sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — 4Begränsad klimatpåverkan – förslag har haft i uppdrag att lägga förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram för att begränsa och reducera utsläppen av koldioxid och övriga växthusgaser som täcks av Kyoto- protokollet, inkluderande upptag av koldioxid i sänkor. ska också föreslå styrmedel för åtgärdsprogrammet som berör samtliga samhällssektorer eller verksamhetsområden. Kommittén har redovisat sina förslag i betänkandet Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). Arbetet har inriktats på att ta fram förslag till styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare har utgångspunkter för arbete varit att åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser inte kan vänta, klimatpolicyn ska omfatta alla politikområden samt präglas av flexibilitet och kostnadseffektivitet. Nedan ges en summering av kommitténs förslag. Vi har valt att utforma redovisningen så att den i huvudsak följer strukturen i övriga målkapitel. Avsnittet om uppföljning av etappmål är dock utarbetat av . fattade beslut (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) med anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har formulerats på följande sätt; Halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med FN:s ramkon- vention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att män- niskans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås Åtgärdsarbetet inriktas på att halten av koldioxid i atmosfären stabilise- ras på en halt lägre än 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser i 144 Begränsad klimatpåverkan – förslag atmosfären inte ökar. Målets uppfyllande är till avgörande del beroende av insatser i alla länder. har tidigare beslutat (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:Jo19, rskr. 1992/93:361.) att utsläppen av koldioxid från fossila källor ska stabiliseras nivå, för att därefter minska. 4.2Klimatkommitténs förslag till mål Koncentrationen i atmosfären av de sex växthusgaserna som specifi- ceras i Kyotoprotokollet bör stabiliseras på ca 550 ppm koldioxid- ekvivalenter. bör i internationella sammanhang verka för detta. Mål på lång sikt för Utsläppen av växthusgaser 2050 bör minska med jämfört med utsläppen , för att därefter minska ytterligare. Utsläppen får inte överstiga 4,0–4,och capita, räknat som koldioxidekvivalenter. Mål på kort sikt för perioden –2012 Utsläppen av växthusgaser för ska som ett medelvärde för vara lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter. Målet omfattar de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s1 definitioner. Åtgärder som vidtas utanför landets gränser ska vara supple mentära. Betydande utsläppsminskningar ska ske inom landets gränser. Utsläppen av växthusgaser i ska vara oförändrade jämfört med 1990-års nivå, räknat som koldioxidekvivalenter, för att därefter minska. Utsläppen för ska normalårskorrigeras enligt svensk metod. Målet omfattar de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner. 1 Intergovernmental Panel on Climate Change. Begränsad klimatpåverkan – förslag 145 Elproduktionen med vindkraft ökas med 3–, utöver det gäl- lande programmet till 2010. 4.3Klimatkommitténs motivering till förslaget anser å ena sidan, att målet att enbart stabilisera kol- dioxid på 550 ppm innebär alltför stora risker, bl.a. mot bakgrund av att de andra växthusgaserna ökar i atmosfären. Kravet att stabilisera halten av övriga växthusgaser på dagens nivå kan å andra sidan innebära orealistiskt stora reduktioner av utsläppen av övriga växthusgaser. Det är därför mer lämpligt att formulera ett samlat mål för samtliga växt- husgaser som omfattas av Kyotoprotokollet. föreslår att miljökvalitetsmålet kvarstår men att innebörden förändras genom att samtliga sex gaser inkluderas. Detta innebär att koldioxidens kon- centration inte ska överstiga ca 500 ppm. Målet innebär att de svenska utsläppen av koldioxid och övriga växthusgaser som omfattas av Kyotoprotokollet inte får överstiga 4,0–4,per capita, räknat i koldioxidekvivalenter, jämfört med dagens nivå på per cirkapita. 