sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Bättre utomhusluft, sundare bostäder, miljöanpassade kost- och levnadsvanor har totalt bidragit till en högre livskvalitet och förbättrad folkhälsa. Miljöpåverkan genom olika aktiviteter Utvecklingen under har gått mot fler hushåll med färre medlemmar. har antalet hushåll ökat med utan att folkmängden har ökat nämnvärt. De svenska hus- hållen är små, av hushållen består av en eller två personer. Denna utveckling har inneburit att hushållens miljöpåverkan har ökat över tiden. Ju fler hushåll desto fler uppsättningar av husgeråd, kylskåp, elektronik, möbler och textilier behövs. Boendeytan per person har t.ex. ökat med vilket innebär att det går åt mer energi till uppvärmning och hushållsel. Hushållens andel av totala svenska utsläpp av föroreningar framgår av figur 24.4. Hushållens bidrag till svenska utsläpp av föroreningar. Källa: 4542. Hushållen använder energi för uppvärmning och varmvatten i bostäder, drifts- och hushållsel och transporter vilket påverkar miljökvalitetsmålen 880 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Begränsad klimatpåverkan, luft och Bara naturlig försurning. Utsläpp till luft av försurande kväveoxider bidrar även till Ingen övergödning. I diagrammet redovisas sådana utsläpp som kommer direkt från hushållens aktiviteter. Dessutom kan hushållen påverka indirekt genom att välja varor och tjänster som har tillverkats eller transporterats på ett mer miljöanpassat sätt. Konsumtionen av varor påverkar miljökvalitetsmålen på olika sätt. Livsmedel bidrar till övergödningen när de spolas ut som restprodukter i hushållens avlopp. Livsmedel kräver dessutom mycket energi under sin livscykel. Många andra varor som innehåller metaller och organiska miljögifter orsakar utsläpp av föroreningar både när de används och när de blir till avfall och påverkar målen Giftfri miljö och Skyddande ozonskikt. Avfall ger upphov till deponier som kan läcka föroreningar och i sig innebär intrång i naturmiljöer. Genom återanvändning och källsortering för återvinning kan hushållen minska mängden deponerat avfall. Hushållen utnyttjar i regel naturen, som är tillgänglig genom alle - mansrätten, utan att naturen störs eller förstörs. En förändrad livsstil när det gäller att nyttja naturen för rekreation har inneburit att nya problem har uppstått. Många vill uppleva så mycket som möjligt så snabbt som möjligt vilket har lett till ökad användning av fordon i stilla naturmiljöer. Särskilt störande är buller från motorbåtar, flyg och skotrar och andra terrängfordon. I vissa välbesökta områden nära tätorterna, i fjällen och skärgårdarna kan slitaget på naturen bli stort. Hushållen påverkar därmed många av naturtypsmålen genom sitt agerande . Så här fördelas hushållens utgifter på olika kostnadsposter i miljarder räknat. Boende är den största posten, därefter kommer livs- medel och transporter. Livsmedel och alkoholfria drycker Lotterier och andra spel Trenden i dagens utveckling De områden som svenska hushåll lyckats bäst med att miljöanpassa är hantering av avfall och inköp av miljömärkta varor. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 881 säga att hushållen är på god väg med att bidra till Kretsloppsstrategin, avgiftning och minskad användning av material och energi i material- flödena. Svårare har det varit att bidra till Effektiviseringsstrategin. Ett ökat resande har ofta ätit upp de utsläppsminskningar som nåtts med ny fordonsteknik. Energieffektiviseringen av bostäder går trögt därför att det saknas ekonomiska incitament. Sjunkande elpriser har inte upp- muntrat till effektivare användning av el. Möjligheterna att välja livs- medel och maträtter med hänsyn till energianvändningen i livscykeln är föga uppmärksammat och tillämpas av få hushåll. När det gäller Hus- hållningsstrategin och naturtypsmålen är det främst buller och slitage i välbesökta naturområden som blivit ett ökande problem. Svenska hushåll har jämfört med