sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de 21 bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 89 Tabell 2.4.4. Andel låginkomsttagare ( familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt 69 78 Finns ej 65 City 46 59 Dalaplan 72 81 29 30 49 61 Holma Finns ej 73 Husie 51 65 61 71 Kroksbäck Finns ej 66 52 62 Lorensborg 52 69 Mellanheden 50 73 67 74 44 57 56 63 Rörsjöstaden 39 60 Segevång 56 71 Slottsstaden 54 54 Sofielund 75 79 Sorgefri 66 73 Samtliga områden 56 64 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är förvisso segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Men denna segmentering varierar i de olika bostadsområdena. Mellanheden och Rörsjöstaden är exempel på segmenterade bostadsområden. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i bostadsområdet 90 Bilaga 1 SOU 2000:33 och i Fridhem.4 Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I , City, Mellanheden, och är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostadsområde erfordras att mellan en fjärdedel och en femtedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. I bostadsområdena Dalaplan och Segevång, med förvisso få delområden, är segregationen i det närmaste obefintlig och antyder att inkomstfördelningen i stort sett är densamma i hela bostadsområdet. 4 Det bör påpekas att variationen i disponibel familjeinkomst är mycket stor i bostadsområdet . SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 91 Tabell 2.4.5. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation 4 ,06 ,29 City 101 ,21 ,26 Sofielund 43 ,14 ,25 Sorgefri 17 ,13 ,25 10 ,17 ,24 34 ,17 ,23 38 ,20 ,22 7 ,17 ,20 76 ,27 ,20 3 ,20 ,16 12 ,09 ,16 Slottsstaden 81 ,16 ,14 Dalaplan 6 ,04 ,11 Husie 4 ,15 ,11 Lorensborg 5 ,12 ,11 Rörsjöstaden 7 ,11 ,11 13 ,09 ,10 Holma 6 ,07 ,10 Kroksbäck 3 ,09 ,09 Mellanheden 5 ,21 ,05 Segevång 3 ,05 ,04 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor både i områden med hög och låg andel invandrare. Däremot är den etniska segregationen förhållandevis låg i de invandrartäta områdena Holma och Kroksbäck. Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. Undantagen är bostadsområdena och Segevång som boende med annat ursprung än värderar högre. Men i värderingen av de 92 Bilaga 1 SOU 2000:33 invandrartäta bostadsområdena Kroksbäck, Holma och är etniskt ursprung ingen diskriminerande faktor. Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Roseng å rd Holma Kroksb ä ck Sofielund Segev å ng M ö llev å ngen Husie Sorgenfri Dalaplan Lorensborg Gr ö ndal Mellanheden Bellevueg å rden R ö rsj ö staden /kvm och å r 800 750 700 650 600 550 500 Annat land 2.4.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. , och Rörsjöstaden som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för , som representerar den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. De äldre och de medelålders värderar å sin sida högre jämfört med de yngre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 93 Bland boende i hyresrätt såväl som i bostadsrätt förekommer de högsta inkomsterna i det bättre läget.5 I övriga lägen är inkomsten relativt lika. Generellt sett är inkomsten högre bland de boende i bostadsrätt än bland dem i hyresrätt. Skillnaden varierar dock mellan olika lägen, så att skillnaden är minst () i det bättre läget och störst () i det sämre läget. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusental) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostadsoch hyresrätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 143 161 147 +12% Medel 111 129 117 +17% Sämre 109 132 116 +21% Alla områden 128 142 132 +11% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +32% +22% +27% Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen är större bland boende i hyresrätt än i bostadsrätt. Skillnaden mellan bästa och sämsta läge uppgår för hyresrätt till , medan motsvarande skillnad för bostadsrätt utgör . 5 För att få en överblick över relationen mellan bostadsområdenas attraktivitet och de boendes inkomster är områdena indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: City, Slottsstaden, , , Rörsjöstaden, och Mellanheden. Läge Medel: , , Dalaplan, Sorgenfri, , och . Läge Sämst:Augustenborg, Segevång, , Sofielund, Kroksbäck, Holma och . 94 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.4.9. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Medelhyran och områdespreferensen överensstämmer väl vad gäller det bästa läget i . Områdespreferensen faller från det bästa till det sämsta läget, medan medelhyran faller . SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 95 2.5 De tillfrågade har fått uttala sig om hur mycket mer eller mindre man är beredd att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i 21 olika bostadsområden. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. Andel individer i de undersökta bostadsområdena fördelad efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyresrätt bostadsrätt 65- år Ej 54 46 24 15 49 12 59 41 6949 97 3 14 15 41 29 83 17 5442 C 81 19 12 25 46 17 86 14 9850 71 28 11 22 39 28 89 11 17241 87 13 21 16 49 13 67 33 8107 Hallonbergen 100 0 24 18 47 11 69 31 4303 Huvudsta 72 28 16 16 45 22 81 19 12502 93 7 19 16 40 25 78 22 15868 60 40 23 18 45 14 71 29 16915 33 67 24 15 46 15 79 21 7931 21 79 27 12 48 13 70 30 6433 58 42 12 19 50 18 89 11 16657 79 21 14 20 50 16 86 14 5945 100 0 35 18 41 6 38 62 14526 72 28 13 20 46 21 88 12 13567 74 26 16 18 51 15 88 12 93981 82 18 35 16 42 7 42 58 16214 65 35 14 18 48 20 89 11 6695 61 39 14 21 50 15 87 13 49209 85 15 16 16 39 29 80 20 5173 59 40 15 19 47 18 86 14 43795 Samtliga områden 70 30 18 18 47 17 81 19 377303 I ovanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. I undersökningen ingår i huvudsak uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framför allt 96 Bilaga 1 SOU 2000:33 inkomstfördelning och befolkningssammansättning i bostadsområdena samt nuvarande medelhyror. