sou · GOB388d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Några gemensamma grunddrag, som redovisas av forskare i såväl som i andra länder, kan dock urskiljas. Med organiserad brottslighet avses enligt rapporten kriminalitet som (i regel) uppfyller följande villkor. 1.Den organiserade brottsligheten skall ha formen av en verksamhet, 2.denna verksamhet skall vara kriminaliserad i sig, 3.den skall ha en fortlöpande (kontinuerlig) karaktär, 4.den skall ha en bestämd inriktning (vilket inte hindrar att den kan vara uppde- lad på olika verksamhetsgrenar), 5.den skall gå att planera och styra framåt i tiden med en relativt hög grad av säkerhet, 6.den skall ha anknytning till fasta lokaler, platser eller områden, 7.den skall omfatta flera personer, Organiserad brottslighet i 59 8.dessa skall vara organiserade i en besluts- och funktionshierarki (personerna har olika makt och fullgör olika uppgifter) där de enskilda individerna i sig är utbytbara och 9.beslut, informationer och kommunikation liksom flödet av pengar, varor och tjänster skall följa vissa på förhand givna mönster. Som exempel på organiserad brottslighet nämns i rapporten organiserad prostitution (koppleri), illegalt spel och vadhållning, olaglig utskänknings- och klubbverksamhet, vissa former av häleri, varu- och narkotikasmugg- ling liksom viss illegal tillverkning av bl.a. sprit och narkotika. Den organiserade brottsligheten bör enligt inte för- växlas med vad som kallas professionell brottslighet. Med det begreppet avser man brottslighet som inte är ett led i en verksamhet av det slag som förutsätts för att man skall tala om organiserad brottslighet, utan brott som begås av traditionella yrkesbrottslingar med vissa färdigheter och vissa sociala kontakter med andra personer med samma bakgrund. Som exempel nämns kassaskåpssprängningar, väpnade rån, bedrägerier och narkoti- kabrott som har karaktären av s.k. seriebrottslighet, dvs. en upprepning av enstaka brottsliga händelser inom en relativt kort tidsrymd. Slutligen sägs i rapporten att den ekonomiska brottsligheten skiljer sig från den organiserade brottsligheten på det sättet att verksamheten i sig inte är kriminaliserad, men utgör själva grunden för ett återkommande inslag av kriminella handlingar. Som exempel på den typen av brottslighet nämns den svarta eller grå handeln med bilar, fastigheter, företag, krediter och arbetskraft. Den skillnad som gjordes i AMOB:s rapport mellan organiserad och eko- nomisk brottslighet återfanns senare i ett betänkande som lämnade (bet. 1980/81:JuU21 s. 6 f.) och som fick betydelse för avgränsningen av det reformarbete mot den ekonomiska brottsligheten som sedan påbörjades. Utskottet beskrev ekonomisk brotts- lighet som brottslighet som först och främst har ekonomisk som direkt motiv. Därutöver skall brottsligheten enligt utskottet för att betrak- tas som ekonomisk brottslighet ha en kontinuerlig karaktär, bedrivas på ett systematiskt sätt och förövas inom ramen för näringsverksamhet som i sig inte är kriminaliserad men som i det enskilda fallet utgör själva grun- den för de kriminella handlingarna. Utskottet skrev vidare: Till den ekonomiska brottsligheten anses inte höra den s.k. organiserade brottsligheten. Med organiserad brottslighet avses i allmänhet sådana brott som vissa grövre narkotikabrott, koppleri i form av organiserad prostitution, organi- 60 Organiserad brottslighet i serad häleriverksamhet och illegalt spel och spritutskänkning i klubbverksam- het. definition av begreppet ekonomisk brottslighet kom att få betydelse för inriktningen av det reformarbete mot den ekonomiska brottsligheten som genomfördes under de närmast följande åren. Nämnas kan att Kommissionen mot ekonomisk brottslighet () avgränsade sitt arbete på ett sätt som nära anslöt till utskottets definition (SOU 1984:15 s. 23 ff) och att det i den s.k. riktlinjepropositionen (prop. 1984/85:32) uttalades att definition i stort sett borde kunna tjäna som vägledning för det fortsatta reformarbetet (s. 5 