hushållen i många andra länder hög miljömedvetenhet och ett miljöanpassat beteende. Trots detta behövs fortsatt stora förändringar i sättet att leva och konsumera om samhället ska bli hållbart inom en generation. Miljökvalitetsmål och förändringsbehov för hushållen De mål som hushållen ska bidra till är alla de som redovisades i avsnittet med rubriken genom olika aktiviteter. har gjort en analys av vilka de ekonomiska konsekvenserna blir för hushåll, som vidtar ett stort antal förändringar till 2010 i syfte att etappmålen ska nås. Här följer en redovisning av vilka åtgärder som hushållen förväntas vidta och som ligger till grund för analyser.42 Hushållen kan bidra till effektiviseringsstrategin främst genom föränd- ringar som rör boendet, transporterna och livsmedelskonsumtionen. Åtgärder som rör bostäder är inriktade mot att minska energi- användningen samt att ersätta eller komplettera befintliga uppvärm- ningssystem med mer miljöanpassade. Vidare eftersträvas en övergång från ändliga till förnybara energikällor. ·Flerfamiljshus förses med individuell mätning av värme och varm- vatten. 42 , Miljöanpassning och ekonomiska konsekvenser för olika typhushåll. 882Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 ·Byggreglerna för nyproducerade hus skärps avseende energianvänd- ning. ·Bostäder energieffektiviseras genom åtgärder för att minska energi- förluster i fönster samt tilläggsisolering av fasader och vindsutrym- men. ·Befintliga uppvärmningssystem som direktverkande el, oljepannor och gamla vedpannor ersätts eller kompletteras med t.ex., värme- pump, fjärrvärme, pelletseldning eller ackumulatortank. ·Radonsanering genomförs av enskilda brunnar och småhus. ·Sänkt inomhustemperatur, hushållning med varmvatten samt energi- effektiv utrustning som kyl, frys, tvättmaskin, solceller och solpaneler är ytterligare åtgärder som är möjliga för hushållen. De har inte tagits med i kalkylerna men tas upp i den slutliga bedömningen. Åtgärder som rör hushållens transporter inriktas mot en energi- effektivare körstil och viss övergång från bil till kollektiva trafik- lösningar. ·Eco Driving tillämpas vilket minskar bränsleförbrukningen . ·Underhållet på bilen i form av god service och skötsel m.m. anpassas så att bränsleförbrukningen minskar. ·Lägre hastigheter eftersträvas för att minska bränsleförbrukningen. ·Ökad handel via Internet samt arbete per distans för att minska transportbehovet. För- och nackdelar med IT utvecklas i bilaga VI. Livsmedelskonsumtionen förändras så att förbättringar för både hälsa och miljö kan uppnås. Att äta för en bättre miljö och att få ett bättre näringsinnehåll jämfört med dagens kost innebär en förskjutning mot mer spannmål, frukt och grönsaker. En del animaliska livsmedel minskas något liksom utrymmesmaten. Med utrymmesmat menas mat som inte behövs ur näringssynpunkt som läsk, godis, chips, grädde, dessertost och kaffebröd. ·Andelen vegetabilier ökar och baljväxter ersätter en del av kött- konsumtionen. ·Kött från betes- och grovfoderdjur som gynnar biologisk mångfald och kulturlandskapet väljs i första hand. ·KRAV- märkta produkter väljs om sådana alternativ finns. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 883 ·Närproducerade varor väljs företrädesvis. Det innebär en högre inhemsk konsumtion än . ·Frilandsodlat väljs före växthusodlat och livsmedelsvalet anpassas till säsongen. Här förutsätts hushållen även fortsättningsvis ta hand om hushålls- avfallet genom att källsortera och bidra till återvinning samt att åter- använda t.ex. genom att köpa varor i andra hand. finns producent- ansvar för papper, förpackningar, däck, batterier och bilar. kan det bli fler varor som ska återlämnas. För elektriska och elektro- niska produkter gäller producentansvar från . Det organiska avfallet tas om hand i den egna komposten eller sorteras ut för åter- av fosfor. Miljömärkning ökar i omfattning och konsumenterna förväntas allt mer efterfråga vilken energi- och materialanvändning