sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — 29 Informationen om hur designområdet hanteras i har givits av den Svenska ambassaden i , . 108 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv tens visuella identitet eller om hur årets turistprodukter skall gestaltas. Resultaten från dessa möten publiceras i facktidskrifter. Det finns två modecentra i , i och Taegu. Det satsas stora summor för att Taegu skall bli ett nytt inom modebranschen. Staten avser att bidra med cirka 1,6 miljarder kronor30 för att förverkliga detta mål. Det finns cirka 300 universitet, som har en eller annan form av designutbildning. Cirka 30 000 designer – lika många kvinnor som män – tar examen , tjugo procent av dem inom textilområ- det. (), som lyder under Handels-, industri- och energiministeriet, är den enda stat- ligt stödda designfrämjande myndigheten i . Dess verk- samhet spänner över allt det som kan rubriceras som industri- design. De stora koreanska företagen såsom , , , m.fl. har egna, stora designavdelningar, där av dessa företags designprototyper tas fram. KIDP har även en konsultverksamhet som specialiserat sig på förpackningsdesign. Ambitionerna när det gäller Eko-design har framför allt omfattat förpackningar, där man har försökt att skapa naturvänliga och återanvändbara lösningar. KIDP administrerar en fond, vars syfte är att hjälpa små och medelstora designföretag. Producenten och designföretaget/byrån kontaktar KIDP med en begäran om att få ett bidrag ur fonden för att utveckla en ny design. Efter att KIDP granskat projektet och givit det godkänt, subventionerar KIDP arbets- och projektkostna- 30 I avsnittet om har växlingskursen 0.008 använts. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 109 Det är designföretaget som är mottagare av pengarna. har över 3 000 små och medelstora designföretag fått bidrag ur denna fond. Inga begränsningar finns vad gäller omfattningen av designuppdraget. KIDP kommer att inviga ett nytt internatio- nellt designcenter, som skall kunna ge heltäckande service inom designområdet. Här skall informationsverksamhet bedrivas om design, utbildning, upplysning och andra designfrämjande aktivi- teter. Den koreanska staten satsar för att skapa detta center. KIDP samarbetar dels med Informations- och kommunikations- ministeriet dels med . I det förstnämnda fallet handlar det om att bygga upp en databas för designinformation, i det andra om att skapa arbetstillfällen för arbetslösa designer. Båda dessa program finansieras med statliga medel. Man stöder koreanska designer, som önskar delta på internatio- nella mässor och konferenser, men även på andra sätt. Designerna ges t.ex. möjlighet att presentera sina arbeten i de koreanska paviljongerna på utställningar och mässor runt om i världen. Designer som vill medverka i olika internationella evenemang kan ansöka om medel från KIDP. har tagit på sig värdskapet för några stora designkonferenser, dels en grafisk designkonferens , dels en industridesignkonferens . De stora ekonomiska satsningar som görs i , både när det gäller utbildning av designer och på att tillskapa ett nytt designcenter visar vilken fundamental betydelse som designområ- det anses ha för den ekonomiska tillväxten och internationella konkurrensen. utexamineras många tusen designstudenter . Alla dessa nya designer på den koreanska 110 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv arbetsmarknaden kommer självklart påverka utvecklingen. Man har också erbjudit europeiska designer arbetsmöjligheter i för att kunna ta del av deras kunskaper och kompetens. Ett likartat syfte ligger bakom de stora internationella designkonfe- renser som har arrangerats och planeras i . Intressant i det sammanhanget är att precis som i poängteras den andliga dimensionen hos design. Design för kroppen och själen hette t.ex. den internationella designkonferens som anordnades i . Industridesignens vagga är . Åtminstone var det i detta land som benämningen industrial design och industrial designers först uppstod och det tidiga . Denna lilla krets av industridesigner kom att få en oerhört stor betydelse. Deras förmåga att förvandla industrins produkter till estetiskt attraktiva konsumentvaror bidrog till uppmärksamheten. Det var i som designyrkesrollen fick sin identitet. De personer som i valde detta yrke hade ofta denna första generation av ame- rikanska designer som sina förebilder. Strömlinjeformen som de amerikanska industridesignerna lanserade spred sig snabbt som en löpeld till och i . Med hjälp av detta formspråk förvandlades apparater och fordon till skenbart smidiga, snabba och lätta maskiner och fortskaffningsmedel. I finns av naturliga orsaker ingen statlig designpolitik, inte heller några statligt stödda designorganisationer eller design- museer. Men det finns en rad intressanta designverksamheter: museer, utbildningar, institutioner, designpriser. Det stora ID-pri- set som delas ut är en av de främsta designutmärkelserna i världen. Från svensk sida kan man glädja sig åt att tilldelades två svenska företag detta pris, Baby och . Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 111 När det gäller museernas insatser för att fördjupa och stärka form- och designområdet gav jag i mitt första delbetänkande Mötesplats för form och design några exempel på detta.31 Eftersom den svenska staten bestämt sig för att vara förebildlig kan det kanske vara motiverat att nämna hur presidentparet främjat det amerikanska samtida konsthantverket. utnämndes till amerikanskt konsthantverksår i . En unik Vita Huset-kollektion av amerikanskt konsthantverk med ett sjuttiotal objekt sattes samman och placerades ut i Vita Huset. Samlingen har också visats på utställningar och dokumenterats i en bok. Den amerikanska utrikesministern har stött konsthantverket på ett originellt sätt. En rad internationellt framstående och nyskapande smyckesmeder fick skapa var sin brosch till henne. Broscherna har olika teman och anspelar på roll som utrikesminister, och genom dem kommunicerar hon med omgivningen. En observant förhandlare eller medaktör, som förstår att tolka bildspråket, kan genom dessa broscher få en del användbar information. En verksamhet som fått stor uppmärksamhet och som redan blivit ett begrepp internationellt är Material ConneXion, ett unikt materialbibiotek som initierats av den ameri- kanske industridesignern . Hans idé var att knyta kontakt med alla de företag, producenter – även militärindustrin – och forskningslaboratorier, runt om i världen, som ägnar sig åt att utveckla nya avancerade material. Exempel på dessa material, med information om deras egenskaper och tillämpningar, finns nu i detta bibliotek, tillgängliga för industridesigner, arkitekter, företag och andra att ta del av. Material ConneXion har ett nätverk över hela världen, dels av betalande medlemmar, dels av företag som kontinuerligt skickar exempel på nya materialuppfinningar. 31 Se SOU 1999:123 Mötesplats för form och design, s. 58, 60–62. 112 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv I allt fler länder inser man vikten av att stödja design, både som ett medel att främja ekonomi och för att profilera sig. Ett lands design har blivit ett mått på kreativitet och utveckling. En intressant arki- tektur, väl utformade offentliga miljöer, intelligent designade ting och en estetisk omsorg om detaljer avspeglar de värderingar och ambitioner som präglar landet i fråga. Hur man förhåller sig till etik, ekologi och estetik och hur man tar hand om talang och begåvning påverkar omvärldens intresse. I vissa länder koncentreras de statliga designanslagen till forskning, utbildningsväsende och teknikutveckling (gäller fram- för allt ). Stöd kan också ges direkt till designer och konst- hantverkare för att dessa skall kunna upprätthålla sina yrken (som t.ex. i ). I somliga länder är den regionala företags- strukturen och de lokala, specifika råvarutillgångarna utgångs- punkten för hur statliga anslag fördelas, t.ex. för att bygga upp och profilera designutbildningar samt -institut (som t.ex. i och delvis ). Designutbildningarna och -instituten blir i dessa fall specialiserade på de regionala behoven. Stöd kan också ges så att den design och det som tillverkas i landet presenteras i internationella sammanhang med hjälp av publikationer och vandringsutställningar (som t.ex. i Storbritan- nien och ). Det kan innebära att man bygger upp vis- ningsställen (som och ) och hjälper företag och designer att marknadsföra sig på ett professionellt sätt på mässor och i olika internationella utställningssammanhang (som bland andra , och ). Alla dessa nämnda insatser kan göras mer eller mindre effektiva. I och har designstudier och -forskning om hur produkter kan göras mer ekologiskt försvarbara priorite- rats. Men insikten om hur viktiga dessa kunskaper är sprider sig. Ett trettiotal länder i världen använder nu någon typ av eco-märk- ning av produkter. Hur man väljer att främja designutvecklingen i ett land, vilka mål som är de viktiga, vilka grupper som anses nödvändiga att Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 113 påverka skiljer sig delvis från land till land och hänger samman med traditioner, värderingar och landets kultur. Några av de länder som jag redogjort för ovan har blivit framgångsrika i design. Andra har ambitionen att uppnå framgång. En lika viktig fråga är hur man lyckas upprätthålla framgångarna och attraktionskraften gentemot omvärlden. För att göra detta krävs profilering, ett genomtänkt nätverk av designinstitutioner, en uthållig strategi samt aktörer – formgivare och producenter – som förmår att vitali- sera området. Om stat och samhälle också delar övertygelsen om vikten av god design blir förutsättningarna för att lyckas ännu bättre. 