sou · GOB388d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Från att mc-gängen tidigare mera uppfattats som ett ungdomsproblem, har den offentliga bilden av mc-gängen genom denna process successivt kommit att ändras så att det tycks råda någon sorts allmän enighet om att s.k. rocker-kriminalitet är liktydig med organiserad brottslighet. Bay menar att detta är en utveckling som inte har någon för- ankring i verkligheten. Enligt hans uppfattning har den organiserade brottsligheten ökat endast på papiret (s. 198). Som ett alternativ till perspektivet att mc-gängen är brottsorganisatio- ner, diskuteras också i (s. 18 ff) den brottslighet som begås av medlemmar i mc-gängen ur vad som kallas ett subkulturellt perspektiv. och andra9 hävdar att den brottslighet (framför allt våldsbrottslig- het) som förekom under mc-kriget skall förstås som inslag i en fejd. Det klubbarna strider om i en sådan situation är prestige eller status. Det är viktigt för klubbarna att visa styrka, inte bara fysisk styrka utan framför allt moralisk styrka i bemärkelsen sammanhållning, solidaritet och brödra- skap. Styrka visas genom beredskap att försvara sin egen och klubbens status. Ofta utlöses konflikter av att medlemmar i de olika klubbarna har hamnat i bråk när de har västarna på sig. Under sådana omständigheter representerar medlemmen hela klubben. En annan omständighet, som kan framkalla strider i form av en fejd, är om en ny klubb försöker etablera sig på ett territorium som en annan klubb redan anser som sitt. Ett exempel på detta kan vara Bandidos etablering i , vilken inte accepterades av Hells . 8Se hänvisning i s. 26. 9Se t.ex. artiklar i (red): Olja, krom och manlig gemenskap (Daidalos 1998) och hänvisningar i s. 22. 90 Brottslighet med anknytning till mc-gäng Teorin om status som ett väsentligt inslag i mc-gängens kultur kan en- ligt också delvis förklara en aspekt av mc-gängen som ställer till problem för rättsväsendet, nämligen benägenheten att hota olika myndigheters personal. Det är troligen så att en person eller en klubb ock- så kan erhålla status genom att utmana vissa myndigheter. Kanske finns också ett inslag av detta när det gäller hot mot vittnen, om man ser vittnet inte som individ utan som en del av rättsväsendet. Brottsligheten är enligt detta andra perspektiv således ett resultat av den särskilda kultur (subkultur) som finns inom mc-gängen. Utöver det subkulturella värdet status finns det ytterligare en aspekt av outlaw- kulturen som enligt under vissa omständigheter kan ta sig uttryck i brottsliga aktiviteter. Inslaget av hedonism kan tjäna som förstå- else vad avser brott som fortkörning, trafikonykterhet och förargelseväck- ande beteende. Att medlemmar i mc-gängen gör sig skyldiga till andra typer av brott än de redovisade förnekas knappast av dem som anlägger ett subkultu- rellt perspektiv på den brottslighet som har anknytning till mc-gängen. Det är ett faktum att medlemmar av mc-gäng har gjort sig skyldiga till narkoti- kabrott, beskyddarverksamhet och andra brott vars syfte i allt väsentligt är ekonomisk eller profit. Denna typ av brottslighet kan dock inte förstås som ett uttryck för fenomenet mc-gäng, menar man. Mc-gängen är inga brottsorganisationer som planerar och genomför brottsliga aktiviteter i syfte att erhålla profit. Förklaringen till att det finns medlemmar som begår dylika brott, måste sökas hos just dessa individer anser man vidare. När de utför denna typ av brottslighet kan de sålunda inte anses agera som medlemmar av ett mc-gäng. Det tredje perspektiv på den s.k. mc-brottsligheten som diskuteras i (s. 32 ff) är ett specifikt svenskt sådant som bygger på material som finns hos (jfr de i föregående avsnitt redovisade rapporterna). BRÅ:s tolkning av det materialet är att mc- gängen inte framstår som brottsorganisationer av klassiskt snitt. Däremot deltar medlemmar i mc-gängen ibland i organiserad brottslighet tillsam- mans med andra medlemmar eller personer utanför gängen. Antagandet att mc-gängen