f). Den avgränsning som gjorde har i olika sammanhang kritiserats för att vara alltför snäv. Kritik har också framförts mot att man försökt skilja ut den ekonomiska brottsligheten från organiserad brottslig- het. pekade i en utvärdering av lagstiftningen mot ekonomisk brottslighet (BRÅ forskning 1988:3 s. 25 f) på att det måste finnas gränsområden där företeelserna sammanfaller; även den organise- rade brottsligheten kan ha intresse av en legal fasad och den ekonomiska brottsligheten karakteriseras ju just av en hög organisationsgrad, vilket gör att företeelserna måste kunna likna varandra till sin natur. Axberger ansåg att det från brottsbekämpningssynpunkt inte kan finnas anledning att dra någon särskilt skarp gräns mellan de båda företeelserna. Frågan om vad som utgör ekonomisk brottslighet behandlades i regering- ens skrivelse till Samlade åtgärder mot den ekonomiska brotts- ligheten (skr. 1994/95:217). Efter att ha redovisat den definition som Jus- titieutskottet formulerade anför regeringen (skrivelsen s. 5 f): Utvecklingen har gått därhän att också andra former av straffbara handlingar kan räknas in i den ekonomiska brottsligheten. En ny definition som kunnat godtas av alla har dock ännu inte formulerats. Klart är att den ekonomiska brottsligheten kan se ut på många olika sätt. Det handlar ofta men inte alltid om brott som begås i näringsverksamhet. And- ra slag av ekonomisk brottslighet kan vara t.ex. olagliga transaktioner med pengar, värdepapper el. dyl. som en person gör utan att vara företagare. På det området förefaller brottsligheten att vara under snabb utveckling. Också olika former av bidragsfusk, särskilt i näringsverksamhet, är av intresse i samman- hanget. Ett nytt inslag är att yrkeskriminella mer än tidigare ger sig på ekonomisk brottslighet som ett av flera sätt att tjäna pengar på brott. I många fall finns Organiserad brottslighet i 61 kopplingar mellan ekonomisk brottslighet och annan kriminalitet, exempelvis narkotikabrottslighet och våldsbrottslighet. Det förekommer också att ett före- tag praktiskt taget uteslutande används som en täckmantel för ekonomisk brottslighet. Här kan man säga att brottet är själva affärsidén. Att man numera anser att gränsen mellan ekonomisk brottslighet och or- ganiserad brottslighet inte är särskilt skarp, framgår vidare av bl.a. den skrivelse till om åtgärder mot organiserad och gränsöverskri- dande brottslighet som regeringen överlämnade till (skr. 1996/97:171). Efter att först ha redovisat den årliga skrivelsen om ekono- misk brottslighet som regeringen lämnar till , förklaras att av- sikten i skrivelsen om organiserad och gränsöverskridande brottslighet är att ta upp åtgärder mot sådan organiserad brottslighet som inte belyses i skrivelsen om ekonomisk brottslighet (s. 4). Vidare konstateras att några helt vattentäta skott mellan ekonomisk och annan organiserad brottslighet inte finns, och att det därför inte kan undvikas att åtgärderna i någon mån går in i varandra (s. 5). Regeringen konstaterar i sin skrivelse (s. 5) att begreppet organiserad brottslighet förekommer i den offentliga debatten om brott och brottsbe- kämpning, men att innebörden inte är särskilt väl definierad. Behovet av en sådan definition bör enligt regeringen emellertid inte överdrivas; dess främsta syfte skulle förmodligen vara att möjliggöra rättvisande statistiska jämförelser mellan olika länder. Avgränsningen mot annan brottslighet görs endast på det sättet att man förklarar att med organiserad brottslighet avses i skrivelsen en mera sofistikerad och systemhotande brottslighet. Som nämndes i inledningen till detta avsnitt, används i de sammanhang då organiserad brottslighet diskuteras ofta begreppet brottsorganisationer. I en (1999:6 Mc-brott) omnämns två ameri- kanska forskare som sammanställt tolv dimensioner, som de menar i varie- rande grad förekommer i de flesta akademiska definitioner av organiserad brottslighet (rapporten s. 24). Enligt forskarna gäller följande. är inte ideologiska. De