4De statliga insatsernas inriktning och omfattning I mitt uppdrag ingår att kartlägga och analysera de resultat som uppnåtts genom det befintliga statliga åtagandet på form- givnings- och designområdet.1 Dessutom skall ändamålsenlig- heten i det statliga åtagandet analyseras med utgångspunkt i de mål som antagits av . I detta kapitel skall jag därför redogöra för de statliga målen inom form- och designområdet samt visa på inriktningen och omfattningen av de statliga insatserna. Kapitlet fokuserar i första på vad som görs snarare än på områdets aktörer. En sådan disposition tjänar bättre syftet att analysera och se över ändamålsenligheten i det befintliga statliga stödet. 4.1De statliga målen inom form- och designområdet En hög kvalitet på vår omgivning ur funktionell, teknisk, ekolo- gisk, estetisk och social synvinkel är ytterst en välfärdsfråga, vil- ket är en orsak till att det bör finnas ett statligt åtagande på form- givnings- och designområdet. 1 Dir. 1999:9 Statens insatser för formgivning och design. 116 De statliga insatsernas inriktning och omfattning Det andra skälet till ett statligt åtagande är att goda form- givnings- och designprestationer har betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Hög kvalitet vad gäller funktion, material, ekologi, estetik, etc. innebär sammantaget ett mer ekonomiskt resursut- nyttjande i samhället. En tydlig och genomtänkt designidentitet är dessutom ett viktigt konkurrensmedel – både nationellt och inter- nationellt. Formgivning och design kan därmed bidra till eko- nomisk tillväxt.2 Regeringen har, utifrån att formgivning och design är en viktig välfärds- och tillväxtfråga, i proposition 1997/98:117 Handlings- program för arkitektur, formgivning och design formulerat sex övergripande mål för statens åtagande. Vidare har man i proposi- tionen angivit ett antal insatsområden som man vill prioritera med syfte att nå de övergripande målen. Propositionens innehåll har antagits av riksdagen.3 För att göra en avgränsning – och för att tydliggöra form- och designområdet – har jag exkluderat arkitekturområdet från de sex målformuleringarna. 1.Formgivning och design skall ges goda förutsättningar för sin utveckling. 2.Kvalitet och skönhet skall inte underställas kortsiktiga ekono- miska lösningar. 3.Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas tillvara och förstärkas. 4.Intresset för hög kvalitet inom formgivning och design skall stärkas och breddas. 5.Den offentliga sektorn skall förebildligt hantera kvalitetsfrågor i sin upphandling. 6.Svensk formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. 2Se exempelvis prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd. 1997/98:225. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 117 Nedan följer en kort beskrivning av vad som avses med respektive mål.4 1.Formgivning och design skall ges goda förutsättningar för sin utveckling. Detta mål handlar i stor utsträckning om regelverkets utform- ning och tillämpning. Lagstiftning och föreskrifter måste bidra till en gestaltning av vår omgivning som dels tillgodoser ekolo- giska, ergonomisk, estetiska, sociala, m.fl., krav, dels garan- terar rätten för formgivaren och designern till sin idé och pro- dukt. 2.Kvalitet och skönhet skall inte underställas kortsiktiga ekono- miska lösningar. När kortsiktiga ekonomiska aspekter sätts i främsta rummet riskerar vi att få miljöer och föremål med låg brukbarhet och begränsad livslängd. Formgivning och design kan därför ha betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling i samhället. En sådan ställer krav på hushållning med naturresurser i pro- duktionen och långsiktig användbarhet. Formgivare och designer har i sin utbildning tränats i att ta hänsyn till de aspekter som är nödvändiga för att bidra till en långsiktigt håll- bar utveckling. 3.Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas tillvara och förstärkas. Att ta tillvara kulturhistoriska värden innebär att man bemödar sig om att förstå, respektera och förhålla sig till de ursprungliga intentionerna vid rumslösningar, färgsättning, möbelval och att man anstränger sig att bevara viktiga och tidstypiska drag i en byggnad. Att förstärka de estetiska värdena i en miljö kan innebära att antingen göra miljön så sinnligt rik att den ger stimulans genom t.ex. ljusets spel, spännande detaljer, mate- rialval och -kombinationer, vackra proportioner, intressanta, 4 Baseras på prop. 1997/98:117 Handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design. 