varor och tjänster står för samt innehållet av kemiska ämnen. Konsumtion av tjänster ökar och konsumtionen av varor minskar. På så sätt minskar materialflödena men den erhållna nyttan bibehålls eller kan till och med öka. Hushåll som bor i småhus förbättrar sin avloppsrening med infiltra- tionsanläggningar, slamavskiljare eller separerande toaletter. Hushåll anslutna till kommunalt avlopp kan få högre avgifter genom att reningsverken byggs ut med ytterligare ett steg för att ta hand om föro- renat slam. Konsekvenser för hushållen av att nå målen till 2010 Konsumentverket43 har gjort en analys av vilka ekonomiska konsekven- ser som uppstår för hushållen när de förändringar som beskrivs i avsnittet Miljöpåverkan genom olika aktiviteter ska genomföras. Kost- nader för åtgärder av sjuka hus ingår inte i kalkyler. 43 , Miljöanpassning och ekonomiska konsekvenser för olika typhushåll. 884 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Fem typer av hushåll har studerats. I den analys som har gjorts för hushållen har indata i form av genomsnittsvärden för löner, barnomsorgsavgift, priser på olika varor m.m. använts. De är baserade på underlag från tio olika kommuner från i norr till i söder. Den totala kostnaden för hushållen med de åtgärder som är beräknade i uppskattas till ca /år. Om sanering av sjuka hus inkluderas blir den totala kostnaden /år. Åtgärder för att nå etappmålen ger både kostnader och besparingar för hushållen En generell slutsats är att om hushållen genomför alla de angivna förändringarna så påverkas resultatet i deras hushållsbudget endast marginellt. Orsaken är att vissa av förslagen leder till ökade kostnader och andra förslag till besparingar. Besparingar som inte ingår i kalkylerna men som kan minska kostnaderna ytterligare för bostaden är hushållning med el, varmvatten och värme genom sänkt inomhus- temperatur. I praktiken är det sannolikt så att ett urval av förslagen till förändringar är aktuella för ett hushåll. Om enbart råden för att uppnå en mindre miljöbelastande bilkörning följs, så ökar det typhushållens ekonomiska marginaler jämfört med . De förslag som analyserats vad gäller livsmedel, i stora drag mindre energikrävande livsmedel, påverkar inte hushållens kostnader om man ser endast till baskonsumtionen och med dagens produktion och kost- nader. En förskjutning från animalier till mer vegetabilier minskar kostnaderna och ger utrymme för t.ex. inköp av ekologiskt odlade pro- dukter. Om hushållen dessutom minskar konsumtionen av utrymmesmat dvs. sådana livsmedel som inte behövs ur näringssynpunkt minskar kostnaderna för hushållens livsmedelsinköp. En omläggning av matvanorna enligt förslaget uppfyller de svenska näringsrekommen- dationerna vilket har betydelse för det allmänna hälsotillståndet. De föreslagna förändringarna är positiva med hänsyn till hjärtkärlsjukdomar, högt blodtryck, övervikt och vissa cancerformer. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 885 Om de energibesparande åtgärderna samt övriga åtgärder på fastig- heter genomförs så minskar hushållens marginaler något. Det är kost- samt att isolera fasader samt att byta värmepanna till något alternativ som använder mindre miljöbelastande energikällor. Intäkten av invest- eringen blir liten om man utgår från dagens energipriser. Det som skiljer kommunerna mest åt är boendekostnaden, där storstadskommuner har den högsta kostnaden. har dessutom gjort känslighetsanalyser på vad en koldioxidskatt på och en slopad moms på kollektivtrafik betyder. Genom ett anpassat körsätt med bil kan hushållen kompensera en ökad koldioxidskatt så att kostnaderna inte ökar totalt sett. En sänkt moms på kollektivtrafik får motsvarande effekt för den som åker kollektivt. Störst effekt får koldioxidskatten på boendekostnaderna. Flera av dessa åtgärder innebär att hushållen måste ta mer tid i anspråk för att planera sina resor och köpa varor och tjänster med låg energianvändning. Åtgärderna kan även