har ingen politisk agenda, vilket gör det möjligt att skilja en brottsorganisation från olika terroristorganisationer har en organiserad hierarki. har med andra ord en ut- vecklad ordergång Vilket betyder att brottsorganisationen överlever sina individuella medlemmar. Förhållandet att brottsorganisationen uppvisar kon- tinuitet i förhållande till vissa brott (att den fortsätter med en viss kriminell verksamhet över , trots att vissa medlemmar av olika skäl försvinner), brukar anses som ett av de viktigaste kännetecknen 62 Organiserad brottslighet i använder våld eller hot om våld. Detta för att nå de mål man önskar. drabba andra kriminella, offer, vittnen och representanter för myndi gheter har ett medlemskap som ofta är grundat på etnisk tillhörighet, släktband, ras eller begången brottslighet gör profit på illegala aktiviteter. Organisationens själva syfte är att göra profit och detta uppnås med de medel som anses nödvändiga. Om en terroristgrupps syfte återfinns i en politisk agenda, så återfinns den kriminella gruppens i kas- sakistan. Medlen för att nå detta mål är illegala men kan också vara legala. Den legala verksamheten används ofta för att tvätta pengar som erhållits med illegala medel tillhandahåller illegala varor eller tjänster som det finns ett behov av. Det kan handla om att snabbt göra sig av med giftigt avfall eller erbjuda sex, droger, billiga cigarretter, spel osv. försöker genom mutor neutralisera hot från myndigheter och politiker. Det kan handla om att muta polis, åklagare och domare för att undvika lagföring. Mutorna ger den organiserade brottsligheten en viss grad av imm unitet söker en monopolställning. Detta för att maximera profiten. Det kan handla om total kontroll av specifika varor eller tjänster, men också av ett visst terri- torium har en arbetsdelning. Denna är ofta grundad på funktion. En person får ansvar för pengatvätt, en annan för knarkdistribution och en tredje för ko rruption har egna regler. Brott mot dessa straffas med uteslutning eller död De brottsliga aktiviteterna handlar inte om spänningssö- kande, hedonism eller impulsivitet utan om noggrant planerade och sofistike- rade aktiviteter för att uppnå ett profitmål. I internationellt polissamarbete har försök gjorts att definiera organiserad brottslighet. definierar t.ex. fenomenet som systematically prepared and planned committing of serious criminal acts with a view to gain financial profits and power by more than three accomplices united in hierarchy and job divisions ... in which the methods of violence, various ty- pes of intimidations, corruptions, and other influences are used.1 Inom Europeiska unionen används en gemensam arbetsdefinition till stöd för en årlig lägesrapport från medlemsländerna om organiserad brottslig- het. Det är egentligen inte fråga om en definition av organiserad brottslig- het utan snarare om ett operativt klassifikationsinstrument, som skall vara till hjälp i det praktiska samarbetet för att bekämpa kriminalitet inom unionen. Åtminstone sex av följande kännetecken måste enligt den defini- tionen föreligga; bland dem de fyra med nummer 1, 3, 5 och 11, för att 1 Citerad i , vol. 3, no. 3 1997, s. 127. Organiserad brottslighet i 63 brott eller kriminella grupper skall kunna klassificeras som organiserad brottslighet. 1.Samarbete mellan fler än två personer. 2.Egna tilldelade uppgifter åt var och en. 3.Lång eller obegränsad utsträckning i tiden (kriteriet hänför sig till gruppens stabilitet och [potentiella] varaktighet). 4.Någon form av disciplin och kontroll. 5.Misstanke om allvarliga kriminella handlingar. 6.Verksamhet på internationell nivå. 7.Användande av våld eller andra metoder för hot. 8.Användande av kommersiella eller affärsmässiga strukturer. 9.Deltagande i penningtvätt. 10.Otillbörlig påverkan på politik, medier, offentlig förvaltning, rättsliga myn- digheter eller ekonomin. 