sou · GOB37d9 · 2001-01-01 00:00:00 — Övergödning: Övergödning i sötvatten är ett lokalt problem, vilket gör det mer lätthanterligt och kontrollerat än försurningen. Övergödnings- tillståndet tycks därför också förbättras på många håll. Alla siffror är hämtade från samma KI-rapporter som ovan. I samband med miljö- målet att halvera närsaltsbelastningen till gjordes en del studier av kostnaderna för detta, vilka ligger till grund för åtgärds- kostnadskalkylen. Med hjälp av de åtgärderna skulle inte all, men en stor del, av den svenska övergödningsproblematiken även i sötvatten försvinna. Övergödning: Beräkningnarna av havsövergödningens effekter baserar sig på samma källor som beräkningarna för försurningen och sötvattensövergödningen.18 Havsövergödningen har nästan stabiliserats tack vare vidtagna åtgärder, men belastningarna behöver halveras framöver för att situationen också ska förbättras. Sämre fiskefångster kan orsakas direkt av övergödningen men även andra faktorer spelar in. Syresättningen av Östersjödjupen med hjälp av inströmmande Nordsjövatten vid stormar och värmeepisoder som styr hur algblomningarna sker är exempel på detta. Övriga havsrelaterade miljöproblem: Ett tunnare ozonskikt ökar UV-strålningen, vilken kan störa planktonproduktionen och därigenom fisket. Giftalger och organiska miljögifter kan också störa fisk- reproduktionen eller göra fisken oätbar. 18 Det bör noteras att den välfärdsförlust som används här kommer från en annan studie (, vilken presenteras i [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9) än de andra välfärdsvärderingarna (från KI:s egen enkät) i sammanställningen. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Korrosion: I och med att korrosionen ovan mark huvudsakligen beror på svavel minskar problemet över tiden i takt med att svavelutsläppen minskar. Välfärdseffekterna är inte undersökta, men i och med att det är byggnadsverk, inklusive kulturskatter som skadas, bör betalnings- viljan ligga relativt högt. Kostnaderna för att minska de svenska svavelutsläppen är låga. Korrosionen under mark, som också styrs av skogsbruket och kvävenedfallet, är inte lika väl utredd, och i marken tilltar snarare än avtar försurningen och därigenom korrosionen.19 Hälsoeffekter av kväveoxider: Halterna av kväveoxider är långsamt på väg ned. Välfärdseffekterna som uppstår p g a att kväveoxider framför allt påverkar människans luftvägar är större än inkomst- bortfallet p.g.a. det personliga lidande och den oro som är förknippad med egen och annans sjukdom/död.20 Den halvering av kväve- oxidutsläppen som har beräknat kostnaderna för skulle hjälpa till att helt eller delvis lösa en rad miljöproblem, t.ex. det marknära ozonet.21 Buller: Kostnaderna för buller orsakas av trafik, mest vägtrafik.22 Trafikmängderna ökar, men medvetenheten om problemen gör att nya trafiklösningar för att minimera bullerstörningar eftersträvas. Miljögifter: Monitor 16 utgiven av diskuterar miljö- giftsproblematiken. Det finns ett fåtal studier som diskuterar ekonomiska effekter, varav de flesta gäller kvicksilver.23 I avsaknad av fler studier anges inga belopp med siffror, bara storleksordningar presenteras. 19 [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Account, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1. 20 En beskrivning av studien bakom siffrorna finns i [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9. 21Naturvårdsverket [1998], Kostnader för att minska utsläpp av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen, Miljöräkenskaper, Rapport 1998:7. 22SOU 1996:16 och SOU 1996:117. 