sou · GOB311d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Avregleringarna har därvidlag spelat en stor roll genom att öppna möjligheter för konkurrens från såväl utländska aktörer, nya företagskonstellationer som branschglidande bankers och försäkringsbolags finansiella varuhus och vertikalt integrerande detaljhandel. En slutsats är att både kundernas ökade kunskaper i ekonomiska frågor och en hårdnande konkurrens kan förväntas driva fram ett ytterligare ökat användande av IT-baserade produktions- och distributionslösningar. Denna utveckling, i vilken det finansiella företaget givetvis själv spelar en viktig roll, kommer att ställa krav på förändringar av den svenska finansiella sektorn. Från sektorns företrädare antas att man för att bibehålla eller stärka sin konkurrenskraft måste utveckla en effek- tivare distribution av tjänster och i högre utsträckning ägna sig åt rådgivning och försäljning av tjänster. Effektivare organisationer med ett förväntat lägre innehåll av enklare arbetsuppgifter kommer att leda till att sektorns efterfrågan av arbetskraft kommer att förändras. Förutom att sektorn är i behov av arbetskraft som kan utveckla nu- varande tjänster och distributionssystem efterfrågas, i högre grad än tidigare, högre utbildad arbetskraft till såväl massmarknad som mark- naden för mer kvalificerade tjänster. Den nya situation som sektorn kommer att ställas inför innebär att det ställs högre krav på ekonomisk utbildning parat med färdigheter som analytisk och kommunikativ förmåga. Från studien har framkommit att två strategiskt viktiga frågor rörande arbetskraft har betydelse för sektorns framtida konkurrenskraft. Den första är ett förestående generationsskifte, vilket kommer att inne- bära att en tredjedel av sektorns anställda kommer att uppnå pensions- åldern . Den andra frågan gäller förmågan att hantera kravet på kompetensväxling när allt fler arbeten inom sektorn förväntas kräva akademisk utbildning. Volym C:270 Bilaga 21 med produktionen av högskoleutbildade ekonomer inses att sektorn närmar sig en situation där efterfrågat kunnande blir starkt konkurrens- utsatt. Förmågan att attrahera kompetent personal är också beroende av de löner som erbjuds. Det synes vara ett rimligt antagande att en väntad hårdare konkurrens om ekonomer för massmarknaden kan komma att driva upp lönenivån (för civilekonomer) inom sektorn. Det är emellertid svårt att avgöra om de ökade personalkostnader som en högre lönenivå innebär kommer att leda till ytterligare rationaliseringar eftersom de troligtvis till viss del motverkas av den rationalisering som kompetens- växlingen innebär. I sektorn, främst inom bank och försäkring, förväntas en stor grupp relativt lågutbildades arbetsuppgifter att ersättas av teknik och ett mindre antal välutbildade. För de som verkar inom den kvalifi- cerade tjänsteproduktionen är lönerna , med svenska mått mätt, förhållandevis höga. Det är inom denna grupp som de institutionella betingelserna också blir mer avgörande i och med de har en relativt väl fungerande internationell arbetsmarknad. 5.1Konsekvenser för den finansiella sektorn Man kan konstatera att företagen inom den finansiella sektorn står inför en situation som negativt uttolkat kan framstå som hotfull. De finansiella företagen, främst större banker och försäkringsbolag, behöver förändra sina organisationer för att kunna möta framtidens marknadssituation. Det sätt på vilket de utför sin affärsverksamhet förändras och gör att organisationernas arbetssätt också måste ändras. Ett ökat krav på aktiv försäljning och rådgivning, som enklare arbetsuppgifter minskar i organisationerna, ställer krav på en kompetensväxling. Då dessutom ett generationsskifte förestår kan man inte vara säker på att det utbildas ett tillräckligt antal framtida medarbetare, främst ekonomer. Därutöver kan tvivel resas mot att högskolan utbildar studenter med önskade kvalifikationer. Sammantaget leder detta i sin tur till att de finansiella företagen för att klara generationsskifte och