inte är brottsorganisationer förklaras framför allt av att det inte finns något som tyder på att profiten av den brottslighet som medlemmar- na begår tillfaller gruppen. I rapporten påpekas att för den enskilde medlemmen i ett mc-gäng har medlemskapet i gänget ändå vissa fördelar. Västens symbolvärde och loja- liteten inom gruppen används som medel i kontakter med andra kriminella och med rättsväsendet. I den undre världen vet man att det är förknippat med vissa risker att ge sig på en medlem i ett mc-gäng. Hela klubben kan hämnas en kamrat. Risken för lagföring minskar också på grund av männi- skors rädsla och för att medlemmarna inte tjallar på en kamrat. Brottslighet med anknytning till mc-gäng 91 peiskt polissamarbete talar man enligt rapporten ibland om franchise- kriminalitet för att spegla detta förhållande. Den person som begår brott utnyttjar således västens symbolvärde och lojalitetsbanden inom gänget i sin brottsliga verksamhet. Det finns en risk, påpekas det i , att mc-gängen i Sveri- ge - kanske framför allt Hells - har blivit offer för myten om sig själva. De vill själva framstå som mer sofistikerade och mer organiserade än vad de faktiskt är, inte minst inför andra mc-gäng eller kriminella grup- per. I någon mån tycks de alltså sträva efter att bli den grupp som många anser att de redan är. Processen kan enligt BRÅ jämföras med den som Hells genomgick i under 1960- och det tidiga (se avsnitt 2.3). 92 Brottslighet med anknytning till mc-gäng Brottslighet med anknytning till.... 6Brottslighet med anknytning till främlingsfientliga eller rasistiska grupper På motsvarande sätt som vi har gjort beträffande brottslighet med anknyt- ning till mc-gäng (se föregående kapitel) har vi samlat in material avseen- de brottslighet som har anknytning till främlingsfientliga eller rasistiska grupper. Den huvudsakliga källan till denna information är säkerhetspoli- sens årliga rapport avseende brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet. I avsnitt 6.2 redovisar vi delar av innehållet i dessa rapporter. Som kommer att framgå av redovisningen av säkerhetspolisens kart- läggningar utgör brottslighet med rasistiska eller främlingsfientliga för- tecken en liten del av den totala brottsligheten i . Flera av dessa brott är emellertid av mycket allvarligt slag. Så begicks någ- ra mycket uppmärksammade brott av personer med anknytning till rasis- tiska grupperingar: polismorden i , mordet på en syndikalist i och bombattentatet mot ett journalistpar i . I kapitlet i övrigt diskuterar vi frågan om i vad mån den aktuella brotts- ligheten kan betraktas som organiserad samt vilket hot mot samhället de främlingsfienliga och rasistiska grupperna utgör. 6.2Säkerhetspolisens kartläggning av brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet Säkerhetspolisen () kartlägger brott med en främ- lingsfientlig, rasistisk, antisemitisk eller homofobisk bakgrund. 94 Brottslighet med anknytning till.... ningen omfattar numera även brott inom den s.k. autonoma rörelsen1 och andra aktioner där brott har använts som medel för att uttrycka en politisk åsikt eller för att uppnå ett politiskt mål. Resultatet av kartläggningen publiceras i med koppling till rikets inre säkerhet. har fem rapporter avseende åren 1994/95, 1995/96, 1997, 1998 respektive 1999 presenterats. Fr.o.m. kartläggningen av brott har en mängd omarbetningar av det statistiska materialet och den teoretiska förankringen gjorts, vilket lett till att det inte är möjligt att göra någon jämförande studie med kartläggningarna för åren . Här presente- ras därför endast kartläggningen avseende . Grundmaterialet i kartläggningen är polisanmälda brott i . Det utbyggda datornätverket för hantering av polisanmälningar, RAR (Rationell Anmälans Rutin), utgör grunden i insamlingen av relevanta anmälningar. Materialet bearbetas sedan länsvis och slutligen vid i . Författningsskyddsroteln klassifice- rar brotten i ett antal underkategorier. Indelningen görs med ledning av dels