sou · GOB398 · 2001-01-01 00:00:00 — Vad gäller målen för kompetensutveckling så är det lämpligt att alla anställda avsätter en del av arbetstiden till fort- bildning. För analytikerna kan detta t.ex. innebära att de följer en kurs vid något universitet eller att de deltar vid svenska eller utländska konferenser. Denna utbildning ska innebära att insti- tutets analytiker, på lite sikt, uppgraderar sina akademiska meri- ter. Detta är en, men naturligtvis inte den enda, viktig indikator på kvaliteten i institutets verksamhet. En målsättning vid AI bör vara att den som är utan forskar-/specialistkompetens vid anställningstillfället ska kunna driva egna projekt arbete vid institutet. Alla analytiker bör dessutom delta i en introduktionskurs vid institutet bestående av t.ex. projektledar- utbildning, diarieföring och arkivering, skriv- och presentations- teknik på svenska och engelska samt mediaträning. Den administrativa personalen bör dels kunna delta i nödvändig fort- bildning på sitt område, dels upphandla nödvändig specialist- kompetens som stöd i den dagliga verksamheten. Den nya myndigheten skall bemannas med beaktande av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Vi föreslår att huvuddelen av AI lokaliseras till och att statistikavdelningen förläggs till . Enligt kommittédirektivet ska utredaren överväga och föreslå lämplig lokalisering av institutet. Ett sådant övervägande måste utgå från de uppgifter AI ska utföra och således de krav verk- samheten ställer för att den ska kunna bedrivas med högsta möjliga kompetens och kvalitet. Ett stort flöde av kunskap är av avgörande betydelse. Vid sidan av hög kompetens inom AI, är samverkan och nätverkande med externa aktörer helt centralt för verksamheten. Givet detta så är det nödvändigt att institutets verksamhet lokaliseras till någon storstadsregion. Enligt vår be- dömning så medför en lokalisering till att institutets verksamhet kan bedrivas på bästa möjliga sätt. Nedan följer argumenten för detta val. Enligt kommittédirektivet så ska AI:s verksamhet bedrivas av en ganska liten kärna av tillsvidareanställda analytiker. Denna kärna kommer sedan att kompletteras med experter som knyts till institutet så länge ett visst specifikt projekt pågår. Tillgång till specialistkompetens är således nödvändig för institutets verk- samhet. Enligt vår bedömning så kan med omnejd erbjuda det största rekryteringsunderlaget för AI. AI:s verksamhet ska bidra till tillväxtpolitikens utformning. Det gör att närheten till aktörerna inom den tillväxtpolitiska sfären är centralt. Täta kontakter kommer att vara nödvändiga med framför allt , andra myndigheter och organisationer. Flertalet av dessa samverkansparter är lokalisera- de till . Den kunskap AI söker och utvecklar spänner över ett brett fält – den bredd i kunskapsutbytet som verksamheten kräver finns i . För att säkra kvaliteten i arbetet måste AI också ha en nära samverkan med forskare och andra specialister vid andra professionella miljöer. Flertalet av de för AI centrala miljöerna ligger i med omnejd. Teknisk infrastruktur är ett kraftfullt hjälpmedel vad gäller att utbyta kunskap och det är självfallet av största vikt att AI utnyttjar detta. Men det personliga mötet är utan jämförelse det viktigaste redskapet för att AI ska kunna utveckla och utbyta kunskap av hög kvalitet. Det måste således vara lätt för viktiga samverkanspartner att ta sig till AI. Det måste också vara lätt för AI:s personal att besöka andra kunskapsproducenter, såväl inom som utanför landet. är den plats i landet som utan jämförelse är lättast att nå från olika delar av och utlandet. Vi är också av uppfattningen att AI måste ligga i för att kunna fungera som en arena för kunskaps- utbyte på det tillväxtpolitiska planet. Den extra tidsåtgång som krävs för att ta sig till och från en förort kommer, dels utgöra ett hinder för AI:s personal att delta i externa evenemang, men framförallt kommer det bli svårare att locka externa besökare att delta i AI:s