23SOU 1996:117, Expertrapporter från . Bilaga 7 till LU 1999/2000 Strålning: Ökad UV-strålning p.g.a. tunnare ozonskikt har ökat hudcancerfallen, ögonskador förväntas öka och skador på grödor, träd och plankton tros redan existera. Skadorna antas öka med tanke på att ozonskiktet med all säkerhet tunnas ut mer under de närmaste decennierna innan effekterna av freonanvändningsförbudet får genom- slag. Magnetfältsstrålningen vet ingen hur farlig den är. Mobil- telefonernas eventuella farlighet är det senaste diskussionsämnet. Elöverkänslighet har också kommit . ökar också antalet driftstimmar i svenska kärnkraftverk och volymen av radioaktivt avfall som ska lagras . Sannolikheten för en incident som ska medföra ett läckage av radioaktivitet till den omgivande miljön är mycket liten, men skild från noll, och effekterna om något trots allt händer kan bli förödande. Allt detta är mycket svårt att värdera. Biodiversitet: Antalet arter som utrotas ökar, om än i en minskande takt i sedan vi blev medvetna om problemet. Utbredningen och förekomsten (individantalet) av många arter minskar också. Vi har dock satt av markarealer där speciella miljöhänsyn tas, och dessa arealer ökar . Även privata markägare tar i många fall ökad miljöhänsyn vid brukandet. Kostnaderna för att bygga upp en artdatabank och forska om biodiversitet och att betala ut olika miljöstöd, som ges för att trygga förutsättningarna för en bibehållen biodiversitet uppgår till några miljarder kronor . Inkomstbortfallet för en ökad miljöhänsyn i jord- och skogsbruk uppgår också till några miljarder kronor.24 Lättast är väl att se kostnaderna för att bevara biologisk mångfald som en försäkringspremie, utan vilken framtiden blir mycket mera oviss. Ett antal studier som värderar bevarandet av arter i existerar. Även om studierna inte går att addera antas den totala betalningsviljan väl överstiga en miljard kronor.25 Växthuseffekten: Om ett antal decennier kan de svenska klimat- zonerna ha förflyttats p.g.a. den förstärkta växthuseffekten. kan få ett lätt medelhavsaktigt klimat. kan ärva det skånska klimatet och kan få Mälardalsklimat. Regnmängderna tros öka och antalet extrema väderepisoder tros också öka. Jordbruket lär tjäna på att det faller mer nederbörd och att växtsäsongen förlängs. Även skogsbruket gynnas av detta, men svårigheter kan också uppstå i och med att livsförutsättningarna för enskilda träd och hela lokalekosystem kan förändras snabbare än vad 24 Se , A. & Kågeson, P. [1992], Biologisk mångfald i , Miljövårdsberedningen. 25 SOU 1996:117, Expertrapporter från . Bilaga 7 till LU 1999/2000 träden eller biotopernas nyckelarter kan hantera. är dock ett av de länder som på det hela taget kan gynnas av ett varmare klimat vad gäller själva produktiviteten i ekosystemen p.g.a. sitt relativt kalla klimat. De stora kostnaderna kommer med all säkerhet att drabba andra länder; de låglänta, de som redan har varmare klimat än vad som är bra för växtligheten och de som riskerar att drabbas hårt av de mer frekventa väderepisoderna (översvämning, stormar och torkperioder). Redan nu förknippas världshavens uppvärmning som hotar, och i vissa fall dödar korallreven, och ett antal vädernaturkatastrofer, med det allt varmare klimatet. För mer information hänvisas till betänkande.26 De kostnadsuppskattningar som går att göra relaterar till kostnaderna att binda kol i biomassa, de skattesatser som gäller utsläpp av koldioxid eller till modellberäkningar.27 Över/underutnyttjande av naturresurser Virkesstockförändringen har varit positiv . Tillväxten i skogen har planat ut på nära . Avverkningarna har legat runt 70 miljoner kubik, men har stigit marginellt , vilket förklarar att stocken ökade mer än 1997. Alla virkesvolymsmätningar som utförs uttrycks dock som 5-års glidande medelvärden, eftersom det kan bli missvisande att titta på enskilda år. Vilket års prisnivå på rotnettot (priset för att köpa ett träd på rot, från vilket uppdrivningskostnaderna i form av plantering och skötsel ska dras) som ska användas kan också diskuteras. I virkesstocksökningen ingår inte värdet av koldioxidbindningen28. Skogsstatistisk årsbok har stått för data och studie om Skogens gröna guld29 har stått som modell för den gjorda värderingen och prisnivån. Markförsurningen skulle eventuellt kunna ses som att skogsmarks- kapitalet utarmades och bokföras här istället för under posten real- 26SOU 2000:23, Förslag till svensk klimatstrategi. 