gärningsmannens budskap i samband med brottet, dels det aktuella angreppsobjektet eller offret. De underkategorier som är aktuella i detta sammanhang är brott med främlingsfientliga eller rasistiska inslag, brott med antisemitiska inslag samt brott med kopplingar till Vit makt-världen och extremnationalism. Brott med homofobisk bakgrund redovisar vi i kapitel 18 i samband med att frågan om kriminalisering av hets mot homo- sexuella behandlas.2 För redovisningen av brotten har en uppdelning skett på tydliga res- pektive tveksamma fall. För bedömningen har grundfrågeställningen varit om brottet hade begåtts oavsett gärningsmannens uppfattning om offrets etniska, kulturella eller religiösa bakgrund eller sexuella läggning. Om svaret på den frågan är ja bedöms brottet som tveksamt. Om svaret är nej bedöms det som tydligt. I de tveksamma fallen finns dock något inslag av missaktning mot aktuell offerkategori, men det tycks inte vara den faktor som påverkat gärningsmannen att begå det aktuella brottet. Brottet har i stället utlösts av någon annan anledning, t.ex. svartsjuka, ouppklarade af- färer, osämja mellan grannar eller bråk på skolgården. I en anmälan om t.ex. ofredande eller olaga hot kan det framkomma att den misstänkte ofredar eller hotar målsäganden därför att denne är skyldig den misstänkte 1Den autonoma rörelsen är enligt rapporter en sammanfattande benäm- ning på ett flertal löst sammansatta nätverk och enfrågeorienterade grupperingar med gemensamma ideologiska grundvärderingar. Rörelsen har enligt sitt ideologiska ursprung i anarkism och syndikalism. 2Andra kategorier som behandlas i rapporter är bl.a. brottslighet kopplad till djurrättsaktivism och brott med koppling till den autonoma rörelsen. Brottslighet med anknytning till.... I samband med hotet använder dock gärningsmannen uttryck som jävla svartskalle - åk hem till ditt hemland eller din snåla jude. Dessa yttranden placerar brotten i de olika underkategorierna, men verkar vara en bieffekt av den egentliga anledningen till bråket. Om det däremot, i samma situation, gjorts anmälan om t.ex. förolämpning eller hets mot folkgrupp så skulle dessa bedömas som tydliga brott. Bedömningen av huruvida ett fall skall kategoriseras som tveksamt eller tydligt tar alltså utgångspunkt i det konkreta brott som anmälan gäller. För de statistiska redovisningarna är det viktigt att komma ihåg att en polisanmälan kan innehålla flera brott. För varje redovisningskategori an- ges därför dels antal anmälningar, dels antal brott. I vissa fall har en an- mälan innehållit både brott relevanta för kartläggningen och brott som inte faller inom ramen för denna. I dessa fall har endast brott med relevant bakgrund redovisats. kartläggning bygger på polisanmälda brott. Det innebär att endast de brott som kommer till polisens kännedom kan ingå i den pre- senterade statistiken. Hur stor skillnaden är mellan den faktiska och den anmälda brottsligheten - mörkertalet - är svårt att uttala sig om. Det finns en rad faktorer som påverkar benägenhet att anmäla brott: relationen mel- lan offer och gärningsman, en ekonomisk skadas storlek, försäkringsför- hållanden, etc. Det finns i detta sammanhang också ett internt bortfall, dvs. brott som anmäls men som av ett eller annat skäl inte fångas upp av in- samlingsrutinen eller felbedöms i bearbetningsprocessen. Under rubriken brottslighet kopplad till extremnationalism och Vit makt-världen redovisas brott som inte är direkt riktat mot en bestämd per- son eller en grupp av personer som ingår i någon av de andra angivna ka- tegorierna. Ett brott som t.ex. begås av någon som kan sägas tillhöra Vit makt-världen men som riktar sig direkt mot ett offer p.g.a. dennes utländ- ska härkomst, redovisas under kategorin främlingsfientliga eller rasistiska brott. 