aktiviteter. Därmed försämras kvaliteten i verk- samheten. Vi bedömer vidare att ett innerstadsläge skulle öka AI:s attraktivitet som arbetsplats och därmed underlätta rekry- tering av spetskompetens. Den dubbla lokaliseringen (se nedan) är ett ytterligare skäl för ett innerstadsläge. Gemensamma per- sonal- och projektmöten mellan de båda kontoren är nödvändiga för att verksamheterna ska vara integrerade. Detta skulle för- svåras om AI förläggs i en förort. Kostnadsläget i är högt, både vad gäller lokalhyror och löner. Dessa kostnader är dock väl motiverade givet den vikt en lokalisering till har för att säkra kvaliteten i verk- samheten. En alternativ lokalisering skulle för övrigt innebära högre reskostnader för tillsvidareanställd personal, extern exper- tis och samverkansparter. Det är därför oklart om en lokalisering till i praktiken blir dyrare. Sammanfattningsvis är det vår uppfattning att en lokalisering till är nödvändig för att AI:s verksamhet ska kunna bedrivas med högsta möjliga kompetens och kvalitet. I direktivet anges också att en verksamhet i minst den om- fattning som bedriver ska finnas kvar i . Vi föreslår att statistikavdelningen förläggs till av föl- jande skäl. För det första tror vi att det är viktigt att ett av institutets verksamhetsområden i sin helhet förläggs där; på så vis ges verk- samheten i en tydlig och viktig roll i institutets organisation. Det möjliggör också en tillräckligt stor kritisk massa och en miljö som innehåller både kompetens- och ämnes- mässig spridning bland personalen. Här har vi då valt mellan avdelningen för omvärldsanalys, utvärdering och statistik. Det är vår bedömning att omvärlds- analysen bäst bedrivs i ; där finns den största tätheten av det nätverk som är nödvändigt för att bedriva omvärldsanalys på bästa möjliga sätt. Här är också förutsätt- ningarna bäst för att locka specialister att leda olika projekt vid institutet. En annan anledning, men då enbart av kortsiktig rele- vans, är att i höstpropositionen framgår det att delar av Nuteks analysverksamhet ska integreras i . En loka- lisering utanför skulle i så fall troligtvis leda till att värdefull erfarenhet från den verksamheten går förlorad. När det gäller utvärdering har vi konstaterat att det råder brist på utvär- derarkompetens i ; se avsnitt 1.2. så finns den största tätheten av kompetens på detta område i med omnejd. En förutsättning för att ska kunna bygga upp egen kompetens på detta område är således att locka dessa specialister att medverka i utvärderings- projekt. Dessa måste också lockas, åtminstone delvis, att driva projekt vid institutet, så att institutets tillsvidareanställda per- sonal får möjlighet att lära av de med mer erfarenhet. Tillgången av relevant kompetens på detta område är mycket liten i Öster- sund. Vi bedömer också att det är svårare att locka specialister att driva projekt därifrån. Att lokalisera avdelning för utvärde- ring till , tror vi allvarligt skulle försvåra ambitionen att denna avdelning skall bidra till att arbetet med att sytematiskt utvärdera de tillväxtpolitiska åtgärderna påbörjas, liksom att öka utvärderingskompetensen i landet. Detta har fått oss att föreslå att avdelningen för statistik ska lokaliseras till . Förslaget innebär att statistikansvar flyttas från och därmed vilket kan innebära vissa övergångsproblem. Dock finns viss relevant kom- petens på plats i . I finns också tillgång till personer med erfarenhet av såväl empiri och analys. Därtill är andelen forskarutbildade hög. Sammantaget innebär detta ett mycket bra utgångsläge för att bygga upp en statistikavdelning av hög dignitet. För det andra så måste verksamheten i vara väl integrerad med institutets övriga verksamhet; statistikavdel- ningen är central för verksamheten vid både analys- och utvär- deringsavdelningen. Dessutom föreslås statistikavdelningens personal till stor del av sin tid driva och medverka i projekt vid de andra avdelningarna. För att ytterligare stärka kopplingen internt, bör