4.3.2Mål på lång sikt för Hotet om globala klimatförändringar tvingar oss att tänka i ett tids- perspektiv som inte är vanligt i samhället. Det finns därför ett tydligt behov av att formulera mål för klimatpolitiken . Faktiska effekter av åtgärder som vidtas ger inte full effekt förrän efter ett eller . Internationella överenskommelser om nödvändiga åtgärder är också tidskrävande. Ett 50-årigt perspektiv ter sig därför rimligt. Ett mål på lång sikt ger viktiga signaler om att en omställning måste påbörjas och att det är väsentligt att fundera i termer av rättvisa mellan generationer. 146 Begränsad klimatpåverkan – förslag 4.3.3Mål på kort sikt för perioden –2012 EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet innebär att EU, som är en part i internationella sammanhang, ska minska utsläppen , jäm- fört med nivå –2012. Enligt EU:s börde- fördelning av det gemensamma åtagandet får utsläppen i öka . anser att EU:s interna bördefördelning inte moti- verar att avviker från beslut om att minska utsläppen av växthusgaser. anser därför att inte ska öka sina utsläpp när det globala samarbetet i Kyoto-protokollet inriktas på att i-länderna ska minska utsläppen. bedömer att det finns skäl att formulera ett etappmål . Syftet är att säkerställa att målet –2012 nås. Uppfyl- lelse av etappmålet avgör därmed behovet av vilka ytterligare åtgärder och styrmedel som erfordras för att nå målet för perioden –2012. Bedömningar om måluppfyllelse ska göras på grundval av prognoser som utförs eller 2004. Utsläppssiffran ska nor- malårskorrigeras enligt svensk metod mot bakgrund av att ett enstaka år väljs för att mäta den nationella måluppfyllelsen. 4.3.5Mål för utbyggnad för vindkraft bedömer att utbyggnaden av vindkraft måste prio- riteras och att det är angeläget att omgående påbörja arbetet att undan- röja hinder vad gäller bl.a. lokalisering och tillståndsprövning eftersom denna process är mycket tidskrävande. Halten koldioxid i atmosfären har ökat kraftigt det senaste århundradet och fortsätter i oförändrad takt, även med de begränsningar av utsläp- pen som Kyotoprotokollet till Klimatkonventionen föreskriver2. Den mellanstatliga vetenskapliga panelen om klimatförändringar (IPCC) 2 Enligt protokollet kommer industriländernas sammanlagda utsläpp av växt - husgaser –2012 att minska med års nivå. Begränsad klimatpåverkan – förslag 147 anser att det är denna ökning av koldioxid tillsammans med andra växthusgaser som i betydande utsträckning orsakar att medeltemperatu- ren på jorden ökar. Orsaken till att växthusgaserna ökar beror framför allt på att män- niskorna på jorden i stor utsträckning använder sig av fossila bränslen för transporter, generering av elektricitet och för uppvärmning. Vid förbränning av fossilt bränsle bildas främst koldioxid. Avskogning och förändrad markanvändning är andra orsaker till att halten av växthus- gaser i luften ökar. Även utsläpp av andra gaser bidrar till växthus- effekten. Växthuseffekt, klimatförändringar och global uppvärmning är vanliga uttryck för att beskriva fenomenet. IPCC redovisar en rad observerade förändringar som redan inträffat och menar att dessa kommer att fortsätta och öka i omfattning om inga motåtgärder vidtas. Några av de viktigaste observerade förändringarna är att: ·jordens medeltemperatur har ökat med i genomsnitt 0,3–0,4oC under det senaste halvseklet, ·den totala nederbörden på jorden har ökat, framför allt i varmare trakter, ·havsisens utbredning i har minskat, ·glaciärernas utbredning i bergsområden på norra halvklotet har minskat, ·havens ytvatten blivit varmare, ·världshavens vattenstånd har ökat med 10–. Dessa tecken på en pågående klimatförändring uppfattas kanske inte som dramatiska och särskilt oroväckande av människor i allmänhet, men är å andra sidan bara de