11.Strävan efter och/eller makt. antog en gemensam åtgärd om att göra deltagande i en kriminell organisation i unionens medlems- stater till ett brott.2 Den innehåller (artikel 1) en definition av vad som i åtgärden skall avses med kriminell organisation. .... en strukturerad sammanslutning, inrättad för en begränsad tid av mer än två personer som handlar i samförstånd för att begå brott som bestraffas med fri- hetsberövande eller en frihetsberövande säkerhetsåtgärd på upp till eller ett strängare straff oavsett om brotten är ett mål i sig själv eller ett me- del att erhålla materiella fördelar och i förekommande fall ett sätt att otillbör- ligt påverka offentliga myndigheters verksamhet. De brott som avses i definitionen finns särskilt förtecknade i Europolkon- ventionen. Medan den tidigare nämnda arbetsdefinitionen av organiserad brotts- lighet (de 11 punkterna) främst har ett operativt syfte, avser man genom definitionen i artikel 1 i den gemensamma åtgärden att göra en mer precis avgränsning av åtgärdens tillämpningsområde. Det är således fråga om en form av legaldefinition av begreppet kriminell organisation. beslutade (resolution 53/111) att tillsätta en öppen arbetsgrupp med uppgift att utarbeta en in- ternationell konvention med åtgärder mot organiserad brottslighet. Enligt ett utkast skall konventionen tillämpas på vissa typer av allvar- lig gränsöverskridande brottslighet som inkluderar en organiserad krimi- nell grupp (artikel 2 bis). Organiserad kriminell grupp definieras enligt förslaget som a structured group of three or more persons, existing for a 2 EGT 98/L 351/01. Åtgärden beskrivs utförligt i kapitel 13. 64 Organiserad brottslighet i period of time and acting in concert with the aim of committing one or more serious crimes or offences established in accordance with this Con- vention, in order to obtain, directly or indirectly, a financial or other mate- rial benefit (artikel 2). De olika delarna av denna definition preciseras sedan ytterligare. Trots de svårigheter som uppenbarligen finns att hitta tillräckligt precisa juridiska definitioner av begreppen organiserad brottslighet och kriminella eller brottsliga organisationer (brottsorganisationer), använder man sig i många länders strafflagstiftning ändå av dessa begrepp (se kap. 14). I de flesta länder tycks det ankomma på domstolarna att närmare precisera vad som skall avses med begreppen, men i några fall har man redan i lagtexten försökt avgränsa tillämpningsområdena. Så har man i t.ex. en bestämmelse i strafflag (278 a § Strafgesetzbuch) om kriminella organisa- tioner angett att det är straffbart att för bilda eller tillhöra en sammanslutning av ett större antal personer som, helt eller del- vis, är inriktad på att begå upprepade och planerade allvarliga straffbara handlingar som särskilt anges i bestämmelsen. Man kan också notera att det i finns ett särskilt straffstadgande för maffialiknande brottslig- het, som också innehåller en relativt utförlig definition av vad som skall avses med en maffialiknande organisation (Codice Penale art 416bis). Utländsk rätt rörande straff för deltagande i brottsliga organisationer be- handlas närmare i kapitel 14. 4.3Förekomsten av organiserad brottslighet i 4.3.1Regeringens skrivelse till om åtgärder mot organiserad och gränsöver- skridande brottslighet överlämnade regeringen en skrivelse till om åtgärder mot organiserad och gränsöverskridande brottslighet (skr. 1996/97:171). I skrivelsen presenteras bl.a. de åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta mot denna typ av brottslighet. I skrivelsen behandlas dock inte åtgärder som avser endast ekonomisk brottslighet. Skälet till detta är att regeringen lämnar en särskild redogörelse till rörande Organiserad brottslighet i 65 Det följande är en sammanställning av vissa delar av regeringens skrivelse. Med organiserad brottslighet avses i skrivelsen till en mera sofistikerad och systemhotande brottslighet. I sin mest avancerade form kan sådan brottslig verksamhet vara så livskraftigt organiserad och hierar- kiskt styrd att den kan ställa sig utanför och hota den legala, stabila och