analytikerna vid statistikavdelningen dessutom ha en tydlig tillhörighet också i någon av enheterna för omvärldsanalys och utvärdering. På så vis tas också den kompetens som finns vid tillvara och integreras i institutets övriga verk- samhet. För det tredje så kommer statistikavdelningen utgöra en viktig källa för både , andra myndigheter, forskare och utredare runt om i landet vad gäller att tillhandahålla och upplysa om relevanta data. Detta gör att verksamheten i Öster- sund blir väl integrerad med institutets nätverk i övriga landet. Vårt förslag på namn är . Vi föreslår följande översättning till engelska policy studies. 7Förordning med instruktion, verksamhetsmål samt ändringar i berörda författningar 1 § nn är ett analysinstitut med en självständig roll och med uppgift att förbättra kunskapsunderlaget för tillväxtpolitiken genom att 1.genomföra policyanalyser av den ekonomiska utveck- lingen, olika tillväxtfaktorer och tillväxtpolitik, regio- nalt, nationellt och internationellt och genom omvärlds- bevakning och omvärldsanalys följa, kritiskt granska och förmedla kunskap om den internationella utveck- lingen 2.initiera, beställa och bedriva utvärdering av närings-, innovations- och regionalpolitiskt motiverad åtgärder, och följa den professionella diskussionen på området i och utomlands 3.tillhandahålla statistik för forskare och utredare och på så vis stimulera forskningen för tillväxtpolitiken rele- vanta områden. 2 § nn svarar för officiell statistik inom det företagsstatistiska området i enligt med vad som föreskrivs i lagen (1992:889) om den officiella statistiken, och i förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken. Institutet ska också i samråd med verk, myndigheter, föreningar och sammanslutningar, som arbetar inom när- liggande områden, verka för att statistiskt material av bety- delse för analysen av den ekonomiska tillväxten samlas in, bearbetas och görs tillgängligt för forskare och utredare. Förordning med instruktion, verksamhetsmål samt ändringar i berörda författningar 3 § nn kan ta uppdrag och ersättningen för dessa kan nn fritt disponera. 4 § Verksförordningen (1995:1322) ska tillämpas på institutet med undantag för 5, 22, 30, 31 och 34–35 §§. 5 § Generaldirektören är chef för institutet. 6 § Utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1995:1322) ska styrelsen besluta i sådana frågor som anges i 19 § samma förordning. 7 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) ska tillämpas på institutet. Enligt direktivet ska vi ...lämna förslag till verksamhetsmål för myndigheten som möjliggör en ändamålsenlig resultatstyrning, uppföljning och utvärdering. Målet för politikområdet 24 Näringsliv ...är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Verksamhetsmålet för AI bör då vara att bidra till detta mål, nämligen genom att förbättra kunskapsunderlaget för tillväxtpolitiken genom omvärldsanalyser, utvärderingar och statis- tikansvar. Vi föreslår följande delmål: Att producera kunskap av relevans för tillväxtpolitiken Att verka för att närings-, innovations och regionalpolitiken utvärderas Att ansvara för att utveckla företagsstatistiken nationellt och internationellt Att stimulera tillväxtpolitiskt relevant forskning genom att öka tillgången till data och samarbetet med forskningsbeviljande organ. SOU 2000:98 Förordning med instruktion, verksamhetsmål samt ändringar i berörda författningar Att skapa arenor och mötesplatser för kunskapsutbyte kring frågor med koppling till tillväxt Att delta i internationellt arbetet som syftar till att utveckla tillväxtpolitiken. Dessa delmål bör sedan kvantifieras på årsbasis med hjälp av ett antal indikatorer. 7.3Ändring i berörda författningar Det är i tre författningar man behöver genomföra förändringar till följd av inrättandet av AI. I sekretessförordningen (1998:657) måste man föra in att AI omfattas av paragraferna två och tre. Vidare måste man i regeringsförordningen (SFS 1996:1515) lägga till AI till de myndigheter som lyder under . Slutligen, om man beslutar att ge AI det beställaransvar som har för delar av företagsstatistiken, ersätta med AI i förordningen om den officiella statistiken (SFS 1994:1108). 