118 De statliga insatsernas inriktning och omfattning oväntade arkitektoniska lösningar. Sådana byggnader och inredningar har större möjlighet att klara olika tiders estetiska värderingar. Med bättre insikter och kunskaper om det som karaktäriserar olika formspråk och hur man valt material vid skilda tillfällen, kan man undgå många av de misstag som gjorts och fortfarande görs i våra gemensamma miljöer. Kultur- historiska och estetiska värden kan vara förenliga, men behöver inte vara det. Synen på vad som är estetiskt tilltalande varierar över tiden. Det är ibland svårt att uppskatta de estetiska uttryck som man just har lämnat bakom sig. Det har t.ex. lett till att respekten för närhistorien ofta är långt sämre än för det som är äldre.5 4.Intresset för hög kvalitet inom formgivning och design skall stärkas och breddas. Kunskap om formgivningens och designens innehåll och bety- delse är en förutsättning för en positiv utveckling inom form- givnings- och designområdet. Det är viktigt att denna kunskap finns bland såväl allmänheten, tillverkare som professionella formgivare och designer. Finns dessa kunskaper om och intres- set för formgivning och design endast i vissa yrkeskategorier och delar av samhället, kommer statens insatser endast leda till marginella effekter. Ett brett intresse bidrar till en ökad efter- frågan på god formgivning och design. 5 var de estetiska företrädarna – arkitekterna och form- givarna – speciellt kritiska mot sekelskiftets jugendstil. Många jugend- byggnader och -inredningar rensades på sin ornamentik. växte åter ett intresse fram för just jugendtidens organiska form- och mönstervärld. Man var däremot mindre attraherad av 1950-talets nymodernism, något som i sin tur emellertid fick en renässans bland unga arkitekter och formgivare . Dessa hade däremot mycket lite till övers för 1970-talets estetiska synsätt. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 119 Den offentliga sektorn skall förebildligt hantera kvalitetsfrågor i sin upphandling. Det goda föredömet är fundamentalt på ett område som form- givning och design. Hur staten agerar och prioriterar i sin upp- handling av inredningar, varor och tjänster har stor betydelse för hur form- och designpolitiken uppfattas. Därför skall kva- litetsaspekten vara levande och högt prioriterad i den offentliga sektorns upphandling. 6.Svensk formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Svensk formgivning och design har historiskt sett tagit intryck från omvärlden – och sällan uppstår god formgivning och design utan sådana intryck. En levande nationell kultur utvecklas kontinuerligt om man öppet tar till sig utländska erfa- renheter och experiment. Att se den egna formgivningen och designen i ljuset av vad som görs i andra länder ger ovärderliga insikter om begränsningar och möjligheter. 4.2Vad gör staten för att nå målen och vilka är de ekonomiska ramarna? I detta avsnitt har jag för avsikt att visa de olika medel staten använder för att nå de övergripande målen. Genom immaterial- rätten6 skapar staten förutsättningar för att utövare inom formgiv- nings- och designområdet garanteras rätten till sina prestationer. Detta är fundamentalt, då övriga insatser annars skulle vara verkningslösa. 6 Se bilaga 2. 120 De statliga insatsernas inriktning och omfattning Utöver rättsskyddet har staten velat stimulera åtgärder inom ett antal områden. Områdesindelningen är utredningens egen, men baseras i första hand på vad som finns angivet i Handlingspro- gram för arkitektur, formgivning och design.7 Jag har gjort föl- jande indelning av insatserna: skapande och tillhandahållande av god utbildning föredömligt behandlande av kvalitetsfrågor i offentligt inre- dande och upphandlande stimulans till svenskt internationellt deltagande ekonomiskt stöd till vissa utövare. Utbildningsväsendet fyller en betydelsefull funktion. En funge- rande och kvalitativ utbildning är en förutsättning för att alla de mål som staten har formulerat för form- och designområdet skall kunna uppfyllas. Form- och designutbildningen har en stor geografisk spridning och finns på ett betydande antal högskole- orter. Dessutom ges den allt större utrymme inom framförallt gymnasieskolan. Utbildningen står inför utmaningar. Det handlar om att få till stånd en bred forskning, utveckla relationen till andra utbildningsområden som ekonomi och naturvetenskap, samt att när antalet utbildningsplatser ökar säkerställa kvaliteten i undervisningen. Viktiga statliga aktörer inom utbildningsområdet är de olika designskolorna och övriga universitet och högskolor, samt centrala myndigheter som och . Till viss del verkar även Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) och Föreningen inom detta område. Ett annat betydelsefullt insatsområde är den offentliga upp- handlingen. Statens upphandling motsvarar av BNP och därmed har staten goda möjligheter att påverka utbu- det på marknaden. Genom att prioritera kvalitet och skönhet framför kortsiktiga ekonomiska lösningar