sou · GOB328d1 · 2001-01-01 00:00:00 — -Prognosberäkningar visar att med minskar gruppen i befolk- ningen utan treårig gymnasienivå i åldern 25–från knappt 2 miljoner till 1,6 miljoner . Med en framtida volym på vuxenut- bildningen motsvarande ett halvt Kunskapslyft om 50 000 helårsplatser skulle antalet minska med ytterligare knappt 900 000 till ca 760 000 personer . Av detta står vuxenutbildningen för ca 300 000 personer. Resten är en effekt av att gymnasieskolan successivt byggts ut och att yngre generationer har mer grundläggande utbildning än äldre. -Ett visst antal helårsplatser motsvarar en mycket större bruttovolym i antal del- tagare. Prognosen ovan bygger på att omkring 1,5 miljoner personer deltar i vuxenutbildning under de prognostiserade åren 2002–2015. -Efterfrågepotentialen har sina begränsningar. Svaren i en riksrepresentativ enkät visar att det totalt i befolkningen i motsvarande åldersgrupper fanns ca 420 000 personer som var mer eller mindre starkt intresserade av att delta i vuxenutbildning. bedömer att en dimensionering av den fram- tida vuxenutbildningen motsvarande 65 000 helårsplatser, utöver redan befintlig basorganisation på 72 000 helårsplatser, är en rimlig och nöd- vändig långsiktig nivå . Förslaget förutsätter enligt Kun- skapslyftskommitténs bedömning kraftfulla rekryteringsinsatser och ett förstärkt studiestöd om de aktuella kortutbildade målgrupperna ska kunna nås. Konstruktion och dimensionering av ett studiestöd som ligger i linje med den föreslagna utbildningsvolymen beskrivs i avsnitt 1.6. Den föreslagna utbildningsnivån ligger över den nivå på ett halvt Kunskapslyft om 50 000 helårsplatser som användes i prog- noskalkylerna i faktarutan. förslag innebär att dimensioneringen i det framtida Kunskapsbygget uppgår till sammanlagt 137 000 helårsplatser -57 000 platser i basorganisationen i den kommunala vuxenutbild- ningen -15 000 platser i basorganisationen på folkhögskolorna -55 000 platser för fortsatt förstärkt vuxenutbildning varav 50 000 för gymnasial vuxenutbildning och 5000 för grundläggande vuxenutbildning -10 000 platser för fortsatt förstärkt utbildning på folkhögskolorna. En övergångsperiod om högst med stegvisa förändringar från kan behövas. Regeringen bör ge den särskilda delegation, som har till uppgift att följa upp det kommunala utjämningssystemet, i tilläggsuppdrag att lämna förslag till hur statliga medel ska föras in i och kanaliseras ut via utjämningssystemet. 1.6Studiestöd och andra former av finansiering av uppehälle under studier beslutade om ett nytt studiestödssystem som ska införas . Många förbättringar gjordes men systemet kräver ännu en del justeringar enligt bedömning för att vara fullt ut anpassat till en fungerande vuxenutbildning och ett livslångt lärande. Studiestöd och särskilt utbildningsbidrag (UBS) Vikten av ett välfungerande studiefinansieringssystem kan inte nog betonas. Detta gäller både om man ser till möjligheterna för den en- skilde individen att reellt kunna finansiera sitt livsuppehälle under stu- dierna och om man beaktar det ur rekryteringssynpunkt. Det nya studiestödet ska utgöras av ett lika stort belopp som tidigare (ca ). Skillnaden mot tidigare är att bidragsdelen höjs från i vuxenstudiestöden SVUX/SVUXA till i det nya systemet för dem som läser på grundskole - och gymnasienivå och som är eller äldre. I kronor räknat innebär det 82-procentiga stödet ca . För övriga studerande höjs bidragsdelen i studiestödet från till . En av utgångspunkterna för överväganden har varit uppfattningen att den enskilde vuxenstuderande normalt sett inte ska behöva skuldsätta sig för studier på grundskolenivå. Det är ett samhälleligt ansvar att alla garanteras en grundskoleutbildning utan att behöva låna pengar till sitt uppehälle. föreslår att ytterligare en bidragsnivå in- rättas för studier på grundläggande nivå där hela studiestödet, på ca , utgörs av bidrag. Enligt Kunskapslyftskommitténs beräkningar bör 27 000 personer i