demokratiska ordningen. Enligt regeringens bedömning finns i knappast några organiserade kriminella grupper av det slaget. Det sägs dock att några av de motorcykelklubbar som bedriver brottslig verksamhet och som etablerat sig i , uppfyller ett flertal kriterier på i reell me- ning organiserad brottslighet. Regeringen konstaterar i skrivelsen att organiserad brottslighet inte har något särskilt starkt fäste i , men påpekar att detta inte innebär att är helt befriat från sådan brottslighet. Det förekommer relativt begränsad brottslig verksamhet med internationella kopplingar be- driven av organisationer som har sin bas och sin verksamhet i . Vanligare är enligt regeringen emellertid brottslighet som bedrivs av orga- nisationer som har sin bas utanför . Omfattningen av brottsligheten är dock svårbedömd. I skrivelsen redovisas ett antal exempel på mera typiskt organiserad brottslighet av gränsöverskridande karaktär som förekommer i . Det gäller den grova narkotikabrottsligheten, där organisationerna dock har sin bas framför allt i utlandet och använder som marknad. Vi- dare nämns penningtvätt, som enligt skrivelsen förekommer i både i och utanför bank- och finansväsendet. Penningtvättning uppfattas vara mindre omfattande i än i andra jämförbara länder. Som ytterligare exempel anges den brottsliga verksamhet som bedrivs av motorcykelklubbar som etablerats i och som ingår i internatio- nella nätverk. De mera uppenbara brottsliga yttringarna av klubbarnas verksamhet är grovt våld, främst riktat mot rivaliserande organisationer. Detta våld är ibland mycket välplanerat och hänsynslöst. Det finns enligt regeringen också tecken på att motorcykelklubbarna ägnar sig åt beskyd- dar- och indrivningsverksamhet. Mycket talar, säger man, också för att det förekommer mer eller mindre omfattande narkotikabrottslighet och eko- nomisk brottslighet. Andra typer av organiserad brottslighet som förekommer i och som nämns i skrivelsen till är människosmuggling, handel med stulna fordon samt alkohol- och tobakssmuggling. Gemensamt för dessa olika typer av brott är att de har ökat i omfattning. Medan männi- skosmugglingen till antas vara till stor del styrd av personer som är bosatta i eller i något annat skandinaviskt land, styrs handeln med stulna fordon och alkohol- och tobakssmugglingen främst av krimi- nella organisationer med bas utanför . 66 Organiserad brottslighet i Internationella ekobrottsgruppen överlämnade till chefen för sin rapport ekobrott (Ds 1997:51). Enligt rapporten (s. 187 ff) framträder tre huvudtrender i fråga om den ekonomiska brottsligheten, nämligen ökande internationalisering, ökande datorisering och ökat inslag av organiserad brottslighet. Det sägs att det numera är vanligt att det bakom den gränsöverskridande ekobrottsligheten som berör står nätverk eller tillfälliga grupper av personer med hemvist både i och i andra länder. Det finns, säger man i rapporten (s. 152), sedan århundraden kriminella organisationer på olika håll i världen: maffia, kinesiska triader, etc. Nya organisationer har tillkommit i modern tid, såsom de sydamerikanska nar- kotikakartellerna och, , kriminella strukturer i . Men, konstaterar man, det förekommer också att kvalificerad brottslighet begås inom ramen för en mera tillfällig organisation i form av nätverk eller ad hoc-grupper som bildas för att genomföra ett visst större brott eller för att bedriva en brottslig verksamhet enligt ett visst upplägg . Också dessa mera tillfälliga organisationsformer brukar enligt rapporten räknas in i begreppet organiserad brottslighet, även om en del brukar föredra att i dessa fall tala om brott som är välorganise- rade. Den organiserade brottsligheten i och i andra länder i kan enligt rapporten, något förenklat, sägas karaktäriseras av mera kortlivade nätverk och grupper, snarare än av fast organiserade ligor eller av maffialiknande organisationer (s. 154). Det största hotet när det gäller organiserad brottslighet torde enligt internationella ekobrottsgruppen komma från våra grannländer i Östeuro- pa. Enligt rapporten har den organiserade brottsligheten där kommit att delvis dominera inte bara kriminaliteten utan också det ekonomiska livet och samhällslivet över huvud taget (s. 191). 