kan staten medverka till att svenska produkter kommer att präglas av hög kvalitet och att 1997/98:117 Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. De statliga insatsernas inriktning och omfattning 121 intresset för formgivning och design stärks och breddas. Den offentliga upphandlingen måste emellertid utvecklas. I alltför hög grad sker upphandlingen utan tillräcklig kompetens. Man saknar i flera fall både kunskap om regler och förmåga att formulera de kravspecifikationer som är en förutsättning för att beakta form och designaspekter i upphandlingen. har emellertid åtgärder vidtagits för att utveckla den offentliga upphandlingen. Viktiga insatser inom detta område är inte minst den upphandling som görs vid varje statlig myndighet – i synnerhet vid de myndigheter som sluter ramavtal för hela statsförvaltningen. Även riktade insatser, som det särskilda upp- draget till Föreningen att höja myndigheternas kom- petens i detta avseende, är viktiga. Dit kan också räknas inrättan- det av Delegationen för ekologisk upphandling samt de lokala investeringsprogrammen för ekologiskt hållbar utveckling. Ett brett insatsområde är skapandet av olika former av möten. Genom möten kan målen nås om att formgivning och design skall ges förutsättningar för en positiv utveckling och att intresset för formgivning och design skall öka. Mötesplatser måste dock utvecklas. Det saknas t.ex. en central statlig institution som håller samman form- och designområdet genom sådant som råd- givning, information, kunskap, kompetens, arkiv, utställningar och idédebatt. Även mötet mellan designen och näringslivet är delvis outvecklat; både vad gäller organisation och finansiering. Viktiga aktörer är som förmedlar bidrag till bland andra Föreningen , Form/Design Center, konsthantverksko- operativen och museerna samt , som framförallt förmedlar bidrag till SVID. har uttryckt en ambition om att svensk form och design skall utvecklas i internationellt samarbete. Det behövs emellertid en tydlig strategi för hur detta skall komma till stånd. Insatser görs, men de är dåligt koordinerade och kopplingen är svag mellan det ekonomiska stöd som utgår och det som skall uppnås. Viktiga aktörer är och Föreningen . Till statens satsningar hör dessutom att dela ut bidrag och sti- pendier till både organisationer och individer. 122 De statliga insatsernas inriktning och omfattning stöd är inte kopplat till vissa uppdrag, utan disponeras relativt fritt inom vissa ramar. Stödet riktar sig främst till verksamma inom konsthantverksområdet. Form- och designområdet är splittrat både sett till dess karaktär och sett till antalet inblandade organisationer. I tabell 4.1 finns en sammanställning av det statliga anslagens storlek och vem som gör vad. Det har inte varit möjligt att härleda hur stora resurser respektive organisation avsätter till respektive insatsområde. Jag har valt att presentera uppgifter, då detta möjlig- gör jämförelser mellan anslagens storlek, bedriven verksamhet och faktiskt utfall. vill jag framhålla att det föreligger mycket små skillnader mellan storleken på anslagen för och år 2000.8 8 SVID har inte längre tillgång till medel från i form av designcheckar. Detta motsvarar ett bortfall på . Verksamhetsbidraget till Föreningen har höjts med . De statliga insatsernas inriktning och omfattning 123 Källa: egen sammanställning 9Uppgifterna om , Framtidens kultur, Bildkonstnärs- fonden och museerna baseras på uppskattningar från respektive organisation. 10Delvis osäker p.g.a. en skattning av kostnaden för ingenjörsutbildningar med inslag av designkunskap. 124 De statliga insatsernas inriktning och omfattning Jag har strävat efter att redovisa det totala ekonomiska statliga åtagandet på form- och designområdet. Området är emellertid inte självklart avgränsat, vilket t.ex. har kommit till uttryck i de olika organisationernas svar på utredningens enkät. I flera fall har det varit svårt för organisationerna att särskilja just form- och design- verksamhet från övrig verksamhet. Det gäller framförallt musei- och utställningsverksamheten. Jag uppskattar emellertid att staten, inklusive ersättning till museerna, avsätter cirka 70 miljoner kro- nor till form- och designinsatser. Till detta skall läggas utgifterna för olika slag av form- och designutbildningar motsvarande . 4.2.1Tre statliga myndigheters koppling till form- och designområdet Innan jag går in i detalj på de ovan nämnda områdena har jag velat kort presentera tre statliga aktörer som trots sina olika verksam- hetsinriktningar har det gemensamt att de förmedlar betydande delar av de statliga anslagen inom form- och designområdet. Det gäller , och frågor. – såddfinansiering och stiftare av SVID ()11 är central näringspolitisk myndighet med uppgift att stimulera näringslivets utveckling i hela landet.