27Se t.ex. [1999], Miljö och ekonomi - scenarier fram , Bilaga 2 till /2000. 28Som enligt Skånberg heller inte ska räknas in om virkesförrådsökningen räknas med, i och med att de två användningarna i de flesta fall utesluter varandra – antingen har virket ett värde för att det ska användas, eller har inbindningen av kol ett värde i och med att kolet inte ska återföras till kretsloppet. 29Se [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Accounts, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från och , Rapport 1998:1. Bilaga 7 till LU 1999/2000 ekonomiska effekter i skogsekosystem. Detsamma gäller posterna som rör hur jordbruksmark förfars eller förlorar produktionsförmåga. Fiskbestånden: Överfisket är svårt att kvantifiera effekterna av i och med att det också förekommer naturliga variationer i fiskebestånden. I de fall överfiske sänker fångstkvoterna av viktiga fångstfiskar, vilket från tid till annan tycks ha varit fallet med sill, torsk och plattfisk, kan inkomstbortfallet i något eller uppgå till tiotals och i värsta fall även något hundratal miljoner kronor.30 Ändliga resurser:31 Beräkningstekniskt finns det ett flertal möjliga korrigeringar att välja mellan om man inte vill att utvinningen av ändliga resurser ska likställas med annan inkomst i nationalprodukts- sammanhang. Anledningen till att skilja dem åt är att utvinningen sker från de underjordiska reserver av naturresurser som ingår i national- förmögenhetsberäkningarna. Allt eftersom utvinningen sker minskar de fysiska reserverna (om inte nyprospektering gör att nya reserver hittas) och även värdet av reserverna går ned om inte priset ökar på det kvarvarande metallinnehållet i gruvorna. En viss del av extraherings- branschens förädlingsvärde sker därigenom på bekostnad av att nationalförmögenheten minskar. Den del av det i BNP ingående förädlingsvärdet som sker på bekostnad av att nationalförmögenheten går ned borde bokföras som en kapitalöverföring och inte som en inkomst. I nationalräkenskapssystemet utgörs den extraktiva (utvinnings-) industrin av tre ekonomiskt sett någorlunda jämnstora delar: 1) järnmalmsgruvor, 2) andra metallgruvor och 3) övrig mineral- utvinning. Ett flertal konkurrerande metoder om hur ovanstående siffror (och i en del fall en del tilläggsinformation) ska användas i nationalprodukts- måttet existerar. I det nuvarande BNP-måttet ingår förädlingsvärdet (i vilket driftsöverskottet är en del) som en inkomst, och ingen del av det ekonomiska utbytet av resursuttömningen bokförs som en kapital- överföring. 30Konjunkturinstitutet [1998], Svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve samt kostnader för kväveutsläpp, Rapport 1998:9. 31Källor är Geologiska Undersökning (SGU:s) olika PM (Guld 1997:1, Zink 1993-maj, Järnmalm Bergverksstatitsik 1997, Koppar 1994:4, Industrimineral 1992:6, 1998:2) och för kompletterande information . Nationalräkenskapsdata har också använts. Bilaga 7 till LU 1999/2000 Tabell: Genomsnittligt årligt ekonomiskt utbyte av svensk ändlig råvaruutvinning Miljoner kronor, priser Anm: Brytningsvolymerna skiljer sig mycket lite åt, metallpriserna fluktuerar mycket och statistiken är bristfällig varför vi valt att presentera siffrorna som medelvärden för nittiotalet fram . * Då ingen ekonomisk järnmalmsstatistik existerar är siffrorna upp- skattningar utifrån extraheringsvolymer. Järnmalm – den svenska produktionen uppgick till , drygt hälften av toppåren . Saluvärdet var och förädlingsvärdet som mest . Drifts- överskottet uppgick till i genomsnitt åren 1990-1991. saknas ekonomiska data för sektorn. Järnmalm är grunden för stålindustrin, vilken säljer vidare till verk- stadsindustrin och byggnadsindustrin. 