ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GOB374 · 2001-01-01 00:00:00 — Redogörelse för verksamheten inom () . Regeringens skrivelse 1999/2000:69. Redogörelse för verksamheten inom . Regeringens skrivelse 1999/2000:70. Svensk syn på den fredsfrämjande verksamheten - några huvudlinjer. Beredningsgruppen för fredsfrämjande insatser (BFF). Gemensam promemoria från Utrikes- och Försvarsdepartementen, . Svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo. Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 1998/99:UföU2. Regeringens skrivelse 1999/2000:130. Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 1988/99:UföU1. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Regeringens skrivelse 1999/2000:60. , A., , P., , F., Militära och civila uppgifter vid internationella insatser. Problem och möjligheter vid samverkan och koordinering. Användarrapport, (), 1996. Whole Question of Peacekeeping Operations in all their Aspects. Report of the special Committée on Peacekeeping Operations. United Nations General , 2000. ., Civil-militär samverkan i fredsfrämjande operationer – en omöjlig nödvändighet? En analys av samverkansproblemens orsaker. Vetenskaplig rapport, (), 1998. , P., Civil-militär samverkan på taktisk nivå i fredsfrämjande operationer. Motiv, metoder och förutsättningar. Användarrapport, (), 1998. Europeisk säkerhets- och försvarspolitik (ESDP) – Vägen till Feira. Ministerrådspromemoria, , . Government-NGO Relations in Preventing Violence, Transforming Conflict and Peace. Report from a Conference in , , 4–6, 1997. : Offsetcentral, 1998. , P., Konfliktmönster i 1980-97. MENA- projektet, Delstudie 2. : , 1999. Plesch, D., , J. m.fl., A of Union. Research Report 2000.2. Promemoria om valobservationer. SWEDEHUM – for Democracy and Human Slutrapport från , Sida. Översyn av RIU:s verksamhet. Konsultrapport till Sida. Organisationer i fickformat. : , 1998. Organisationer i fickformat. : , 1999. Organisationer i fickformat. : , 1999. , N., Från sidouppgift till huvuduppgift. Svenska internationella insatser. Försvaret och de internationella insatsernas ökade betydelse. Folk och Försvars skriftserie Försvar i nutid. : Abrahamsons tryckeri AB, 1996. Wängborg, M., () . Världspolitikens dagsfrågor (1995:7). Utrikes- politiska Institutet. : , 1995. Organisationer i fickformat. : , 1996. Nato/Västeuropeiska unionen. Organisationer i fickformat. Utrikes- politiska Institutet. : , 1997. Förfrågningsunderlag från Försvarsmakten, , , Sida, Svenska Röda korset och Forum Syd. Underlag insamlat till , 2000. Utgiftsområde 5 och internationell samverkan, Utgiftsområde 6 Totalförsvar och Utgifts- område 7 Internationellt bistånd. : Gotab, 1999. grundlagar och riksdagsordningen. : Gotab, 1999.
sou · GOB376 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är därför av stor vikt att parterna genom tillgång till register får ett så fullständigt material som möjligt till ledning för bestämmandet av marknadshyra. Detta ökar förutsättningarna för parterna att med hyresnämndens medverkan träffa överenskommelse om skäliga hyresvillkor. Misslyckas parterna får hyresnämnden oftare ett bättre och mer adekvat material vid sin prövning av marknadshyran. Frekvensen att bestämma marknadshyran efter huvudregeln bör då öka, vilket ger större tyngd i yttrandet. Inom Fastighetsägareförbundets och Svensk Handels medlemsområden har det tidigare funnits lokaldataregister i viss utsträckning. finns inom dessa organisationer inga register på förenings- eller förbundsnivå. Hotell- och Restaurangföretagare genomför hyresundersökningar bland sina medlemsföretag för att följa hyresutvecklingen i hotell- och restaurangbranschen. Resultaten används både av hyresgäster och hyresvärdar som faktamaterial vid hyresbedömningar och hyresförhandlingar. Vad som presenteras i undersökningarna är en "genomsnittsanläggning" för varje kategori av hotell och restaurang som finns med i undersökningen. I enskilda fall måste därför uppgifterna kompletteras för att en riktig jämförelse skall kunna göras. Vad som eventuellt skulle kunna vara aktuellt är att för parterna på lokalhyresmarknaden försöka upprätta register som innehåller grunduppgifter såsom lokaltyp, storlek och läge och som är tillgängliga för parter som behöver uppgifter för ett ställningstagande till marknadshyran för en viss lokal. Sådana register skulle sålunda utgöra utgångspunkt vid framtagandet av ett bedömningsunderlag. De ytterligare uppgifter som behövs, framför allt uppgifter om hyran och eventuellt andra villkor, får parterna sedan söka få fram från berörda fastighetsägare och lokalhyresgäster. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter vill dock för egen del understryka att organisationen därmed inte tagit ställning till om det är tekniskt eller ekonomiskt genomförbart att lägga upp lokaldataregister.