7.3.1Sekretessförordningen (1989:657) Den andra paragrafen (2 §) i sekretessordningen är till för att skydda företag från att deras affärshemligheter röjs av myndigheter som bl.a. arbetar med utredningsverksamhet. Detta kan vara tillämpbart på AI. Därför föreslås att AI införas i bilagan där de myndigheter förtecknas där denna bestämmelse är tillämplig. Den tredje paragrafen (3 §) i sekretessförordningen är avsedd att skydda enskilda individer från att myndigheter som gör undersök- ningar röjer uppgifter om deras ekonomiska eller personliga för- hållanden. Detta kan också vara tillämpbart på AI. Därför föreslås att man inför AI i förteckningen över myndigheter som denna paragraf är tillämplig på och vilken typ av undersökningar som AI ska syssla med. Förordning med instruktion, verksamhetsmål samt ändringar i berörda författningar 7.3.2Förordning (1996:1515) med instruktion för I denna förordning finns ett avsnitt där det framgår vilka departe- mentet som respektive myndighet tillhör; myndigheterna är för- tecknade i en bilaga efter vilket departement de sorterar under. AI bör därför införas i förteckningen över de myndigheter som sorte- rar under . Dessa är förtecknade under punkt 11.3, som en bilaga till den tolfte paragrafen (12 §). 7.3.3Förordningen om den officiella statistiken (SFS 1994:1108) I den andra paragrafen (2 §) står att de statistikprodukter som förtecknas i en bilaga är de som utgör den officiella statistiken. I denna bilaga återfinns sedan de olika statistikprodukterna och vilken myndighet som är ansvarig för respektive produkt. I denna förteckning bör AI ersätta för de fyra produkter som är ansvarig för. Enlig kommittéförordningen §§ 14–15 ska kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser genomföras när det är befogat. Vårt förslag saknar dock en direkt koppling till de områden som nämns i dessa paragrafer, varför det inte är meningsfullt att genomföra någon sådan analys. Rent allmänt anser vi dock att , om det ges den inriktning vi föreslår i detta betänkande, väsentligt kan förbättra kunskapsunderlagen för en framsynt till- växtpolitik. På så vis kan politiken få ökad träffsäkerhet och knappa resurser kan komma till bästa möjliga användning. Vår bedömning är att det nya har goda för- utsättningar att bli ett kraftfullt verktyg för en mer framsynt och träffsäker svensk tillväxtpolitik. Därmed kommer AI också ut- göra ett välbehövligt nytillskott till svensk förvaltning. Liknande verksamheter finns visserligen , men inte med den bredd, djup och kompetens som vi föreslagit ovan. A och O för fram- gång är dock att man lyckas integrera verksamhetens olika delar till en väl fungerande helhet. Detta är i mångt och mycket en ledningsfråga. Särskild uppmärksamhet kommer att behöva ägnas de olika betingelser som krävs för att bedriva utvärdering och omvärlds- analys. Det faktum att verksamheten föreslås ha dubbel loka- lisering, och därtill förvalta ett antal utlandskontor, ställer också särskilda krav. Vi vill återigen betona hur viktigt det är att verksamheten i är väl integrerad i institutets övriga verksamhet. Genom att förlägga statistikenheten till Öster- sundskontoret, vars personal ska vara integrerad med institutets två andra avdelningar och vars verksamhet är av stor vikt för de båda andra avdelningarna, så får detta en tydlig och viktig roll med goda förutsättningar att växa i omfång, både vad gäller personal och bredd. Att personal från tre olika organisationer, nämligen , Statt och delar av , ska integreras i verksamheten ställer natur- ligtvis också särskilda krav. I bilaga E redogörs för Sirs verksamhet. Globaliseringen har bidragit till att tyngdpunkten i regionalpolitiken kommit att ligga allt mer på regional utveck- lingspolitik med betoning på begrepp som innovativa regioner, kluster m.m. Denna