6.2.2Brott med främlingsfientliga eller rasistiska inslag Brotten med inslag av främlingsfientlighet och rasism utgör den största kategorin av brott i kartläggning. Statistiken omfattar ett brett spektrum av brott, allt från grova våldsbrott till klotter. Det gemensamma är att brotten är riktade mot enskilda personer eller grupper av personer på grund av deras ras eller etniska eller nationella ursprung. Till kartläggningen avseende rapporterades totalt 1 438 anmäl- ningar av brott med främlingsfientlig eller rasistisk bakgrund. Anmälning- arna omfattade sammanlagt 1 752 brott som ansågs vara relevanta (en an- 96 Brottslighet med anknytning till.... mälan kan omfatta flera brott). Av dessa bedömdes 1 350 brott () ha ett tydligt inslag av främlingsfientlighet eller rasism. ökade det totala antalet anmälda brott till 2 210, varav 1 798 bedömdes ha tydliga inslag av främlingsfientlighet eller rasism. Ökningen fortsatte , då 2 363 brott (varav 1 902 tydliga) brott anmäldes. En stor del av de anmälda brotten inom denna kategori var våldsbrott eller hotbrott. anmäldes sålunda 199 misshandelsbrott3 som be- dömdes ha ett tydligt inslag av främlingsfientlighet eller rasism. Motsva- rande tal för var 278 respektive 307. Antalet olaga hot med tydliga inslag av främlingsfientlighet eller rasism uppgick till 255, till 321 och till 337. Antalet brott som bedömdes som tydliga fall av hets mot folkgrupp ökade från 1997 till 1998 1999 sjunka något till 246 anmälda sådana brott. Som en jämfö- relse kan nämnas att det av den officiella kriminalstatistiken framgår att det anmäldes sammanlagt 55 109 misshandelsbrott och 30 248 olaga hot i hela . 6.2.3Brott med antisemitiska inslag Under denna rubrik redovisas de brott som riktats mot enskilda judar och judiska intressen (t.ex. ) samt egendom som repre- senterar judendomen. Brotten har placerats i denna kategori då t.ex. repre- sentanter för olika judiska föreningar eller enskilda judar utsatts för brott p.g.a. sin religion. Vid olaga hot eller ofredande kan det handla om att gärningsmannen i skrift eller muntligen uttalar sin missaktning mot offrets religiösa bakgrund. I vissa fall ligger grupperingar inom Vit makt-världen bakom brotten, medan andra brott inte verkar ha någon organiserad eller ideologisk bakgrund utan endast är ett uttryck för en personlig missakt- ning mot judar eller judendomen. Från hela landet inrapporterades totalt 82 anmälningar med antisemitiska inslag. I dessa anmälningar har 99 brott bedömts som rele- vanta för kartläggningen, varav 84 brott betecknats som tydliga. anmäldes 119 (109 tydliga) respektive 125 (114 tydli- ga) brott inom denna kategori. De vanligaste brottstyperna här är hets mot folkgrupp och olaga hot. 3 Inklusive grov misshandel. Brottslighet med anknytning till.... 6.2.4Brottslighet kopplad till extremnationalism och Vit makt-världen Under denna rubrik redovisas i rapporter brott som kan kopplas till de extremnationalistiska partierna eller till Vit makt-världen. Kopp- lingen kan vara direkt till organisationerna genom t.ex. propaganda eller uttalanden vid demonstrationer eller möten. Statistiken inkluderar även brott utförda av medlemmar i eller sympatisörer till olika grupperingar inom dessa kategorier, om det framkommer uppgifter som tyder på att brottet utförts som ett uttryck för den ideologi eller för de värderingar som grupperna står för.4 Detta gäller dock, som tidigare nämnts, endast om brottet inte är direkt riktat mot någon av de målgrupper som avhandlats tidigare. Totalt inkluderades rapport 401 anmälningar i denna katego- ri. Bland dessa anmälningar bedömdes 469 brott vara relevanta för kart- läggningen. rapport inkluderades 806 anmälningar avseende 940 brott och rapport 812 anmälningar avseende 966 brott. Det vanligaste brottet är hets mot folkgrupp. Antalet sådana brott uppgår i rap- porterna till 153, 246 respektive 230. Andra vanliga brottstyper inom denna kategori är skadegörelse och olaga hot. Under denna kategori inkluderas i rapporten avseende tre mycket uppmärksammade händelser, nämligen polismorden i , mordet på en syndikalist i utanför och bombattentatet mot ett journalistpar i . Brottens koppling till vit makt-världen har