upplevas innebära en upp- offring i form av minskad komfort på olika sätt. Vissa av de åtgärder som vi har studerat innebär en betydande investering för hushållen. Hushållen har en begränsad budget och dessa investeringar i miljö- eller energiförbättrat beteende kan innebära att hushållen och företagen avstår från att investera i eller konsumera något annat. Detta är inte är möjlig att värdera samhällsekonomiskt då alternativen i princip är oändligt många. Andra rapporter som Bopraktikan44 visar att en familj på fyra personer kan spara mellan 10 000–/år genom smarta och miljöanpassade val. Åtgärder för att nå etappmålen svårast för små hushåll De åtgärder som har analyserats ger olika effekter beroende bl.a. på hushållets sammansättning, var i landet man bor, om man har bil samt bor i villa eller lägenhet. Det finns ca 1 754 000 hushåll som räknas till kategorin ensamstå- ende utan barn. Bland dem finns hushåll som har små ekonomiska marginaler att klara de mest nödvändiga kostnaderna. bor i egna hem och har bil. De ökade boende- kostnaderna vägs inte riktigt upp av de besparingar som kan ske genom anpassade körsätt och ändrad livsmedelskonsumtion. Många av hus- hållen i denna grupp uppbär dock bostadsbidrag vilket bör kunna kompensera en eventuell hyreshöjning. För de ensamstående utan barn som bor i villa blir det ännu svårare att klara boendeåtgärderna än för 44 Bopraktikan, . 886 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 dem som bor i lägenhet eftersom det handlar om större investeringar. Det innebär sannolikt att investeringarna i boendeåtgärder uteblir. 261 000 hushåll består av ensamstående med barn, bor i egna hem och har bil. Denna hushållstyp påverkas inte nämnvärt av de föreslagna åtgärderna om dagens energipris bibehålls. Skulle en koldioxidskatt införas får dessa hushåll ett något sämre resultat än . Det är dock tveksamt om ensamstående med barn som bor i egna hem väljer att genomföra de föreslagna boendeåtgärderna som t.ex. åtgärder av enskilda avlopp eller radonsanering före annan konsumtion. 774 000 hushåll består av sambo utan barn. Det är den kategori av hushåll som i genomsnitt har det bäst ställt. bor i egna hem och har bil. Även denna hushållstyp påverkas marginellt om alla åtgärder genomförs . Om paret bor i småhus och planerar att bo kvar kan denna hushållstyp antas satsa på boendeåtgärder. Av de typhushåll som har analyserats och som bor i flerbostadshus är sambo utan barn den grupp som kan förväntas klara en hyreshöjning bäst. Det finns 841 000 hushåll som ingår i kategorin sambo med barn. bor i egna hem och har bil. Denna hushållstyp har små ekonomiska marginaler på samma sätt som gruppen ensamstående utan barn och är tveksamma inför att ta på sig större kostnader även om det i slutändan blir en besparing. De åtgärder som troligtvis inte genomförs är större investeringar för att miljöanpassa det egna hemmet. Det finns 685 000 ensamma ålderpensionärer. bor i egna hem och har bil. 403 000 hushåll består av ålderpensionärer som är sammanboende. Av dessa bor i egna hem och har bil. Ensamstående pensionärer har svårt att ta på sig extra kostnader, även om slutresultatet skulle innebära besparingar. I denna grupp ingår t.ex. kvinnliga ålderpensionärer som inte har ATP-poäng, utan de behöver extra stöd för att klara en skälig levnadsnivå. Incitamentet för att åtgärda det egna hemmet kan vara lågt eftersom man inte vet hur länge man får glädje av investeringen. För dem som bor i lägenhet slår en hyreshöjning hårt om inte bostadstillägget kompenserar höjningen. De som har bil kan göra vissa besparingar genom de åtgärder som har föreslagits. Ändringar av livsmedelskon- sumtionen ger små effekter eftersom många redan har ett konsumtions- mönster som ligger i linje med det som är miljöanpassat. Slutsatsen blir att de små hushållen, ensamstående utan barn och ensamma ålderspensionärer, är de typhushåll som ofta har de sämsta ekonomiska förutsättningarna för att genomföra alla åtgärder som beskrevs inledningsvis. Det är framför allt åtgärder som rör det egna boendet som blir svåra att genomföra fullt ut för dessa hushåll. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 887 av insatserna för dem som bor i egna hem kräver större investeringar. Exempel på sådana investeringar är åtgärder för att minska radonhalten i bostäder, sanering av sjuka hus och åtgärder av enskilda avlopp. Incitament i form av ekonomiska styrmedel som stöd till miljöförbätt- ringar kan behövas om miljömålen ska nås. Sett ur perspektivet att hushållen konsumerar tobak, alkohol och spel för ca 50 miljarder kan också konstateras att det finns möjlighet för hushållen att omprioritera mellan kostnadsposterna till förmån för miljöinvesteringar. informerar konsumenter om varor och tjänster, om avlopp, avfall och vedeldning, Kemikalieinspek- tionen om kemiska ämnens egenskaper och förekomst i varor, Livs- medelsverket om livsmedel inklusive dricksvatten, om boende och byggande, om energieffektiviseringar av byggnader samt om miljöanpassade transporter. Vidare har kommunerna ett övergripande ansvar att informera och fungera som motor för hushållens miljöanpassning exempelvis genom det lokala Agenda 21-arbetet. Syftet med detta kapitel är att beskriva den offentliga sektorn vid eko- logiskt hållbart utveckling samt konsekvenserna av att offentliga sektorn anpassar sig till etappmålen.45 Den offentliga sektorn kan både som producent och konsument bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås. Som producent handlar åtgärderna i de flesta fall om att på ett mer miljöanpassat sätt utföra tjänster t.ex. beträffande värme, kollektivtrafik, undervisning, vård och fastighetsförvaltning. Sektorn har som konsument stor genomslagskraft och kan påverka utbudet på varor, tjänster och entreprenader genom att stärka miljökraven vid offentlig upphandling. 45 Uppgifterna i kap. 24.9 är i flera fall hämtade ur EKU-delegationens broschyr Ställ miljökrav! 888 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Vid hållbar utveckling väljer den offentliga sektorn miljövänliga varor, överväger alltid miljökrav vid utformning av anbudsförfarande, anger miljökrav i urvalskriterierna samt utformar kravspecifikationer med miljöhänsyn. Verktygen för detta är utformade, har fått genomslag samt används rutinmässigt. Inom den egna organisationen finns en miljömedvetenhet när det gäller transporter, val av livsmedel, avfalls- hantering, energianvändning, återvinning av varor mm. Den offentliga sektorn omfattar riksdag, regering, landsting och kom- muner. Det finns mer än 400 nämnder, verk, myndigheter och statliga bolag som lyder under regeringen och är sorterade under departementen. Landstingens och kommunernas uppgifter regleras bl.a. i kommunallagen. Landstingen utgör den folkvalda regionala nivån i landet och sköter regionens gemensamma uppgifter, vilka är alltför kostsamma för en enskild kommun att sköta. Huvuduppgiften är att svara för all hälso- och sjukvård liksom för planeringen av tandvården. Landstingen svarar tillsammans med kommunerna för länens kollektiv- trafik, driver viss utbildningsverksamhet, arbetar med regional tillväxt och ger bl.a. stöd till näringslivet. Kommunerna ansvarar för lokala frågor i medborgarnas närmiljö, t.ex. grund- och gymnasieskola, barn- omsorg, äldreomsorg, vägar, VA-frågor, energi mm. var antalet anställda inom den offentliga sektorn ca 1,4 miljoner. Sammanlagt var antalet anställda i landet 3 814 300. Därav var sysselsatta inom statlig sektor, inom , inom och inom kyrklig sektor . Den offentliga sektorn kan som konsument utgöra en stark påver- kanskraft för att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Ett instrument som kan användas för att påskynda utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle är att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Det innebär att upphandlaren vid sidan om funktions- och kvalitetskraven också ställer miljökrav