förskjutning avspeglas också i Sirs verksam- hetsutveckling. Exempelvis gäller detta Sirs forskningsprogram som löper över perioden –2003 och som består av områdena Mänskliga resurser och regional utveckling, Näringsliv och dyna- mik samt Institutionella resurser. Sirs nya profil är anpassad till de utmaningar som tillväxtpolitiken har att möta och ligger också i linje med de programområden som vi föreslagit för omvärlds- analysen vid AI. Det finns därför goda möjligheter för analy- tikerna vid att fortsätta på den inslagna vägen i den nya myndigheten. Vi menar också att projekt med denna profil kan drivas från . Också Statt (se bilaga D) har slagit in på en väg med tydligare koppling till den tillväxtpolitiska agendan. Inom respektive pro- filområde (Liv&Hälsa, Kunskap & Lärande, IT, Innovations- system och Hållbar utveckling) har institutionella och andra vill- kor studerats i syfte att få en bättre förståelse för de samband som styr tillväxten i dynamiska regioner. De globala projekten som studerar samma frågeställningar i olika länder, har också givit visst utrymme för benchmarking. Inom organisationen finns också tillgång till viktiga kontaktnät i utlandet. Som framgår av bilaga F, har Nuteks analysverksamhet också arbetat med underlag för tillväxtpolitikens utformning. Analys- arbetet är ofta systemövergripande och görs från internationell, nationell och regional nivå. Erfarenhet finns från internationellt arbete inom och EU. Exempel på analysområden är Spelreglernas utformning och Humankapitalets sammansättning och användning. Detta arbete ligger uppenbart i linje med AI:s omvärldsanalys. Viss del av analysverksamheten är dock kopplad till Nuteks operativa verksamhet. I vårt direktiv framgår inte att Nuteks analysverksamhet ska integreras i det nya Analysinsti- tutet, vilket däremot är fallet i höstpropositionen. Givet de paralleller som finns mellan AI och delar av Nuteks analysverk- samhet menar vi att detta ger institutet behövlig erfarenhet av politikrelevant analysarbete. Vi vill här betona ett antal andra förhållanden som vi tror kommer att vara helt avgörande för AI:s framgång. En viktig utgångspunkt är att AI ges ett brett mandat och ses som en resurs för stora delar . Som diskuterades i av- snitten 1 och 2 är en väl fungerande dialog en viktig förutsättning för detta. Det handlar dels om att se till att AI:s verksamhet stämmer överens med behov såväl tidsmässig som ämnesmässigt, dels om att få till stånd ett kunskapsutbyte mellan AI och . Analysenheten vid Närings- departementet kommer att vara en central kontakt för AI. Vikten av att uppbyggnaden av denna enhet fortskrider så att mottagarkapaciteten säkras kan inte nog betonas. Självfallet är det också viktigt att AI utvecklar kontaktytor också mot andra departement, liksom till andra delar av . Det är vidare nödvändigt att AI blir en väl integrerad del också i övrig myndighetsstruktur inom den tillväxtpolitiska sfären. Framförallt är det viktigt att en väl fungerande roll- fördelning kan byggas upp mellan AI, den nya FoU-myndig- heten och . Det är viktigt att finna former för ett fungerande kunskapsutbyte organisationer- na emellan, inklusive respektive organisations målgrupp. Inte minst finns ett behov av att samordna kunskapsutbytet med den regionala nivån. Vi har också tidigare betonat vikten av att utlandsstrukturen blir en gemensam resurs för flera aktörer. Frågor såsom gemensamt finansieringsansvar bör lösas innan verksamheten startar . Vi bedömer att det finns goda förutsättningar att komma igång med verksamheten . Som redan nämnts ligger AI:s omvärldsanalysverksamhet i linje med Sirs, Statts och Nuteks verksamhet och kan därför bygga vidare på den kompetens och nätverk som finns upparbetade inom dessa orga- nisationer. Det är dock vår bestämda uppfattning att loka- liseringsfrågan och chefstillsättningen måste lösas för att inte verksamheten i berörda organisationer ska komma till skada, exempelvis genom kompetensflykt. Det gäller inte