heltidsstudier ges möjlighet att få ett hundraprocentigt bidrag för studier på grundläggande nivå. Gruppen som är aktuell för ett studiestöd om av stödets totala för studier på gymnasial nivå bör enligt kommitténs förslag vara 28 500 personer i heltidsstudier. Kommittén har beräknat att det är 19 200 personer i heltidsstudier som kommer att göra anspråk på det 34-procentiga studiestödet. Det särskilda utbildningsbidraget (UBS) med dess koppling till ar- betslöshetsersättningen har haft stor betydelse för rekryteringen av arbetslösa med en, relativt sett, hög dagpenning i arbetslöshetsförsäk- ringen. Om UBS skulle upphöra riskerar vi att få en situation där arbetslösa blir passiva mottagare av arbetslöshetsersättning istället för aktiva studerande. föreslår därför att arbetslösa studerande med en dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen över brytpunkten även fortsättningsvis erbjuds ett inkomstrelaterat studiestöd. Kommittén beräknar att medel bör avsättas för 34 900 personer i heltidsstudier med UBS2. Övriga studerande har annan finansiering. Vanligast torde liksom bli att den består av inkomster från arbete på hel- eller deltid. De arbetslösa har varit en prioriterad grupp inom – både i urvalet till UBS och vad gäller tillgång till studieplats. Kort- utbildade arbetslösa är fortfarande den grupp som det samhällsekono- miskt och statsfinansiellt är mest angeläget att lyfta. föreslår därför att arbetslöshet även fort- sättningsvis ska få påverka urvalet på så sätt att de arbetslösa i en ur- valssituation prioriteras framför övriga både när det gäller studieplats och studiestöd. Särskilt utbildningsbidrag 2 (UBS2) Bidraget är tänkt för arbetslösa med kort utbildning, vilka har en dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen ovanför den s.k. brytpunkten. Villkoren föreslås vara att personen är mellan , studerar på grundskole- eller gymnasienivå samt uppfyller villkoren för att få arbetslöshetsersättning. Bidraget motsvarar dagpenningnivån och kan utgå under högst . Den nivå på dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen ovanför vilken ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen är högre än studiestödet definierat som endast bi- dragsdelen i det 82-procentiga studiestödet, dvs. högre än ca . menar att den åldersgräns vad gäller rätten till studiestöd – som beslutade om – är allt för snäv i förhållande till idén om det livslånga lärandet. Stora grupper av personer som med det särskilda utbildningsbidraget (UBS) fått reell tillgång till vuxenutbildning kommer med det nya studiemedelssystemet att i praktiken hamna utanför. Därför föreslår att åldersgränsen för behörighet till statliga vuxenstudiestöd (studiestöd om , samt UBS2) höjs från 50 till . Stöd för studier av mindre omfattning hade föreslagit att skulle utreda korttidsstudiestödet, internatbidraget och timersättningen. Regeringen valde att inte vänta på kommitténs slutbetänkande utan föreslog i studiestödspropositionen att stöden i princip skulle tas bort. Anställda som studerar på särvux har rätt till timersättning för förlorad arbetsinkomst. och andra arbets- givare som har anställda med hjälp av lönebidrag eller motsvarande konjunkturoberoende åtgärd har ett ansvar att ge individen möjlighet till kompetensutveckling. Individernas deltagande i särvux bör rymmas inom ramen för arbetsgivarens ansvar. att regeringen bör agera för att kompensera för borttagandet av timersättningen inom ramen för avtalet med och regelverket för de konjunkturoberoende åtgärderna och därmed öka möjligheterna till ett deltagande i särvux på arbetstid. När det gäller mer omfattande studier för personer med utvecklings- störning bör dessa finansieras via det ordinarie studiestödssystemet. Det studiestöd som främst är aktuellt är det av kommittén föreslagna stödet utan lånedel för studier på grundskolenivå eller motsvarande. Den lägsta studieomfattning som berättigar till studiemedel i det kom- mande studiestödssystemet