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår däremot både boende i hyresrätt och i bostadsrätt. Med avses här, inte bara utan även kommunerna , vilka utgör en gemensam bostadsmarknad. I undersökningen ingår endast boende i hyresrätt och i bostadsrätt. Boende i eventuell äganderätt i respektive bostadsområde redovisas inte i denna undersökning. De flesta områdena domineras av hyresrätt, undantaget är här där det bor ungefär en tredjedel i hyresrätt och två tredjedelar i bostadsrätt. I områden som Centrala , , , och bor det förhållandevis många yngre personer. Det finns många äldre personer i , och på . av de boende i de undersökta bostadsområdena är födda utanför . I och är av invånarna födda utanför . 2.5.1 Områdespreferens De boendes värdering av olika bostadsområden i , uttryckt som områdespreferens, uppvisar stor spridning. I genomsnittsvärdena för varje område döljs stora variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är mindre i de centrala områdena jämfört med övriga bostadsområden. För , och , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för och , som representerar den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre. Hur mycket mindre varierar. Det finns dock områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i områdena och är av de svarande beredda att betala mer än vad de betalar . För ett område som vill däremot betala en lägre hyra än vad de gör. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 97 Tabell 2.5.2. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande 78 21 2 808 70 26 4 789 C. 47 41 12 800 19 49 32 777 64 31 5 792 Hallonbergen 77 20 3 805 Huvudsta 64 30 6 795 72 25 3 789 75 22 3 794 75 22 3 795 73 23 4 810 15 50 35 763 14 50 36 792 83 16 2 803 53 36 12 787 19 48 33 696 82 16 2 808 53 35 12 790 12 50 37 761 67 28 5 791 11 44 45 782 De boende är endast undantagsvis beredda att betala mer för en bostad i andra bostadsområden jämfört med det egna. Resultatet visar också på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 98 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.5.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 804 786 797 774 790 803 793 787 792 792 806 760 789 799 784 693 803 788 759 788 778 Bostadsområde C. Kronor/kvm och 1200 1000 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor spridning i uppfattningen om olika bostadsområden och å andra sidan att av de boende uppger ett intervall på per kvm för en bostad i olika områden. Undantagen är de mest centrala bostadsområdena där intervallet är . Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att för en bostad i eller på betala mer, medan andra är villiga att betala mindre. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar de egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För dem som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden visar ett varierat resultat beroende på bostadsområde. Överlag vill de som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 99 områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidensintervallet (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. Värderingen av olika bostadsområden (uttryckt som hur mycket mer eller mindre man är villig att betala ) för vissa områden samvarierar med uppfattningen om det egna, medan det i andra saknas detta samband. I värderingen av finns ingen signifikant skillnad mellan nöjda och missnöjda/indifferenta. Även gränsar till att vara icke signifikant. I värderingen av övriga områden finner vi dock ett sådant samband. En tentativ slutsats av denna analys är att värderingen av och i viss mån som två mindre attraktiva områden i är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med sitt nuvarande område. De boendes områdespreferens analyseras i nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter de boendes ålder och deras familjeinkomster? Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster. forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. I figurerna nedan relateras områdespreferensen för olika bostadsområden till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, mellan eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig hyra i bostadsområdet ifråga. I det närmaste alla bostadsområden i som ingår i denna undersökning har en medelhyra som är högre än den medelhyra som framkommer av de boendes områdespreferens. Undantagen utgörs av de mest centrala bostadsområdena såsom , , och . Hur olika åldersgrupper värderar bostadsområdena framgår av figuren nedan.2 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 100 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.5.2. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Kalh ä ll H ä sselby V ä llingby Huvudsta R å sunda C. G ä rdet S ö dermalm Ö stermalm Kronor/kvm och å r 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 550 500 450 400 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Nivån varierar framför mellan allt de yngre och de äldre. Så värderar de yngre de mest centrala bostadsområdena högre jämfört med de medelålders och de äldre. De medelålders värderar å sin sida de yttre bostadsområdena , och högre än de båda andra åldersgrupperna. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 101 Figur 2.5.