minst utlandsorganisationen. Om beslutsprocessen drar ut minskar möjligheterna att sätta igång verksamheten från års- skiftet. Dessutom finns stor risk för ökade kostnader i form av förlorade förmånliga kontrakt för lokaler. Vi vill avslutningsvis betona att detta betänkande i alla sina delar är ett förslag. Självfallet måste den person som utses till chef ges största möjliga frihet att tillsammans med personal och andra relevanta aktörer utforma organisation och verksamhet på det sätt som hon eller han bedömer lämpligast. Aghion P & P Howitt (1998) Endogenous Growth Theory. (1999) Att kontrollera staten. Den statliga revisionens roll i den parlamentariska demokratin. Calmfors L & M (red.) (1999) Tillväxt och ekonomisk politik. Direktiv 2000:19 En ny myndighet för analyser, omvärlds- bevakning och utvärderingar Ds 1994:111 Strategiska vägval för att öka värdet av teknisk- vetenskaplig information Ds 1999:75 Statistikens regler Ådahl (2000), Finns det en ny ekonomi och kommer den till ?. Penning- och Valutapolitik 1/2000, Hagén, (2000), Gränsdragningar mot andra organi- sationer, pm, Hagén, (2000), Statistik, Pm, (1999) Utredning om vissa myndig- heter (2000), Is there a New Economy?, First Report on the Proposition 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (1998) European integration and the future of the welfare state. , vol 5, nr 1, s. SOU 1999:96, Statistikreformen – Utvärdering och förslag till utveckling Statt (1999) Att finansiera en förstärkt omvärldsanalysfunktion med STATT som bas. Pm, Teknisk Vetenskapliga Attachéverksamhet, Tabell A1 Budgetunderlag 2001 Utgiftsområde xx, anslag xx Övriga inkomster som disponeras Anslagssparande () 400 Bidrag, finansiella intäkter Tabell A2 Lån i samt räntor och amorte- ringar (inkl. ) Beslutad/föreslagen låneram Ränteantagande för nyupplåning % Finansiering av räntor och amorteringar Utgiftsområde xx, anslag xx Förslag på kreditutrymme på räntekonto Förslag på anslagskreditens storlek Bilaga B Budgeterade kostnader och förslag till bemanning Tabell B1 Budget för Tabell B2 Analysinstitutets (långsiktiga) kostnader för utlands- bevakning Notera: De budgeterade kostnaderna för utlandsstationeringen är Bilaga B Budgeterade kostnader och förslag till bemanning SOU 2000:98 Tabell B3 Preliminära uppbyggnads- och avvecklingskostnader Belopp (tkr) Konsult – teknisk infrastruktur Konsult – Grafisk profil (inkl Nationell databas – uppbyggnad Internationell databas – uppbyggnad Tillfällig personal från bemanningsföretag Gemensamhetssakapande aktiviteter (Kick- Notera: Det är vår uppfattning att uppbyggnadskostnaderna kommer att rymmas inom ramen för den föreslagna budgeten, eftersom delar av verksamheten troligtvis inte kommer att påbörjas från . Vi har därför inte äskat om detta belopp separat. Om det däremot blir nedskärningar i det föreslagna budgetbeloppet, så är det naturligtvis viktigt att man beaktar uppbyggnadskostnaderna separat. Vad gäller eventuella avvecklingskostnader är det svårt att i skrivande stund göra en rimlig prognos för hur stora dessa kan bli. SOU 2000:98 Bilaga B Budgeterade kostnader och förslag till bemanning Tabell B4 Förslag till bemanning Chef och biträdande chef Närings-, innovations och regionalpolitisk Nedan följer förslag till finansiering av verksamheten . Denna är uppdelad på verksamheten i samt det kortsiktiga och långsiktiga behovet av utlandsnärvaro. Tabell C1 Finansiering av verksamhet (exkl. utlandsnärvaro) 1Motsvarar hela anslaget för . 2Motsvarar en tredjedel av anslaget för . 3Detta belopp motsvarar de kostnader har för att fullgöra sitt beställansvar m a p delar av näringsstatistiken (exkl. personal och kringkostnader). 4Dessa bör tas från anslag (anslaget för forskning, utveckling och utbildning). Tabell C2 Finansiering av utlandsstationering och utlandsnär- varo 5 Motsvarar två tredjedelar av anslaget för . Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur Stiftelsen , Statt, är en offentlig stiftelse instiftad av () och .