2) Icke järnmalmsgruvor Till övriga metallgruvor räknas huvudsakligen koppar, zink, bly, guld och silver. Sektorn var något mindre än järnmalmssektorn mätt i saluvärde (), och hade ett mer fluktuerande förädlingsvärde (som mest , genomsnittligen för åttiotalets senare hälft). Drifts- överskott låg också i genomsnitt på något lägre nivåer än järnmalms- hanteringen (som mest 1989, men 1991 ett minus på ). Gällande alla dessa metaller är den ledande, eller en av de ledande, producenterna i . Koppar – den svenska produktionen uppgick till , vilket är i paritet med toppåren. Det utgör en procent av världs- produktionen. Saluvärdet var ca . Reserverna i uppgår till . I världen tas knappt 10 miljoner Bilaga 7 till LU 1999/2000 ton koppar upp . Användningen i världen närmar sig , vilket möjliggörs av dels lagerhållning, dels återvinning. De kända och ekonomiskt utvinningsbara reserverna i världen uppgår till och de uppskattade reserverna till det dubbla. En fjärdedel av reserverna finns i och i . Om kopparpriset stiger kraftigt kan reserverna skrivas upp till , plus 700 miljoner i noduler på havsbotten. Koppar används främst i elektrisk- och kommunikationteknisk industri, men också i byggsektorn. Zink – den svenska produktionen uppgick till , en nedgång från . Saluvärdet var ca . produktion utgör av världsproduktionen. De största producenterna är och . De kända reserverna i världen räcker med nuvarande produktionstakt. Zink används huvudsakligen för att ytbehandla andra metaller mot korrosion, men ingår också i metallegeringar, som mässing. Bly – den svenska produktionen uppgick till , något lägre än toppnoteringen 1994. Saluvärdet var ca . produktion utgör av världsproduktionen. De största producenterna är och . Med nuvarande brytningstakt räcker reserverna . En ökad återvinning () har dessutom börjat ske, vilket är bra med tanke på ämnets miljöfarlighet. Bly används ofta i legeringar. Guld – den svenska produktionen uppgick till (rekord). Saluvärdet var ca . Den svenska produktionen utgör några promille av världsproduktionen, som domineras av . 20 årsproduktioner (drygt ) var de uppskattade reserverna i världen . Central- bankerna har nästan lika mycket guld i sina lager som finns i gruvorna (reserverna). I privat ägo finns det 1,5 gånger så mycket guld som i gruvorna. Silver – den svenska produktionen uppgick till , några kilo lägre än toppnoteringen 1992. Saluvärdet var ca . produktion utgör av världs- produktionen. De största producenterna är och . De kända reserverna räcker med nuvarande brytningstakt. Det största användningsområdet är fotografisk utrustning. Återvinningen har ökat och är uppe på . Smycken och mynt utgör det näst största Bilaga 7 till LU 1999/2000 Den tredje undergruppen utgörs av övriga , inklusive naturgrus. var denna sektor något större än järnmalms- sektorn vad gäller saluvärde (som mest), förädlingsvärde (1,) och driftsöverskott (). Industrimineral till ett värde av utvinns i . 1991 var värdet . Kvantiteterna är någorlunda konstanta över tiden. Till industrimineral räknas byggnads- material som sand, grus, kross och sten, inklusive cementråvara, kemiska råvaror som svavel, gödningsämnen som fosfor, keramiska och eldfasta material som lera, men även andra slip-, isolerings-, färg- och fyllnadsämnen. I är kalkstensproduktionen störst i volym och värde och produktionen av plattsten av gnejs och granit är den näst största inkomstkällan, trots begränsade produktionsvolymer. Exporten av industrimineral från är liten. importerar industri- för , mestadels salt, kaolitleror, byggnadssten och fosfater. Naturgrus, m.m. – uttaget av grus, sand och krossberg hade sin topp med . Under senare delen av 1990- talet är uttaget hälften av detta. Saluvärdet av de 61,6 miljoner tonen berg- och grusmaterial uppgick till . En stor del av nedgången, åtminstone nivå på , beror på en låg byggaktivitet i samhället. Framför allt är det naturgrusanvändningen som minskar (från av den totala volymen till ). Anledningen är en ökad medvetenheten om att naturgrusresursen är ändlig och att den fyller en funktion som naturlig vattenrenare. Det råder också naturgrusbrist lokalt, vilket gör att man tvingas använda krossberg. Vägbyggandet är den största