på varan, tjänsten eller entreprenaden. Med offentlig upphandling menas anskaffning av varor, tjänster och byggentreprenader som genomförs av statliga myndigheter, landsting, kommuner och kyrkliga kommuner m.fl. Många bolag, föreningar, samfälligheter och stiftelser som har inrättats i syfte att täcka behov i det allmännas intresse räknas in i gruppen. En förutsättning är dock att behovet inte har industriell eller kommersiell karaktär. Staten är tillsammans med kommuner och landsting stora upp- handlare. Den totala offentliga upphandlingen i uppgår till ca , varav ca 100 miljarder är varor och SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 889 200 miljarder tjänster och entreprenader. Detta innebär att offentliga organisationer har stora möjligheter att påverka leverantörerna att ta fram bättre varor och tjänster ur miljösynpunkt. Genom att ställa krav i samband med köpet , kan miljön påverkas i ett längre perspektiv. Trenden i dagens utveckling Verksamheten inom den offentliga sektorn har alltmer miljöanpassats. På många arbetsplatser finns t.ex. miljöledningssystem/miljöprogram. Det finns många goda exempel där arbetet med ekologiskt hållbara upphandlingar är långt drivet inom den offentliga sektorn. I t.ex. Lant- mäteriets styrdokument Vi Väljer Väg fastslås att miljöhänsyn som en naturlig del i deras verksamhet och att de bedriver ett aktivt miljö- arbete. har utvecklat en modell som inte bara omfattar kravspecifikationen i själva upphandlingen, utan också ett samarbete med brukare och leverantörer för att utveckla pro- dukter eller lösningar som öppnar nya vägar till en förbättrad miljö. och Upp- handlingsgrupp är andra som har tagit fram material för en policy för miljöanpassad upphandling. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (EKU-delegationen M 1998:01) ska arbeta pådrivande för att den offentliga upphandlingen ska vara ett instrument för en ekologiskt hållbar utveckling. De arbetar med att fram ett nytt verktyg för miljöanpassad upphandling i samarbete med kommun, landsting och stat. Det är datorbaserat och kommer att finnas tillgängligt på Internet. Verktyget planeras vara färdigt att tas i bruk 2001. Det ska utifrån ett helhetsperspektiv främja utvecklingen av ett ekologiskt hållbart samhälle och skall utifrån gällande lagstiftning ge konkret vägledning för hur miljökrav, kvalitets- och hälsokrav och andra krav på ekologiskt hållbarhet bör ställas inom alla sektorer. Verktyget ska ägas av stat, kommuner och landsting gemensamt. Det råder osäkerhet kring några typer av miljökrav. EG- kommissionen håller på att arbeta fram ett tolkningsdokument med vissa riktlinjer för miljöanpassad upphandling. Det gäller t.ex. i vilken grad det går att ställa krav vid upphandlingen på miljömärkning, miljölednings- system, tillverkningsprocesser och transporter. Att t.ex. i upphandlings- förfarandet ställa krav på att varan ska vara närproducerad strider mot EU:s tanke om fri rörlighet för varor och tjänster. Däremot kan andra skäl väga tungt för krav på att upphandla lokalt, t.ex. kvalitetskrav på att varan ska vara färsk och ha kort leveranstid. De nordiska miljöministrarna har uppmanat att underlätta för den offentliga sektorn att ställa miljökrav bl.a. genom att 890Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 ·EU:s miljöledningssystem EMAS och motsvarande miljölednings- system kan användas som ett mått på anbudsgivarens tekniska förmåga. ·Kriterier för EU:s miljömärkningssystem EU-blomman eller för officiella nationella eller regionala miljömärken tillåts användas som bedömningsgrund vid utvärdering av anbud. ·Miljönytta av en tjänst eller vara tillåts beaktas vid anbudsutvärd- eringen oavsett om den tillfaller annan än den upphandlande enheten om detta motiveras av internationella avtal på området, t.ex. klimatkonventionen. Miljökvalitetsmål och förändringsbehov till 2010 Den offentliga sektorn kan direkt och indirekt bidra till samtliga miljö- kvalitetsmål.