är studier på halvtid. För dem som tillhör målgruppen för särvux finns det ett stort värde i att kunna kombinera studier på deltid med ett arbete. Därför föreslår att ett undantag bör införas i studiestödssystemet som medger ersättning för studier på kvartstid för deltagare inom särvux. Internatbidraget kan lämnas till kortutbildade – både anställda och andra – som deltar i en kurs om . har beslutat att de medel som finns ska distribueras via handikapporganisa- tionerna. anser det olyckligt att det därmed kan bli diagnos och inte behov som blir avgörande för ett möjligt deltagande i de folkhögskolekurser som det i detta fall handlar om. menar att medlen skulle kunna hanteras av utbildningsstöd (Sisus) istället. Sisus arbetar med att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna med funktionshinder. Myndigheten hanterar de volymmässigt största anslagen för särskilda insatser för studerande med funktionshinder inom vuxenutbildningen. anser att medlen för internatbidrag inte bör överföras till handikapporganisationerna. föreslår att medlen istället förs över till Sisus och att myndigheten får till uppgift att administrera bidragen för internatkostnader för studerande med funktionshinder. har beslutat att överföra medlen för korttidsstudiestödet till fackliga organisationer och handikapporganisationer. Orsaken är att syftet med stödet – att rekrytera till längre studier – endast har uppfyllts i liten omfattning. Stödet har i mycket hög utsträckning använts av för- troendevalda inom fackliga organisationer och handikappföreningar för kurser i samhällskunskap eller ökade kunskaper om funktionshinder. Medlen kommer att distribueras till samma ändamål utan administ- rativ omväg. Med Kunskapsbygget kommer kommunerna att få huvud- ansvaret för rekrytering och vägledning. Orienteringskurser ska finnas tillgängliga. Tillsammans med förbättringarna i studiestödet bör detta ge goda möjligheter att rekrytera kortutbildade till längre studier. Alternativa sätt att finansiera livsuppehälle under studier Utbildningsbidrag är ett stöd vars nivå är a-kasserelaterad och som ges bland annat vid deltagande i arbetsmarknadsutbildning. Däri inryms inte reguljär utbildning. Invandrare som har varit arbetslösa samt arbetshandikappade har dock möjlighet att läsa in grundläggande och gymnasial nivå som en arbetsmarknadsutbildning med ut- bildningsbidrag. Med dagens regler uppmuntras invandrare att vänta innan de börjar utbilda sig, vilket ger en snedvridande effekt. Med de förbättrade studiefinansieringsvillkor som redan beslutats samt ligger i kommitténs förslag till ytterligare förbättringar finns det inte någon anledning att behålla denna åtgärd med inbyggd fördröjningseffekt för invandrare. föreslår att möjligheten för långtidsarbetslösa invandrare att läsa grundläggande och gymnasial utbildning som en arbetsmarknadsutbildning tas bort under förutsättning att de av föreslagna förbättringarna inom studiestödssystemet genomförs. Resonemanget ovan kan även appliceras på arbetshandikappade. Här är dock kommittén något mer tveksam eftersom det finns flera faktorer att ta i beaktande. Å ena sidan är det viktigt för funktionshind- rade att få övriga bidrag, i form av exempelvis traktamente vid vistelse utanför hemmet eller täckta kostnader för punktskriftslitteratur. Detta eftersom den här gruppen kan ha svårt att få särskilda behov av stödin- satser tillgodosedda inom det reguljära utbildningssystemet. Å andra sidan är en renodling av regelverket något eftersträvansvärt. Undantag bör därför tas bort och kommunerna ta sitt fulla ansvar för studerande med funktionshinder i utbildning för vuxna. föreslår att undantaget för arbetshandikappade att läsa grundläggande och gymnasial utbildning som en arbetsmarknadsutbildning tas bort. Detta bör emellertid endast ske under förutsättning att de förbättrade villkor som kommittén föreslår vad gäller studiestödet och övrigt regelverk genomförs. Studerande med funktionshinder