användaren (). Annat byggande, fyllningsmassor och betong- produktionen står för resten av användningen. Grus- och bergmaterial transporteras huvudsakligen med lastbil och beräknas utgöra uppemot hälften av den biltransporterade godsmängden i . All utvinning av sand från havsbotten är förbjuden i av miljövårds- skäl. Naturgrusuttaget under grundvattennivån har också nästan upphört. Bilaga 7 till LU 1999/2000 OSÄKERHET I MILJÖJUSTERINGS- BERÄKNINGARNA av , () Osäkerheten om vilka priser som det som skadas ska värderas med Olika hög grad av osäkerhet är förknippade med de olika posterna. Speciellt svårt är det att avgöra om markpriser är riktiga, eftersom markförsäljningar är relativt sällsynta, sker i olika storleksposter och, det ofta är en familjemedlem som köper av en annan familjemedlem till ett lämpligt pris. I de fall inga priser på varan ifråga finns och man tvingats använda andra värderingsmetoder blir prisosäkerheten ännu större. Troligtvis är dock alla prisnivåer i stort sett korrekta (dvs. inte mer fel än andra priser i nationalräkenskaperna kan vara av andra skäl).1 Osäkerheten om omfattning av problemet (uncertainty about the size of the stock at risk) Gällande osäkerheten om omfattningen av ett miljöproblem är det mest fråga om osäkerheter om problemets utsträckning i rum (hur stor del av landet som är drabbat eller kommer att drabbas) och tid (hur långdraget det kan bli och med vilken diskonteringsränta effekter långt bort ska göras om till nuvärden). Försurningens omfattning i vatten är känd, men mera osäker i mark. Övergödningen är mer diffus i sin karaktär än försurningen. Fauna (inklusive människan) är mer svårbedömd än flora, i och med att djur flyttar på sig. Det är också en fråga om hur stor del av /faunan/människorna/byggnaderna som påverkas på den plats 1 Se t.ex. [1993], Konjunkturläget, eller [1998], SWEEA, Swedish Economic and Environmental Account, Svenska miljöräkenskaper, En lägesrapport från Konjunkturinstituet och , Rapport 1998:1. Bilaga 7 till LU 1999/2000 där man tror att miljöproblemet slår till. På engelska används uttrycket stock at risk – hur stor den kapitalbas som kan tänkas påverkas är. Det, inklusive en tidsaspekt, är vad omfattningsosäkerheten innefattar. Tidsaspekten faller bort i konsumtionsperspektivet, vilket gör att produktionsperspektivets osäkerhetssiffror blir högre, speciellt vad gäller utdragna svårlösta miljöproblem som försurning och till viss del övergödning. Osäkerheten om effekterna av miljöproblemet Gällande osäkerheten om effekten av miljöproblemen, dvs. hur grava skadorna blir på de varor och tjänster som påverkas blir det ibland riktigt svårt, åtminstone i produktionsperspektivet. Skogsförsurnings- debatten har tagit en vändning sedan vissa fältförsök visat att träden var motståndskraftigare än man trott, vilket gör skogsförändrings- siffran väldigt osäker. Är de nya rönen rätt blir skadorna (mycket) mindre än vad som angetts. Å andra sidan är de presenterade siffrorna konservativa uppskattningar, vilket kan medföra att skadorna också kan bli större. För de andra miljöproblemen, där beräkningar gjorts, vet man någorlunda väl vad effekterna blir. Över/underutnyttjandet av naturresurser Här gäller samma problematik gällande priser som beskrivs ovan i avsnittet om effekterna av miljöpåverkan i ekosystemen. För de ändliga naturresurserna är det volatiliteten i priserna som gör det svårt att bestämma sig pris eller vilket medelvärde som man ska använda sig av. Virkesmätningarna är relativt säkra även om de givetvis sker utifrån stickprov (provytor). Fiskbestånden är däremot omöjliga att direkt studera, vilket gör att man får förlita sig på osäkra indirekta metoder som fångstdata. De långsiktiga effekterna av att bestånden varierar av naturliga skäl eller p.g.a. av överfiske är inte heller lätta att bedöma. Inkomstbortfallen är här mycket osäkra. Osäkerheten existerar redan i konsumtionsperspektivet i och med att forskningen inte vet så mycket om många