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Kalh ä ll H ä sselby V ä llingby Huvudsta R å sunda C. G ä rdet S ö dermalm Ö stermalm Kronor/kvm och å r 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 De boende med låga inkomster värderar de mest centrala bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga inkomster. I värderingen av övriga bostadsområden är skillnaderna mellan inkomstgrupperna marginella. De med höga och medelhöga inkomster värderar dock och högre än de med låga inkomster. En förklaring till att boende med låga inkomster värderar centrala bostadsområden högre jämfört med övriga inkomstgrupper är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. 3 Inkomstgrupperna låg -118 000, mellan 118 000-191 000, hög 191 000-. 102 Bilaga 1 SOU 2000:33 2.5.2 Nuvarande medelhyra Det finns en hyressättning i som följer den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck för i områdespreferensen. Några undantag är och . Medelhyra fördelad efter bostadsområde. Bostadsområde R å sunda H ä sselby Huvudsta V ä llingby Ö stermalm Kalh ä ll C. S ö dermalm G ä rdet Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Variationen i de boendes områdespreferens följer i viss mån variationen i rådande hyror. Områdespreferensen ligger dock i regel på en lägre nivå. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,60. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 103 Figur 2.5.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Områdespreferens 500 550 600 650 700 750 800 850 900 Medelhyra i hela området 950 900 850 800 750 700 650 600 Huvudsta HagalundRåsunda Centrala 2.5.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön för att bedöma vad som kännetecknar om ett bostadsområde kan anses vra bra eller inte. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att bra kommunikationer i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är säkerhet och trygghet i bostadsområdet, närhet till parker och affärer i bemärkelsen dagligvaruhandel, att miljön i området är trevlig och vacker. Av mindre betydelse är såväl närhet till skola som till motionsanläggningar och lekplatser. Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma. Inte heller kan vi se några större skillnader mellan 104 Bilaga 1 SOU 2000:33 olika åldersgrupper. Emellertid finns det skillnader mellan boende med respektive utan barn. De med barn anser att säkerhet och trygghet är viktigare för ett bra bostadsområde än bra kommunikationer. De anser också att närhet till skola är viktigt. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det kan därför vara intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. 400 500 600 700 800 900 0 5000 10000 15000 20000 25000 A vs tånd Områdespreferens Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum följer en avtagandefunktion. Värdet minskar snabbt nära centrum för att avta allt mindre ju längre från centrum man kommer. En enklare analys av sambanden mellan avstånd och nuvarande medelhyra respektive områdespreferens resulterar i regressionskoefficienter (lutningsvinkeln) för nuvarande medelhyra som uppgår till –0,003 respektive –0,013 för områdespreferensen. Av koefficientens negativa tecken framgår att medelhyra och områdespreferens avtar med ökat avstånd från centrum. Områdespreferensens koefficient är något större än medelhyran, vilket betyder att områdespreferensen avtar i något högre grad med ökat avstånd än vad nuvarande medelhyra gör. Spridningen av områdespreferensen på SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 105 ungefär samma avstånd från centrum tyder på att även andra faktorer är viktiga för att förklara preferensen, såsom t.ex. bra kommunikationer och säkerhet och trygghet i bostadsområdet. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Innebär det att den genomsnittliga inkomsten i sådana bostadsområden också är högre än i mindre attraktiva lägen? Kan även, med det nuvarande sättet att sätta hyror, hushåll med måttlig eller låg inkomst bo i de mest attraktiva bostadsområdena? Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på . Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. 106 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.5.7. Disponibel familjeinkomst (i tusental kronor) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdepreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 100 150 200 250 300 350 Ö s t ermal m V asas t aden Norr m al m K ungs hol m e n Söderm al m tra l a b er g T ra neber g Rås unda H agal u nd Huv uds t a B l ac k eber g Häss elb y V äll ingb y J akobs ber g K al häll H al lonberg e n T e nsta Rinkeb y Disponibel familjeinkomst 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Oavsett områdespreferens är inkomstspridningen stor. Områden med ungefär lika områdespreferens uppvisar stor spännvidd i inkomster. Det gäller framförallt boende i bostadsrätt och i innerstadsdelarna av . Medelhyran varierar i viss grad mellan bostadsområdena i . Områdespreferensen gör det i ännu högre grad. Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Men även inom bostadsrätten är andelen familjer med låg inkomst hög. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 107 Tabell 2.5.3. Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer. Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt Antal Bostadsrätt 10 (7 753) 47 (37 538) 8 (6 120) 36 (29 156) 80 567 Hyresrätt 15 (28 940) 53 (99 590) 8 (15 149) 24 (44 096) 187 775 Totalt 14 (36 693) 51 (137 128) 8 (21 269) 27 (73 252) 268 342 av familjerna i bostadsrätt har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan har en motsvarande inkomst över genomsnittet.