första tecknen på en pågående förändring. Det är däremot fortfarande betydligt svårare att avgöra om frekvensen och styrkan av stormar och översvämningar har ändrats under det senaste halvseklet eller ej. Klimatsystemet är trögt genom att effekterna från våra utsläpp är fördröjda. Det vi släpper ut ger effekt på klimatet först inom ett eller och av det vi släpper ut har ca hälften för- svunnit från atmosfären först inom 50–. Det tar också innan motåtgärder för att förhindra en klimatförändring ger resultat. Hotet om globala klimatförändringar tvingar oss att tänka på en betydligt än vad som är vanligt i samhället såväl inom politiken som inom näringslivet. Det finns en inneboende tröghet i alla system. Det går inte att byta energisystem från till en annan. Samhällssystem som har före- gåtts av omfattande infrastrukturinvesteringar t.ex. bebyggelse, indust- rier, vägar och flygplatser har också en lång livslängd. Värdet av de samlade investeringarna som gjorts för att bygga kraftverk, transport- 148 Begränsad klimatpåverkan – förslag system, industrier med mera uppgår till mycket stora belopp. Livsläng- den för många av de gjorda investeringarna kan räknas . Med kapitaltunga investeringar ökar de långsiktiga bindningarna och snabba omställningar blir kostsamma. Det finns därför en risk för att drivkraften blir mindre att utveckla nya energikällor som ersättning till fossila bränslen. Klimatproblemet är till sin karaktär globalt. kan inte ensamt lösa klimatproblemet. Men som en del av EU och en del av världen i övrigt måste bidra med sin beskärda del. Därför måste ta sitt ansvar genom att vidta åtgärder både nationellt och internationellt. Utsläppen av växthusgaser i , enligt Klimatkonventionens definitioner, var koldioxidekvivalenter. Mot- svarande utsläpp var . De samlade utsläppen av växthusgaser har därmed ökat med . Koldioxidutsläppen har ökat med . Utsläppen av metan och lustgas har minskat medan utsläppen av fluorkolväte, perfluorkolväten och svavelhexafluorid bedöms ha ökat . Koldioxidutsläppen utgör av de totala utsläppen av växthusgaser i , räknat som koldioxidekvivalenter. Utsläppen av koldioxid från energisektorn har minskat med . De största källorna till metanutsläpp är jordbruket, främst utsöndring från idisslande boskap, samt från avfallsdeponier. Även vid förbränning bildas metan. Utsläppen av metan utgör i av de totala utsläppen av växthusgaser räknat som koldioxidekvivalenter. Lustgas eller dikväveoxid avgår från jordbruksmark och gödsel samt bildas vid olika förbränningsprocesser och vid tillverkning av handelsgödsel. Lustgas bildas även vid katalytisk rening av bilavgaser. Utsläppen av lustgas utgör av de totala utsläppen av växthusgaser i räknat som koldioxidekvivalenter. De tre övriga gaserna ofullständigt halogenerade fluorkarboner, fluorkarboner och svavelhexafluorid utgör en mindre andel, men de är växande andel av de totala utsläppen. Det pågår ett arbete med att utarbeta metoder för att uppskatta utsläppen av dessa gaser, men de uppskattningar som har gjorts tyder på relativt kraftig ökning av utsläppen av dessa gaser. I tabell 4.1 redovisas utsläppen av de sex växthusgaserna indelat efter utsläppskälla för och . Begränsad klimatpåverkan – förslag 149 Utsläpp av växthusgaser i och 1998, miljoner ton koldioxidekvivalenter. Produktion av el och fjärrvärme, raffinaderier Bebyggelse, service m.m. 75,11) 1) Reviderat till i rapport Källa: , 1999. 4.5Klimatkommitténs beskrivning av nollalternativet och har gjort bedömningar för , s.k. grundscenarier, avseende utsläpp och energi- användning. Grundscenarierna utgår från de av fattade besluten och bedömningar om en utveckling som besluten kan leda till. Scenarierna bör betraktas som möjliga utvecklingsbanor som baseras på antagna förutsättningar. Om vi inte vidtar några ytterligare åtgärder, jämfört med , visar grundscenarierna att utsläppen av växthusgaser i kommer att öka jämfört med . beräknas att utsläppen kommer att uppgå till koldioxidekviva- lenter beroende på förutsättningar och metoder för analyserna. Detta innebär en ökning i ett intervall mellan jämfört med , då utsläppen av växthusgaser var koldioxidekvi- valenter. För att ska minska utsläppen av växthusgaser jämfört med , krävs åtgärder som medför att utsläppen blir lägre än grundscenarierna. 