kompetensväxling måste skapa en hand- lingsberedskap. Ett sätt är att utveckla sina organisationer i syfte att öka produktiviteten så att verksamheten kan genomföras med minskad personalstyrka. Ett ytterligare och inte motsägande alternativ är att ägna kompetensförsörjning ett särskilt intresse. Härvidlag framstår kopplingen till den resursmarknad som högskoleväsendet utgör som viktig. Traditionellt har den svenska högskolan varit löst kopplad till av- Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. nämarna, dvs. högskolan har relativt självständigt bestämt innehållet i utbildningarna. Detta förhållande har också gällt kvalitetsgranskningen. Översatt i produktionstermer kan något stiliserat påstås att vare sig producenten eller konsumenten av utbildningen vet vad den andra parten efterfrågar respektive tillverkar. I en traditionell marknadssituation är detta förstås inte långsiktigt hållbart och det kan därför argumenteras för att båda parter borde ägna varandra större uppmärksamhet. En modell med starkare marknadskoppling mellan näringsliv, i det här fallet den finansiella sektorn, och högskoleväsendet kan ge flera fördelar. Förutom att kännedom om den andra partens behov, brister och förtjänster ökar kan ett ökat utbyte bidra till parternas utveckling. Högskoleväsendet skulle öka kunskapen om de förutsättningar som studenterna kommer att möta och lättare inse vilka kunskaper och färdigheter som behöver beaktas i utbildningarna. Om inte rollfördel- ningen är klar kan emellertid starka kopplingar utgöra en fara för att utbildningarna blir allt för anpassade till specifika behov. I studien framkom att det förekommer skillnader inom den finansiella sektorn. Bank- och försäkringsbranschen är de delbranscher som har den lägsta andelen högskoleutbildade och det är med stor sannolikhet de delbranscherna av den svenska finansiella sektorn som kommer att efterfråga den största andelen högskoleutbildade. Vi kan se exempel på hur bank och försäkringsbranschen arbetar efter två delvis olika strategier. hade båda branscherna ett utvecklat utbild- ningssamarbete genom gemensamt ägda utbildningsinstitut. I bank- branschen där utbildning i högre grad än tidigare betraktas som ett konkurrensmedel har samarbete rörande utbildning minskat. I försäk- ringsbranschen är utbildningsinstitut fortfarande en realitet och man har även centralt ledda samarbeten med ett par högskolor. Finansiell verksamhet är uppenbart beroende av de anställdas kunnande och agerande. En viktig slutsats i denna studie är därför att inte bara vidareutbildningen kommer att vara ett strategiskt konkur- rensvapen utan marknadens aktörer måste i högre grad engagera sig i högskoleutbildningarna för att säkerställa försörjning av välutbildad arbetskraft. Inte minst med tanke på risken för att det samhällsvetenskapliga området kan stå inför ytterligare nedskärningar. Forskningen är central för kunskapsuppb yggnaden i högskolan och både direkt och indirekt för den finansiella sektorn. Kommer resurserna, som 18 Försäkringsbranschens arbetsgivarorganisation (FAO) har genom avtal med ett utvecklingsprogram i företagsekonomi för försäkringsanställda. FAO har vidare bidragit finansiellt till utvecklande av en s.k. fördjupningskurs i försäkring, vid , om 40 poäng för studenter med kandidatexamen. Volym C:272 Bilaga 21 SOU 2000:11 forskning 2000 (SOU 1998:128) föreslår att minska, ökar inte sannolikheten för att grundforskning och tillämpad forskning inom om samhällsvetenskap sker i tillräcklig omfattning. Därmed är också risken stor att forskning om det finansiella systemet minskar, vilket i sin tur är negativt för den finansiella sektorn. Minskade resurser till sektors- relevant forskning och grundutbildning riskerar att leda till en utarmning av efterfrågad kompetens. Här kan ett närmande till högskoleväsendet öppna möjligheter för den finansiella sektorn möta denna utveckling. Genom ett aktivt arbete kan sektorn påverka och bidra till utvecklingen av ekonomisk hög- skoleutbildning. Genom att, i