4.3.3Situationsrapporterna till EU, m.m. Samtliga medlemsstater skall lämna en rapport till EU om organi- serad brottslighet i respektive land. De nationella rapporterna utgör sedan underlag för en gemensam rapport om den organiserade brottslighet som verkar inom och gentemot unionen. Den svenska rapporten utarbetas för regeringens räkning av (). Rapporten i sin kompletta version sänds ut som hemligstämplad. Det är den öppna sam- manfattning som också finns, som utgör underlag för den EU- gemensamma rapporten. Organiserad brottslighet i 67 Vi har tagit del av de fullständiga rapporterna avseende brottslighet under åren 1997-1999.3 I rapporterna avseende såväl som sägs att förändringarna i den svenska organiserade brottslighetens struktur har varit små jämfört med den situation som redovisats föregående år. In- riktningen i dessa båda rapporter har därför främst varit att göra en upp- datering jämfört med föregående år. Vi redovisar i det följande huvudsak- ligen vad som anförts i rapporten för , och lämnar därutöver vissa kompletterande uppgifter som förekommer i rapporterna för åren 1998 respektive 1999. Redovisningen är därutöver kompletterad med vissa upp- gifter hämtade från RKP:s Hotbildsrapport 1997.4 Efter samråd med RKP har vi gjort bedömningen att de uppgifter som vi redovisar här inte är av den arten att de omfattas av sekretess. Enligt rapporten förekommer brottslighet som kan betraktas som organise- rad (i enlighet med de elva kännetecken som redovisats i avsnitt 4.2.3) inom följande brottsområden. Narkotikabrott (inklusive smuggling av dopingmedel och läkemedel) Smuggling av alkohol och tobak Bedrägerier och annan ekonomisk brottslighet Illegal handel med stulna fordon Rån och stölder (inklusive häleri), bl.a. riktade mot åldringar, samt vissa serie- stölder Utpressning (i praktiken ofta olaga hot) Därutöver finns ett antal brottsområden som enligt rapporten inte är till- räckligt väl kartlagda för att det med säkerhet skall gå att uttala sig om i vilken mån de kan betraktas som organiserade. Det gäller t.ex. prostitu- tion, miljöbrott och olagligt hasardspel. I rapporten för har handel med kvinnor (inklusive koppleri) lagts till som ett område inom vilket or- ganiserad brottslighet bedöms förekomma. 3RKP/KUT 1998:25, 1999:15 respektive 2000:9. 4RKP/KUT 1997:12. 68 Organiserad brottslighet i I rapporten påpekas att de angivna brottsområdena inte i sin helhet kan betraktas som den organiserade brottslighetens domäner. När det t.ex. gäller smuggling av såväl narkotika som tobak sker en viss andel av verk- samheten i enskilda individers eller i helt tillfälliga gruppers regi. Ett an- nat exempel är bilstölder, där den organiserade brottsligheten bedöms stå för en andel som generellt sett understiger . Andelen mord och misshandelsfall som har koppling till organiserad brottslighet har inte un- dersökts, men den bedöms vara låg. Den organiserade brottslighetens struktur Det finns i några kriminella grupper som är stabila och slutna till sin struktur och som verkat . Den allra största delen av den svenska kvalificerade kriminella miljön, eller om man så vill, den organi- serade brottsligheten, karaktäriseras dock enligt rapporten av: brottsflöden som är stabila över tiden, så länge de anses tillräckligt lönsamma i förhållande till risken (amfetamin flödar t.ex. in i en relativt jämn ström, även om tillvägagångssätt för insmuggling kan skifta) nätverk mellan kriminella individer som byggs upp långsiktigt och som i termer av allmänna kontakter är stabila över tiden specifika grupperingar som uppstår ur nätverken och organiserar sig för att bedriva brottslighet tillsammans (om vissa grupper t.ex. bryts upp av polis eller tull tar nya vid om marknaden kvarstår och den nödvändiga kompe- inte är för exklusiv)