sou · GOB378d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Vanligtvis var det små eller medelstora företag som trots ansträngningar inte kunnat erbjuda bra rehabilite- ringsalternativ i sin egen verksamhet utan har vänt sig till grannföretag eller liknande. I vissa fall har företagshälsovården, ibland annan finan- sierad personal fungerat som förmedlande länk. Arbetsgivarringarna är ett sätt att hjälpa varandra i rehabiliteringsarbetet med rehabilitering, arbetsprövning, aktiveringskurser, kompetensutveckling och nya yrkes- karriärer. En intresseförening har bildats med mål att bli ett nationellt nätverk för lokala arbetsgivarringar. finns ett antal arbetsgivar- ringar som är medlemsringar i det nationella (6 ringar), , , , , och . Sex ytterligare ringar uppges vara aktiva företagsringar.
sou · GOB386d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare har man avtal med Sophiahemmet i , Carlan- derska Sjukhemmet i , Läkargruppen i , samt Privathospitalet i . För den högspecialiserade vården i har kontrakt med de 17 i kvalitetshänseende högst rankade sjukhusen. I har även avtal med 170 psykologer vad avser företagets krisför- säkring. Specialistvårdsförsäkringen kan tecknas från 16 till och kostar i intervallet 16 till för att sedan successivt stiga till i åldersintervallet 65 till . Sjukvårdsförsäkringen kan tecknas från 16 till och kostar i inter- vallet 16 till . I intervallet 65 till är pre- miekostnaden . Försäkringen för högspecialiserad vård i . Försäkringen kan teck- nas av privatperson eller arbetsgivare. Barn kan medförsäkras . Försäkringen kan gälla livslångt om den tecknas . I åldersintervallet 1 till är årspremien och är premien . Huruvida det ökande intresset för privata försäkringar kommer att bestå torde sammanhänga med utvecklingen av det privata vårdutbudet och det offentliga sjukvårdssystemets möjligheter att uppfylla patienternas förväntan på vård och omsorg. En återhållen utveckling av den privata sektorn torde vara hämmande för tillväxten av riskförsäkringar för hälso- och sjukvård. Å andra sidan är det sannolikt att ju besvärligare allmänheten upplever att de offentliga möjligheterna till en god vård och omsorg är, desto större blir intresset för privata lösningar. Privata försäkringar kan ses som en pådrivare för att upprätthålla en god ser- vice och hög effektivitet i det offentliga systemet. Vidare torde det finnas en gräns för hur höga egenavgifterna i den offentliga vården kan bli innan en försäkringspremies nivå ses som ac- ceptabel för den enskilde. Även ett förlängt arbetsgivarinträde i samband med anställdas sjuk- dom torde kunna öka intresset för skilda försäkringslösningar inklude- rande vård och läkemedel. Privata försäkringar uttrycker ett ökande intresse från arbetsgivarnas sida för de anställdas hälsa och välbefinnande. Denna utveckling torde det finnas många skäl att följa – för individen, för vården och för sam- hället.
sou · GOB388d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Likaså har man svårt att tänka sig att någon skulle ägna sig åt hetspropaganda som specifikt skulle avse bisexualitet. Med hänsyn härtill och till utformningen av våra direktiv samt - inte minst - till att diskrimineringsutredning har i uppdrag att behandla frågan om användningen av termen sexuell läggning i lag- stiftningen, föreslår vi att bestämmelsen om hets mot folkgrupp nu utvid- gas så att den kommer att omfatta även hets mot grupper av personer på grund av homosexuell läggning. Brottet skall enligt vårt förslag i sådana fall benämnas hets mot homosexuella. Det har påpekats att det i olika religiösa texter - t.ex. i - före- kommer uttalanden som är kränkande för homosexuella. 1986/87:124 s. 37. 1997/98:180 s. 21. Hets mot homosexuella 243 här - liksom när man i övrigt skall pröva om en gärning utgör hets mot folkgrupp - att man måste bedöma uttalandet eller meddelandet i sitt sam- manhang. Den som endast citerar och seriöst diskuterar texter av det an- givna slaget gör sig givetvis inte skyldig till hets mot homosexuella. Om någon däremot använder exempelvis citat ur i syfte att hetsa mot homosexuella, kan denne dock göra sig skyldig till sådant brott. 244 Hets mot homosexuella