förväntad konkurrens med andra näringar, försöka stimulera såväl grundutbildningsstudenter som forskare att intressera sig för sektorsrelevanta problem ökar möjligheten att trygga den framtida kompetensförsörjningen. Det har i denna studie inte varit möjligt att göra en närmare granskning av kvaliteten i högskolans utbildningar. Och fastän jämförelser mellan de nordiska länderna indikerar att den svenska finansiella sektorn är relativt välutbildad är det svårt att uttala sig om den relativa kvaliteten hos arbetskraften. De aspekter på kvalitet i högskolans ekonomutbildning som beaktats i studien leder till slutsatsen att en mer systematisk granskning av utbildningarna är önskvärd. Försörjning av arbetskraft som producerar mer kvalificerade finan- siella tjänster är ett särskilt problem av övergripande karaktär som uppmärksammats under studien. Denna del av sektorn anses vara särskilt känslig och starkt beroende av de institutionella betingelserna såsom t.ex. inkomst- och förmögenhetsskatter. Verksamheten tenderar att utföras inom relativt begränsade geografiska områden, men är på grund av sin karaktär relativt flyktig och det är ett välkänt faktum att utländska finansiella centra lockar såväl begåvade studenter, specia- lister som större kunder. Utifrån forskning om finansiella centras dragningskrafter och studien kan det konstateras att de institutionella betingelserna är viktiga för förmågan att attrahera och behålla nödvändig kompetens inom ett land. Vid mindre goda betingelser är risken överhängande att sektorn kan komma in i en ond spiral där kunder (större företag och förmögenheter) flyttar aktiviteter till de platser där skatter och näringslivsklimat är gynnsammare. I ett sådant scenario sjunker affärsvolymen och den kompetensutveckling, som genomförda affärer innebär, hindras. Detta riskerar i sin tur att leda till en utarmning av kompetensen inom sektorn och därför också möjligheten till fortsatta affärer. Flera respondenter har också betonat att de nuvarande institutionella betingelserna i utgör ett hot mot kompetens. En ytterligare slutsats blir därför att betingelserna (näringslivsklimat, skattenivåer för företag och privat- Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. personer) i inte kan tillåtas avvika för mycket jämfört med andra länder. Volym C:274 Bilaga 21 , Å.E., (1998), Finansplats – en tillväxtmotor , : . & H. , (1979), Wikmanshyttans uppgång och fall, : . , B., (1990), Tjänsteföretags kunskapsutveckling, Tre fall- studier i anskaffning, användning och utveckling av teknik, STU- info 771. , B., (1995), Kompetens för konkurrenskraft, Källor driv- krafter och metoder för kompetensutveckling i företag, : . BAO, (1998) Nordisk bankstatistik 1997. BAO och , (1997), Löner för banktjänstemän. Gemen- sam lönestatistik . , C., (1938), The Functions of the Executive, . , L., (2000), Sparande, investeringar och förmögenhet – en analys med inriktning på sammansättning och förändring av hushållens sparande och förmögenhet, bilaga 7 till Finansmarknadsutred- ningen. Bindemann, K., (1997), On the Optimal Design of an International Financial Center, , . Cyert, R.M. & , (1963), A Behavioral Theory of the Firm, N.J. Englewood : . , , S kyhöga löner för finanslejon, s. A15. Demsetz, R.S., (1997), Needs in the Evolving Financial Sector, of Current Issues in Economics and Finance, vol. Docherty, P., (1996), Läroriket – Vägar och vägval i en lärande organisation. , (1990), Banks as organizations, Working Paper 1990/8, , . , L., (1978), Newspapers as organizations, Farnborough: . , L., (1985), Bankers anpassning till förändrade konkurrens- förhållanden. Ett pilotprojekt för att utforma ett forskning- sprogram, Projektbeskrivning (mimeo). Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. , L., (1995), Ba nkkris och bankorganisation i under krisen. Fyra rapporter till , 1995, s. 131-206. , (1998), Förändring och kompetens. , A., (1998), Hur styrs den svenska högskolan? Varför ser styr- systemet ut som det gör? Gehrig, T., (1998), Cities and the Geography of , : Discussion Paper No. , R.H., (1972), Organizations, Englewood , N.J.: Prentice- Hjertzen, E., (1998), Hur mycket undervisning får studenten vid Sam- hällsvetenskapliga fakulteten, , Rapport hällsvetenskapliga fakulteten . HSV, (1997:45R), Magisterexamen söker identitet , : Hög- skoleverket. Jungerhem, S., (1992), Banker i fusion, : , (dokt.avh. , S., (1990), Labour Heterogeneity, Wage Bargainning, and Agglomeration Economics, , s. 160- 177. , (1967), Organization and Environment, : . Lybeck, J., (2000), Den svenska finansiella sektorns utveckling i modern tid, bilaga 3 till . , J.G. & H.A. , (1958), Organizations, : . Marquardt, R., 1998, Framväxten av en nordisk bankmarknad , Stock- , (1999), Materials. (mimeo). , (1998), Betydelsen av utbildningsort, : . , (1982), Location of High-tec hnology Firms and Regional Economic Development, . , (1998), Education at a Glance. Salancik, (1978), The external Control of Organizations, : . SCB Företagsregister, 1993-1997. SCB Sysselsättningsregister, 1997. SCB, Svensk offentlig statistik, löner för tjänstemän privat sektor 1977. SCB, (1998), Trender och pr ognoser 98. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte , : Bulls tryckeri. Sohlman, Å., (1996), Framtidens utbildning, : . SOU, (1992:44), Resurser för högskolans grundutbildning, Betänkande av högskoleutredningen , . Volym C:276 Bilaga 21 SOU 2000:11 SOU, (1998:128), Forskning 2000, http//www.hsv.se. SOU, (1995:4), , , . SvD, , Forskningspolitiken måste ges en ny inriktning, s. 12. , (1997), Konsekvenserna för sysselsättningen i den svenska banksektorn av att stå utanför EMU. akademiska ekonomutbildningar, (1998), SERO och Civil- ekonomernas riksförbund. , J.D., (1967), Organizations in Action, : McGraw- . Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. Allianz, ansvarig industriförsäkring , stf chef kompetens Säkra, , försäkringsmäklare Säkra, , försäkringsmäklare,VD Volym C:278 Bilaga 21 80/120/160 Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. Ekonomi pers./org. allmän/internationell inriktning Volym C:280 Bilaga 21 ekonomi, politik och miljö Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. Antal anställda efter löneintervall och ålder, tjänstemän finansiell verksamhet SNI J, privat sektor 1997 Anm.: ..) ingen uppgift, osäker uppgift eller kan ej redovisas p.g.a. sekretess. Källa : SCB, svensk offentlig statistik, löner för tjänstemän. har genom konsultbolaget undersökt attityder och möjligheter till, samt problem med att bedriva finansiell verksamhet i . Undersökningen har utförts som en webb-enkät och urvalet har varit c:a 300 ledande personer inom den svenska finansiella sektorn. Det är alltså inte en studie av den allmänna opinionens attityder till den finansiella sektorn utan sektorns egna attityder till förutsättningarna att bedriva finansiell verksamhet i . Resultatet framgår av bifogade bilaga från Askus K-W som kort- fattat sammanfattar utfallet och diskuterar tolkningar. Appendix 1 redo- gör för samtliga frågor. I appendix 2 finns en statistisk metoddiskussion. Appendix 3 innehåller svaren på några av de viktigaste frågorna presenterade i diagramform och nedbrutna på 4 olika typer av finansiella aktörer. I appendix 4 och 5 finns alla svar på de kvantitativa frågorna sammanställda, indelade efter typ av institut i appendix 4 och efter aktörens storlek i appendix 5. I appendix 6-13 listas svaren på alla öppna dvs. Resultaten måste tolkas försiktigt. Det finns två skäl för denna försiktighet. För det första är svarsbortfallet för vissa specifika frågor betydande, även om en total svarsfrekvens på är acceptabel. För det andra bygger en del av slutsatserna på en specifik tolkning av resultatet. Gränsdragningen mellan när en respondent är nöjd eller missnöjd blir i denna typ av studie subjektiv. Skalorna som har använts är rangordningar dvs. det rör sig om bättre eller sämre och inte om bra eller dåligt. Det måste med hjälp av andra kriterier fastställas var gränsen mellan