ämnen. I produktionsperspektivet blir problemen ännu mycket större. Prissättningsosäkerheten är väl den lättaste att hantera utom för växthuseffekten och biodiversiteten som riskerar att slå ut Bilaga 7 till LU 1999/2000 hela ekosystem i den form vi känner dem, och hur värderar man slikt? Omfattningen är också svårbedömd, men allra svårast är kanske att avgöra på vilket sätt de områden som berörs kommer att påverkas (vilken effekten blir). Miljögiftsproblematiken försvåras av att det är fråga om så många ämnen och risken för synergieffekter. Strålningen vet man mycket om från experiment, men man vet inte de långsiktiga effekterna av de strålningsfält som människan själv uppfunnit eller vilka effekter stora doser radioaktivitet skulle få i full frihet. Gällande växthuseffekten råder trots samstämmigheten mellan de flesta forskare gällande den globala utvecklingen, stor osäkerhet om vad som exakt kommer att hända i olika delar av världen samt vilka konsekvenser det kommer att få. Detsamma kan sägas om biodiversiteten. Vi vet i vilka delar av världen utrotningen av arter går fortast, men vilka konsekvenserna blir vet vi mycket mindre om. Beräkningarna är givetvis inte de sanna värdena för vilka kostnader och välfärdsförluster miljöproblemen för med sig. Men siffrorna i tabellerna representerar konservativt framräknade troliga kostnader, för de aspekter som är möjliga att monetärt värdera utifrån befintliga studier gällande de miljöproblem som naturvetenskapen har kunnat beskriva konsekvenserna av någorlunda tydligt Bilaga 7 till LU 1999/2000 Alternativkostnaden för uttömning är värdet av att ha kvar en naturresurs i jordskorpan. Användningskostnad är kostnaden för att minska tillgängligheten av en resurs . Avskogningen innebär omvandling av naturlig skogsmark till annan användning. Betalningsviljestudie är en studie i vilken individer tillfrågas om deras betalningsvilja för en vara eller tjänst som saknar marknadspris. Biodiversitet är ett annat ord för biologisk mångfald. Biologisk mångfald utgörs av livet på jorden i sin helhet och i alla dess former. Ofta talar man om biologisk mångfald på tre olika nivåer; mångfalden på ekosystemnivå, mångfalden av arter, inklu- sive samspelet mellan arter samt genetisk variation inom och mellan enskilda bestånd. Biotop är den yttre värld i vilken ett visst växt- eller djursamhälle hör hemma, och det är biotopens egenskaper som bestämmer vilket samhälle som kommer att finnas där. BOD7 (Biological Oxygen Demand) är ett mått på mängden syre som behövs vid nedbrytning av organiskt material . En hög BOD7-nivå leder till en låg syrehalt i vattnet, vilket kan skada växter och djur. Brukarvärden är de värden som är förknippade med att direkt bruka eller använda en resurs. Bilaga 7 till LU 1999/2000 tillsattes 1983 av och leddes av . Kommissionen lämnade sitt betänkande, Our Common Future, 1987 i vilken strategier för en hållbar utveckling behandlades. CFC är en förkortning av klorfluorkarboner, eller freoner. Liksom vissa andra syntetiska gaser som HCFC och trikloretan, bryter de ned ozonskiktet, vilket medför en kraftig ökning av UV-strålning på jorden. Ämnena har utnyttjats i värmepumpar och kylskåp, som drivgas i sprayförpackningar, vid cellplasttillverkning, vid kemtvätt och som avfettningsmedel. CLRTAP är en förkortning för konventionen för långväga gräns- överskridande luftföroreningar. COD är en förkortning för Chemical Oxygen Demand, dvs. kemiskt syreförbrukande ämnen. Detta är ett mått på den mängd syre som behövs för en fullständig kemisk nedbrytning av organiska substanser i vatten. CV-metoden är vissa betalningsviljestudier som syftar till att utröna människors värdering av t.ex. en miljöförändring. Diskonteringsränta används vid beräkning av framtida kostnader och nyttor till ett nuvärde (värde ) och används vid kostnads- nyttoanalys av t.ex. investeringar. Externa effekter (externaliteter, extern kostnad) är effekter vid sidan av dem som ligger till grund för ett beslut.