gjorts genom dels gärningsmännens ideologiska ställningstaganden, dels valet av offer, som enligt rapporten i samtliga fall får anses representera ZOG.5 Säkerhetspolisens kartläggningar av brottslighet med koppling till rikets inre säkerhet ger en bild av omfattningen av den främlingsfientliga och rasistiska brottsligheten numerärt och vilken typ av brott med sådan an- knytning som begås. Av betydelse för våra bedömningar är emellertid ock- så hur och av vem dessa brott begås och eventuellt planeras. Begås de av personer som är aktiva inom rasistiska organisationer? I vilken grad är det fråga om organiserad brottslighet? 4Vad gäller klotterbrotten räcker det t.ex. med att någon klottrat ett hakkors eller t.ex. NSF för att det skall inkluderas i statistiken. 5Zionist Occupation Government, se avsnitt 3.3.2. 98 Brottslighet med anknytning till.... Den norske forskaren har i sin avhandling violence in (1997) funnit att en majoritet av för- övarna av våld mot invandrare tillhör grupper med en låg nivå när det gäller organisation och ideologi. Brotten begås ofta under påverkan av främlingsfientliga argument och slogans från mer ideologiska organisatio- ner och av vänner som är aktivister (s. 315 f). Enligt är en utveck- lingslinje emellertid att en ökande andel av förövarna av rasistiskt våld är medlemmar i eller anknutna till mer organiserade grup- per. Det är enligt huvudsakligen ett resultat av att antalet lokala militanta rasistiska ungdomsgrupper i alla de tre skandinaviska länderna har ökat betydligt . I de kartläggningar som säkerhetspolisen gjorde avseende respektive 1995 och 1996 har någon mer omfattande, välorgani- serad brottslighet med rasistiska eller främlingsfientliga förtecken inte kunnat beläggas (kartläggningarna avseende och senare saknar denna dimension). Det är oftare fråga om brott som begås av personer som sympatiserar med Vit makt-rörelsen eller nazism än om brott begångna av verkliga aktivister. Även när det gäller brott som begåtts av aktivister är det mycket få som kan betraktas som organiserade. Undantag är några fall av systematiska hot- och hetskampanjer via telefon eller brev till ett flertal offer tillhörande en specifik grupp. Arbetsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld konstaterade i sin rapport och främ- lingsfientligt våld (Ds 1998:35) att någon mer omfattande, välorganiserad brottslighet med rasistiska eller främlingsfientliga förtecken inte kunnat beläggas (s. 145). Vidare uppgavs att den stora majoriteten av rasistiska och främlingsfientliga brott inte är av allvarlig fysisk karaktär, utan utgörs av upprepade trakasserier som dock kan ha samma sociala och psykolo- giska effekt på offren som sådan kriminalitet som straffrättsligt bedöms allvarligare (s. 16). Man ansåg dock att rasistiska och främlingsfientliga brott ytterst utgör ett hot mot det demokratiska samhället. Vid de sammanträffanden som vi har haft med polismän på olika håll i landet har vi tagit upp frågan, om de brott som begås av medlemmar i ra- sistiska grupper begås för egen eller för organisationens räkning. I de flesta fall tycks det vara fråga om brott som begås av personer eller grup- per av personer för egen skull. Polisen i påtalade dock att en del tydde på att vissa vinningsbrott begås för att få medel till NSF:s verksamhet. Hets mot folkgrupp begås enligt Karlskronapolisen ofta efter gemensam planläggning av olika former av aktioner. En fråga som har diskuterats är vilket hot mot samhäl- let som den främlingsfientliga eller rasistiska brottsligheten egentligen Brottslighet med anknytning till.... uttalade i en rapport6 att politiskt motiverat våld riktat direkt mot den centrala statsledningen endast förekommer i undantagsfall i . I stället ser man verksamhet som syftar till att med olagliga utomparlamentariska metoder försöka påverka den demokratiska beslutsprocessen. Ideologiskt motiverade olagliga handlingar utövas mot staten och dess representanter eller riktas mot enskilda individer i syfte att