nöjdhet och missnöje skall dras. En aspekt kan därför vara bättre än en annan utan att för den skull vara bra. Ett annat val av godkänt betyg skulle kunna leda till annorlunda formulerade slutsatser, inte så att rangordningarna påverkas men väl tolkningarna av graden av missnöje med vissa förhållanden. Trots begränsningarna i tolkningsmöjligheter ger enkäten ett antal indikationer inom vilka områden den finansiella sektorns ledande aktörer helst vill se åtgärder för att förbättra förutsättningarna för finansiell verksamhet i . Bilaga 22 till . Eventuella åsikter och förslag som presenteras i denna bilaga repre- senterar inte nödvändigtvis ståndpunkt. Volym C:286 Bilaga 22 Syfte, metod .......................................................................... Bakgrund/Syfte...................................................................... Urval/Intervjupersoner ........................................................... Grundläggande metod och angreppssätt ................................... Osäkerhet i resultaten............................................................. Vad är ett bra respektive dåligt betyg?.................................... konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv .......... De olika aspekterna................................................................ Lagar, regler och myndigheter ................................................ Brytningar av resultaten............................................................ Skillnader mellan branscher ................................................... Förändringar i affärsvolym .................................................... Förändringar i antalet anställda .............................................. Slutsatser och rekommendationer.............................................. Appendix 1 - Samtliga frågor ............................................................... Appendix 2- Statistisk metodbeskrivning.............................................. Appendix 3 - Resultatredovisning i diagramform .................................. Appendix 4 - Redovisning av numeriska svar indelade efter institut Appendix 5 - Redovisning av numeriska svar indelade efter Appendix 6 - Redovisning av fråga 1b .................................................. Appendix 7 - Redovisning av fråga 11, 12, 13 ...................................... Appendix 8.- Redovisning av fråga 19e ................................................ Appendix 9 - Redovisning av fråga 32, 33, 34 ...................................... Appendix 10 - Redovisning av fråga 35, 36, 37 .................................... Appendix 11 - Redovisning av fråga 38, 39, 40 .................................... Appendix 12 - Redovisning av fråga 76, 77, 78 .................................... Appendix 13 - Redovisning av fråga 96 ................................................ Volym C:288 Bilaga 22 Undersökningen har haft till syfte att fånga upp attityder och möjligheter till samt, problem med att bedriva finansiell verksamhet i . Intervjupersoner har varit ledande befattningshavare inom den svenska finansiella sektorn. Undersökningen genomfördes som en kompletterat med ett mindre antal pappersenkäter. Totalt har 271 personer deltagit i under- sökningen. Fältarbetet genomfördes /6-7/7 1999 med en svarsfrekvens på . Studien visar att den generella inställningen till förutsättningarna att driva finansiell verksamhet i inte är tillräckligt goda. De aspekter av konkurrenskraft som är såväl viktiga som får låga betyg är: regler, lagar och myndigheter Fondbolag och Fondkommissionärer utmärker sig som extremt miss- nöjda, framförallt när det gäller: De områden som främst behöver studeras ytterligare är : Politikernas syn på finansiell verksamhet ur ett europeiskt kontra svenskt perspektiv. Pågående lagförslag och utredningar som påverkar beskattning och regelverk för finansiell verksamhet. Finansmarknaden blir alltmer lättrörlig och därmed utgör attityderna, regelverket och beskattningen avgörande faktorer för hur man kan komma att välja var och hur man är lokaliserad. Volym C:290 Bilaga 22 Med syfte att få till stånd en så bred belysning som möjligt av den svenska finansiella sektorns konkurrenskraft anlitar Finansmarknads- utredningen ett stort antal externa konsulter. Den här undersökningen vänder sig direkt till ledande befattningshavare inom den finansiella sektorn för att kartlägga deras attityder till, problem med och möjligheter att bedriva finansiell verksamhet i . Urvalskriterie: Företag som bedriver finansiell verksamhet i . Denna breda definition drar gränsen vid sakförsäkringsbolag som ej har ingått i urvalet. Urvalsram: Basurval ur lista över tillsynsobjekt som kompletterats i samarbete med utredningens sekreterare. Urvalsstorlek: 271 respondenter. Intervjupersoner: Ledande befattningshavare (vd:ar, finanschefer etc.). Svarsfrekvens: (183 besvarade enkäter). Fältarbetsperiod: 1999.06.16-1999.07.07. Undersökningen har genomförts som en av följande skäl: Målgruppen har en hög internetpenetration. Det är en kvalificerad målgrupp som själv enkelt ska kunna välja lämplig tidpunkt för besvarandet. Tidsaspekten – ger under halva fältarbetstiden mot- svarande svarsfrekvens () som en postal enkät. Enklare och attraktivare påminnelserutiner under den korta fält- arbetsperioden. Högre kvalitet i öppna svar/fritextfrågor (utvecklar svaren bättre) och enklare att besvara. Bättre kontroll över intervjusituationen. Det går att styra om intervjupersonen ska tillåtas gå tillbaka i enkäten och ändra sitt svar eller ej. Intervjupersonen kan slussas förbi frågor som ej är relevanta för just honom/henne. Alla respondenter har ett personligt lösenord för att besvara enkäten vilket minskar risken för att någon annan person besvarar enkäten. En person kan endast besvara en enkät. Volym C:292 Bilaga 22 Från Askus K-W har deltagit undersökningsledare, Per O. strategisk rådgivare med inriktning på finansmarknad samt analys. 2Grundläggande metod och angreppssätt Undersökningen, som har genomförts på uppdrag av Finansmarknads- utredningen, har resulterat i ett mycket digert material, såväl kvalitativt som kvantitativt. Denna bilaga syftar till att belysa vad finansmarknaden upplever som de viktigaste åtgärderna för att skall vara ett attraktivt land för finansiell verksamhet. Analysen sammanfattar och beskriver de viktigaste slutsatserna i modellform. I kompletterande appendix finns resultaten i detalj. Appendix 1 innehåller samtliga frågor och appendix 3 en redovisning av svaren på ett antal centrala frågor i diagramform. I appendix 4 och 5 finns alla svaren på de kvantitativa frågorna sammanställda, indelade efter typ av institut i appendix 4 och efter aktörens storlek i appendix 5. I bilagorna 6-13 listas svaren på alla öppna dvs. Vi har utifrån den kvantitativa analysen byggt en modell som avser att sammanställa värderingar, attityder och erfarenheter som påverkar de finansiella institutionernas syn på konkurrenskraft (se figur 1). Respondenterna besvarar ett relativt stort antal frågor om hur de upplever kvaliteten i det som undersökningen gäller. I analysens första steg grupperas frågorna i block som representerar dels olika aspekter av det som undersöks, dels hur det som undersöks upplevs som helhet (upplevd totalbedömning). Sedan fastställs sambandet mellan de olika aspekterna och upplevd totalbedömning (de olika aspekternas vikt). För att validera modellen har vi använt de kvalitativa svaren (öppna svaren). De öppna svaren visar en tydlig samsyn med modellen när det gäller vad som behöver prioriteras. Volym C:294 Bilaga 22 I appendix 2 beskrivs vilka metoder som ligger bakom modellen, hur modellen är uppb yggd, vad som är viktigt att tänka på när man tolkar modeller av den här typen och vilken information man kan få ut. På totalnivå är den statistiska osäkerheten i resultaten på frågebetyg (attityd- och värderingsfrågor på en 5-gradig skala) +/- 0.2 enheter. 1 När vi jämför olika branscher är osäkerheten hög eftersom antalet svar per bransch är lågt.