150 Begränsad klimatpåverkan – förslag 4.5.2Hur hanteras problemet ? De styrmedel som staten förfogar över kan indelas i tre kategorier, administrativa styrmedel dvs. regleringar, påbud och förbud, ekonomiska styrmedel samt informativa styrmedel bl.a. forskning och utveckling samt information. Dessa styrmedel har även använts inom klimatpolitiken. Tillämp- ningen av ekonomiska styrmedel, har bidragit till att ökningen av kol- dioxidutsläppen begränsats. har uttagen av skatt och olika typer av stöd varierat avsevärt över tiden. Satsningar på forskning och utveckling har en långsiktig karaktär och det är svårt att uppskatta hittillsvarande effekter av genomförda insatser. 4.6Klimatkommitténs förslag till handlingsalternativ förslag till handlingsprogram består av internationellt arbete samt nationella åtgärder. Handlingsprogrammet består dels av ett baspaket av åtgärder som kan beslutas och till stor del införas omgående och dels av ett tilläggs- paket med åtgärder som ska genomföras längre fram. I stora drag omfattar dessa åtgärder information av olika typer. En sammanställning över vilka åtgärder som ingår i de olika samhällssektorerna finns i bilaga VI. I tilläggspaket finns åtgärder och styrmedel som möjliggör ytterligare utsläppsminskningar utöver baspaketet men som erfordrar ytterligare överväganden. Konstruktionen med att vissa åtgärder finns i ett tilläggspaketet gör det möjligt att senare välja omfattning och kom- bination av dessa åtgärder. 4.6.1Centrala åtgärder i baspaketet ger följande förslag till centrala åtgärder i baspaketet. Det innebär omfattande insatser i hela samhället. En omfattande informationskampanj riktas till allmänheten och samhället i övrigt om växthuseffekten och om möjligheter till medverkan att begränsa klimatpåverkan genom egna åtgärder samt om nöd- vändigheten av skärpta styrmedel. Informationen bör utformas i sam- verkan med myndigheter, näringsliv och fackliga organisationer, kom- muner och frivilligorganisationer. Ett omfattande paket med åtgärder, styrmedel baserat på olika myn- digheters förslag sätts in. Dessa åtgärder är främst olika former av Begränsad klimatpåverkan – förslag 151 energieffektivisering, effektivisering av transporter och bränslebyten. Dessa åtgärder tas också upp i kap. 5 och 6, och naturlig försurning. Åtgärder för begränsa utsläppen av andra växthus- gaser ingår också. Statliga myndigheter upprättar planer inom sina områden för att minska utsläppen av växthusgaser och hushålla med energi. Syftet är att åstadkomma en process som innebär att utreda förutsättningar för åtgärder, lämna förslag till åtgärder, identifiera styrmedel, genomföra åtgärder samt svara för uppföljning av vidtagna åtgärder. Statliga verk- samheter bör även vidta åtgärder som syftar till att minska utsläppen genom t.ex. energieffektiviseringar inom den egna verksamheten samt att i samband med upphandling av fordon, transporttjänster, resor, lokaler och entreprenadarbeten sträva efter att sådana upphandlingar väljs som bidrar till att begränsa utsläppen av växthusgaser. Arbetet med olika former av miljööverenskommelser med närings- livet utvecklas och utvärderas. Utredningar och planering av ytterligare insatser påbörjas för att nuvarande klimatåtgärder ska utvidgas till att omfatta alla samhälls- sektorer och alla växthusgaser enligt Kyotoprotokollet. Svenska förbe- redelser intensifieras för att införa handel med utsläppsrätter för växt- husgaser som utöver EU:s förslag i grönboken3 omfattar även kol- dioxidutsläpp från ytterligare sektorer t.ex. transport- och bebyggelse- sektorerna samt med inriktning att även utsläpp av andra växthusgaser ska inkluderas . Dessa förberedelser bör inkludera möjligheten av ett nationellt system, om EU-systemet visar sig dra ut eller inte blir tillräckligt omfattande. Svenska förberedelser behövs också för genomförandet av övriga flexibla mekanismer enligt Kyoto- protokollet. För planering och ledning av genomförande av den fortsatta natio- nella klimatpolitiken bör samordningen av arbetet på regeringsnivån förstärkas. På myndighetsnivå föreslås att ett klimatråd inrättas. 