manifestera en politisk åsikt. I detta sammanhang kan nämnas tingsrätts dom som bl.a. avsåg åtal för flera gärningar med den mycket ovanliga rubrice- ringen brott mot medborgerlig frihet. Enligt åtalen hade gärningsmännen uttalat hot mot ett antal välkända kommunpolitiker som offentligen tagit ställning mot nazister och deras verksamhet. Hoten hade enligt åtalet ut- talats med uppsåt att man skulle påverka den allmänna åsiktsbildningen och inkränkta på handlingsfriheten inom politisk organisation. De satte också yttrandefriheten i fara. Tingsrätten pekade på att det enligt förarbe- tena till den aktuella bestämmelsen i 18 kap. 5 § BrB krävs att fara genom angreppet uppstår inte endast för vissa enskilda personers yttrandefrihet eller föreningsfrihet utan för dessa rättigheter hos en vid krets av medbor- gare. Att så varit fallet ansågs inte klarlagt, varför ansvar för brott mot medborgerlig frihet inte kunde komma i fråga. Gärningsmännen dömdes i stället för olaga hot, grovt brott. Hoten skulle enligt tingsrätten bedömas som grova bl.a. med hänsyn till att de utgjort ett angrepp på målsägande- nas yttrande- och åsiktsfrihet och eftersom målsägandena kunnat befara att det bakom hoten fanns en organisation som för sina syften var beredd att tillgripa våldsmetoder. angav också i den ovan nämnda rapporten att det finns risk för att angrepp som riktar sig mot staten eller dess representanter suc- cessivt urholkar demokratin och utgör ett allvarligt hot mot den inre säker- heten. Denna typ av politisk extremism tenderar enligt rapporten att i allt högre grad utgöra ett hot mot enskilda medborgares trygghet och säkerhet. Enligt emanerar det största hotet från Vit makt-rörelsen och då i synnerhet från de rasideologiska grupper och enskilda individer som an- vänder våld, hot eller tvång i den politiska kampen eller som kan befaras stödja sådan verksamhet. Säkerhetspolisen uttalade att det inte kan ute- slutas i det korta perspektivet att våldsanvändningen inom Vit makt- rörelsen kommer att öka, men att det finns lite som talar för att ökningen i sådana fall skulle bli bestående. 6Återgivet i betänkandet Den Centrala Polisen (SOU 2000:25, s. 187 f). 72000-04-25 i mål B 2086-99. 100 Brottslighet med anknytning till.... 7 åtgärder och förslag har en rad lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder vidta- gits - i och i andra länder - i syfte att motverka den organiserade brottsligheten och brottslighet med anknytning till mc-gäng och rasistiska grupper. I detta kapitel redovisas några sådana åtgärder som har anknyt- ning till vårt uppdrag. Åtgärder som har vidtagits inom ramen för det straffrättsliga samarbetet inom EU och i FN redovisas i kapitel 13. I avsnitt 7.2 redovisas först det förslag till straff för organiserad rasism som lades fram av Utredningen för åtgärder mot etnisk diskrimi- nering. Vidare lämnas en redogörelse för relevanta nationella lagstift- ningsåtgärder som har genomförts eller som planeras. Där beskrivs några olika utredningar som pågår eller har avslutats . I avsnitt 7.3 avhandlas några frågor som har aktualiserats i och , bl.a. möjligheterna att förbjuda vissa typer av organisationer. Där lämnas även en redogörelse för det tyska beslut att förbjuda och upplösa Hells i . 7.2Nationella lagstiftningsprojekt och utredningar 7.2.1Ett förslag om straff för organiserad rasism Ett förslag till lagstiftning riktad mot rasistiska organisationers verksamhet lades fram av Utredningen för åtgärder mot etnisk diskriminering i delbe- tänkandet Organiserad rasism (SOU 1991:75). Utredningen föreslog att en ny straffbestämmelse avseende organiserad rasism och stöd åt organise- rad rasism skulle föras in i (ny 16 kap. 7 § BrB). Enligt för- slaget skulle det göras straffbart att delta i, bilda eller stödja en samman- slutning som, genom att medverka i eller uppmana till brottslighet som innebär våld, hot eller tvång, måste anses förfölja folkgrupp eller annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse.