskt............................. En skiss till genomförande av den nationella Kunskaps- och informationsstyrning........................ Uppföljning och utvärdering .................................... Mekanismer för stöd och samordning i vissa fall..... 690 DEL 5 – METODER OCH UTVECKLINGSBEHOV I 23 Att mäta folkhälsans bestämningsfaktorer, konsekvenser Att mäta ohälsans bestämningsfaktorer................................. Att mäta ohälsan och dess konsekvenser............................... Att mäta ohälsans fördelning................................................. 24 Välfärdsbokslut och HKB............................................................. 24.2.1 Syftet med projektet lokala välfärdsbokslut ............. Kriterier för nyckeltalen ........................................... Erfarenheter från projektkommunerna ..................... Hälsokonsekvensbeskrivningar/bedömningar....................... 24.3.3 HKB i ett internationellt perspektiv ......................... Exempel på hälsokonsekvensbedömningar .............. 24.3.5 Hälsokonsekvensbeskrivningar på lokal och 24.3.6 Utveckling av ett verktyg för hälsokonsekvens- Erfarenheter av hälsokonsekvensbeskrivningar ....... 25 Ekonomisk analys av folkhälsoinsatser ....................................... Samhällsekonomiska kostnader för ohälsan.......................... Ekonomisk analys av folkhälsoinsatser................................. 25.3.1 Hur kan effekterna mätas?........................................ 25.3.3 Lönar det sig alltid att satsa ytterligare resurser – en fråga om nytta på 25.3.4 Är det svårare att utvärdera folkhälsoarbete än Vad vet vi om kostnadseffektiviteten i folkhälsoinsatser? inventering av genomförda studier........................................ 25.4.1 Strategier för att identifiera studier .......................... Resultat av litteratursökning..................................... Kommitténs mål och åtgärder – några synpunkter med avseende på en ekonomisk analys ......................................... Incitament i folkhälsopolitiken.............................................. 25.6.1 Vissa problem från incitamentssynpunkt ................. 25.6.2 Ökade möjligheter genom förbättring av infrastrukturen för folkhälsoarbete ........................... 26 Kunskaps- och forskningsbehov................................................... 26.2.1 Universitet, högskolor och sektorsforskningsorgan . Finansiärer av folkhälsoforskning ............................ Folkhälsoforskningens ekonomiska omfattning....... Kunskaps- och forskningsbehov............................................ 26.3.1 Kost och fysisk aktivitet ........................................... 26.4.1 Satsning på regionala utvecklingscentra................... Sammanfattning av kunskapsbehov.......................... 27 Behovet av folkhälsovetenskaplig utbildning.............................. Kompetensbehov hos och andra statliga Kompetensbehov hos kommunerna....................................... Hälso- och sjukvårdens roll och behov av Utbildningen i folkhälsovetenskap........................................ Saklig hälsoinformation – några principiella synpunkter...... Kanaler för hälsoinformation ................................................ DEL 6 – MEDVERKANDE OCH TRYCKSAKER Medverkande och trycksaker ....................................................... Personer som har biträtt sekretariatet vid utarbetande av betänkanden och remissammanställning................. Underlagsrapporter och arbetsgrupper .................................. DEL 1 – REMISSINSTANSERNAS SYNPUNKTER PÅ SOU 1999:137 1Remissinstansernas synpunkter på kommitténs preliminära nationella strategi och diskussionsfrågor i SOU 1999:1371 I direktiven för uppdrag understryks det att kommittén bör sträva efter en bred ansats där alla samhällssek- torer vilkas verksamhet är av väsentlig betydelse för folkhälsan, beak- tas vid probleminventeringen och formuleringen av mål. Kommittén skall sträva efter en bred samverkan med aktörer inom stat, landsting, kommuner, folkrörelser, näringsliv, forskning och intresseföreningar. I denna samverkan ingår, framhålls det i direktiven, att fortlöpande pröva olika förslag till nationella hälsomål i en bred dialog med berörda insatser. Som ett led i denna dialog sände kommittén i egen regi sitt andra betänkande på remiss till 369 instanser varav 209 svarat. Det första delbetänkandet, Hur skall må bättre? – första steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1998:43), sände kommittén ut till 509 remissinstanser varv 213 svarade. Remissinstanserna är följande med antal svarande angivna inom parentes: 41 (38) myndigheter, 12 (8) Universitet och högskolor med folkhälsovetenskaplig utbildning, 3 (3) länsstyrelser, 21 (21) landsting och , 7 (3) länsvisa kommunförbund och , 49 (40) kommuner, 2 (2) arbetsgivarorganisationer, 2 (2) bostadsintressenter, 23 (16) fackliga organisationer och yrkes- föreningar, 13 (8) organisationer inom alkohol- och drogområdet, 22 (2) organisationer inom området barn och ungdom, 12 (5) bildnings- 1 Redovisningen i kapitlet bygger på en sammanställning som utredare , Samhällsmedicinska enheten, läns landsting har gjort på uppdrag av kommitténs sekretariat. Även de remissammanställningar som redovisas i del 3 av bilagedelen bygger på den sammanställningen. förbund, 61 (20) handikapporganisationer, 7 (4) organisationer inom idrott och motion, 12 (2) invandrarorganisationer och SIOS – Sam- arbetsorgan för invandrarorganisationer I , 14 (6) organisationer inom kostområdet, 21 (6) kvinnoorganisationer, 5 (3) pensionärsorga- nisationer, 9 (6) organisationer inom tobaksområdet, 1 (1) organisatio- ner för sexuell upplysning, 1 (1) organisationer för sexuellt likaberätti- gande, 15 (6) organisationer/nätverk för lokalt och regionalt folkhälso- arbete, 3 (1), skuggrupper i kommittéarbetet, övriga 13 (5). Därutöver inkom 39 svar från instanser som inte fått betänkandet på remiss, däribland , Hälsohögskolan i , , , Cancerfonden och Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk hälsa, kommun, kommun och . 1.1.2Avgränsning av redovisningen i kapitlet I detta kapitel redovisas en del av remissinstansernas synpunkter, näm- ligen de som är av övergripande natur och som berör delbetänkandets kapitel 2 om etiska utgångspunkter och prioriteringskriterier, kapitel 3 om kommitténs preliminära vision, övergripande strategier och hälso- politiska mål samt kapitel 12 där kommittén redovisar ett antal frågor som har relevans för det fortsatta utredningsarbetet. Remissinstanser- nas synpunkter på kapitlen 4-11 redovisas i del 3 som behandlar upp- dateringar av delbetänkandets olika sakkapitel.