3 om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska Unionen, KOM(00)87, . 152 Begränsad klimatpåverkan – förslag 4.6.2Centrala frågor i det internationella samarbetet har följande förslag till inriktning av svenska insatser i det fortsatta internationella samarbetet. Under förutsättning att det internationella förhandlingsarbetet löser utestående frågor enligt uppgjort tidsschema kan ratificera Kyotoprotokollet . ska vara pådrivande i det internatio- nella arbetet för att utsläppen av växthusgaser ska minskas till en långsiktigt hållbar nivå. När Kyotoprotokollet träder i kraft förutsätts att handel med utsläppsrätter och övriga flexibla mekanismer enligt Kyotoprotokollet är en del av den globala lösningen av klimatproble met. bör i EU vara pådrivande för att en europeisk handel med utsläppsrätter för växthusgaser ska införas och att länder utanför unio- nen ska kunna ansluta sig till systemet. 4.6.3Centrala åtgärder i tilläggspaketet Åtgärder i tilläggspaket blir aktuella när ytterligare kunskap vunnits om utfallet av baspaketet och när förutsättningarna för de olika styrmedlen klarnat. Utifrån de överväganden som gjorts ovan ger följande förslag till centrala åtgärder i tilläggspaketet. Nedanstående åtgärder ingår i tilläggspaketet ·införande av nedanstående styrmedel var för sig eller i kombination –handel med utsläppsrätter, –ändrad energi- och/eller koldioxidskatt, –övriga flexibla mekanismer enligt Kyotoprotokollet, ·eventuell utvidgning eller ändring av åtgärder som har införts tidigare, ·genomförande av åtgärdsförslag som utarbetats av myndigheterna, ·genomförande av miljööverenskommelser, ·införande av åtgärder för s.k. sänkor enligt Kyotoprotokollet, ·utökad användning av biobränslen och biodrivmedel, ·genomförande av övriga utredningar. Begränsad klimatpåverkan – förslag 153 4.7Klimatkommitténs redovisning av konsekvenser 4.7.1Förändring av offentliga utgifter En intensifiering av klimatarbetet med informationsinsatser, stöd för långsiktiga omställningar och utökat arbete inom myndigheter innebär ökade utgifter för staten. I tabell 4.2 ges en översiktlig redovisning av statsfinansiella utgifter för åren 2001 av de förslag på åtgärder och styrmedel som ingår i baspaketet. Ungefärlig omfattning av direkta statsfinansiella utgifter för åtgärder och styrmedel i baspaketet, . Produktion av el och (främst information) 1) utgifter för vindkraftprogrammet ingår, men fullständiga uppgifter saknas varför statens utgifter kan bli högre. Den summerade kolumnen avser baspaketets totala åtgärder. Flera av dem pågår även –2010. efter 2004 kan kostnaderna förändras, beroende på vilka åtgärder som då väljs. anger alternativa förslag till finansiering av pro- grammet. De är inte inbördes prioriterade av kommittén. En höjning av energiskatt på el med ger en kassamässig för- stärkning av offentlig sektor som 2001 beräknas uppgå till 620 miljoner 154 Begränsad klimatpåverkan – förslag kronor, 2002 till , och 2003 till och till . Den varaktiga effekten blir något lägre. Detta kan träda i kraft förutsatt att det behandlats i budgetpropositionen. För att utsläppen av koldioxid ej ska öka till följd av ökning i den allmänna ekonomiska utvecklingen i samhället bör koldioxidskattens indexering knytas till BNP-utvecklingen. Kopplingen kan göras till BNP på samma sätt som beräkning sker av biståndets procentmål. Vid antagandet att nominell BNP är högre än KPI, bör intäkten öka med . Med annan konstruktion kan beloppen naturligtvis bli något annorlunda. Denna fråga kräver utredning och beroende på dess omfattning kan förändringen ske från och med indexeringen för eller 2003. Differentiering av försäljningsskatt på nya personbilar med hänsyn till utsläpp av koldioxid. Antag ett medelvärde på per ny personbil, det skulle ge en varaktig intäkt för offentlig sektor på ca 1 100 miljoner . Den kassamässiga förstärkningen för offentlig sektor kan beräknas uppgå till och , under förutsättning att förslaget kan träda 2003. Höjs fordonsskatten för alla personbilar inklusive diesel med per personbil, ökar skatteintäkterna med nära . Detta kan träda i kraft . Höjning av fordonsskatten föreslås differentieras efter förbrukning av fossila drivmedel, för bilar som tas i bruk från . (Differentiering kan ej införas för äldre bilar på grund av ett EG-direktiv som gör att man ej kan kräva av biltillverkarna att lämna emissionssiffror för dessa äldre bilar.) Differentiering kräver utredning och kan införas senare än en höjning. Kvarvarande anslag för de lokala investeringsprogrammen överförs till klimatprogrammen (KLIMP) . Kostnader i samband med personskador vid trafikolyckor överförs till den obligatoriska trafikskadeförsäkring så att statens utgifter minskar. Beroende på vilka kostnader som överförs skulle statsbudgeten avlastas med . Åtgärden skulle också främja ett mjukare körsätt, vilket också har påverkan på utsläppen. Möjligheter till EU stöd för åtgärder i strategin bör undersökas. Begränsad klimatpåverkan – förslag 155 Då inga reglerande eller tvingande åtgärder föreslås som direkt påver- kar näringslivet, bedöms inte förslagen få någon direkt negativ påverkan på industrins internationella konkurrenskraft. Då vissa förslag innebär en direkt överföring av medel till industrin, skulle detta istället kunna innebära vissa positiva effekter på industrins konkurrenskraft. Även de förslag om riktade informationsinsatser till industrin om energibesparande åtgärder kan ge positiv inverkan på industrins kon- kurrenskraft i form av lägre energikostnader, om åtgärderna vidtas. Investeringsbidrag för att reducera utsläpp av växthusgaser kan stimu- lera utvecklingen av energieffektiv teknik, vilket kan stärka de energi- intensiva företagens konkurrenskraft. Detta skulle kunna få positiv påverkan på regional balans, eftersom energiintensiv industri ofta ligger utanför storstadsregionerna. En baksida är dock att ett eko- nomiskt stöd till de verksamheter man vill begränsa, dvs. energikrävande produktion, stärker dessa företags relativa konkurrenskraft vilket i viss utsträckning kan motverka den strukturomvandling som är gynnsam ur koldioxidsynpunkt. Resultatet av detta kan istället bli att energiintensiteten i ekonomin ökar. Ett annat problem som bör uppmärksammas med investeringsbidrag är att de kan ge konkurrenssnedvridningar om problemet inte beaktas vid utformningen av bidraget. Exempelvis kan investeringsbidrag inne- bära att befintlig industri gynnas i förhållande till potentiella konkurrenter och därmed fungera som en barriär för nyetableringar. De förslag som har en direkt påverkan på hushållens välfärd och eko- nomi är den föreslagna skärpningen av byggreglerna vid nybyggnation. Detta förslag medför troligtvis, åtminstone i ett inledande skede, högre byggnadskostnader. Skärpningen av reglerna syftar å andra sidan till att minska energiförbrukningen, vilket resulterar i lägre energianvändning. Hur stora dessa effekter blir, och hur hushållens kostnader därmed påverkas, beror på hur reglerna utformas. Det är önskvärt att reglering- arna utformas så generellt som möjligt eftersom detaljerade krav kan leda till oönskade suboptimeringar. Krav på installation av fördelningsmätning riktade mot fastigheter med oljepanna kan innebära en merkostnad för hushåll i dessa fastig- heter, beroende på fastighetsägarens förutsättningar att övervältra kost- nadsökningen på hyresgästerna.