har ofta flera olika hinder att passe- ra på vägen till fungerande studier än vad övriga har. Bland annat finns det flera indikationer på att förtidspensionärer till följd av nuvarande regelverk avstår från vuxenutbildning. Det har gett kommittén anledning att fundera över möjligheterna att anpassa regelverket så att befintliga resurser kan användas effektivare. föreslår att nuvarande regelverk ändras så att det ges större möjligheter att studera med bibehållen förtidspension. Regelverket för vilande förtidspension under arbete skulle kunna tjäna som utgångspunkt för hur ett sådant förslag kan utformas. 1.7Infrastruktur en lokal tillgång Vad menas med att staten bör garantera individerna tillgång till en viss minimistandard vad gäller infrastruktur för livslångt lärande i ute i kommunerna? Varför är det viktigt för individerna och för kommunerna att ha tillgång till en god infrastruktur för livslångt lärande? De aspekter som lägger i begreppet infra- struktur för livslångt lärande handlar om information, vägledning, individuella studieplaner, validering, kvalitetssäkring av utbildningsan- ordnare, kompetensutveckling för vuxenutbildare, flexibelt lärande, samarbete mellan utbildningsanordnare, bibliotek, kommunen, arbets- förmedlingen och näringslivet liksom tillgång till infrastruktur för IT- baserat lärande. Utvecklingen av infrastrukturen är viktig för effektivi- teten i hela utbildningssystemet och för allt vuxenlärande – inte bara för utbildning upp till gymnasial nivå. Utan en viss minimistandard vad gäller infrastrukturen för livslångt lärande i kommunerna kan inte individerna garanteras tillgång till gymnasial kompetensnivå. Utan tillgång till informationsteknik blir det heller inget livslångt lärande för alla. En välutbildad befolkning, en kreativ miljö med attraktiva arbetsplatser, ett rikt kulturellt utbud och flexibla möjligheter till livslångt lärande är viktiga beståndsdelar i infrastrukturen som gör länder och regioner attraktiva En god infrastruktur på utbildningsområdet för barn, ungdomar och vuxna – inklusive pedagogisk utveckling, distansutbild- ning, kvalitetssäkring, vägledning, validering etc – är betydelsefulla delar i ett gott individ- och företagsklimat. Kommittén slår fast att en för livslångt lärande väl fungerande kommun minst måste kännetecknas av en kedja som kan beskrivas på följande sätt: Lärare · läromedel · hjälpmedel ·informationsteknik information · vägledning · uppsökande verksamhet · validering · bibliotek arbetsförmedling · finansieringssystem · lagstiftning · rättsväsende · myndigheter Uppsökande verksamhet – rekrytering Den uppsökande verksamheten har tagit sig många olika uttryck i kommunerna. Många aktörer har varit involverade. Exempel är arbets- förmedlingen, fackföreningar, utbildningsanordnare, massmedia och olika kommunala förvaltningar. anser att även handikapporganisationerna bör ges möjlighet att ta del av de särskilda medel som utgår till de fackliga organisationerna för rekryterande och uppsökande insatser. Det framtida huvudmannaskapet för denna sär- skilda satsning som legat på bör övervägas. – individuella och fördjupade studieplaner Den individuella studieplanen utgör den studerandes egen utvecklings- plan. I den kommer den enskilde – vanligtvis tillsammans med studie - och yrkesvägledare – fram till beslut om sina egna framtidsplaner och om hur dessa ska förverkligas. utgör den en del i en individuell handlingsplan som upprättas på arbetsförmedlingen. har föreslagit att regeringen i förordning reglerar kommu- nernas skyldighet att erbjuda alla intresserade rätt till kontinuerlig vägledning och individuella studieplaner. understryker vikten av att validering möjliggörs för vuxna i alla kommuner och inom alla yrkesområden som innefattas i den gymnasiala utbildningen. Kommittén har föreslagit att regeringen i förordning reglerar kommunernas skyldighet att erbjuda alla intresserade rätt till validering. Samarbete mellan utbildningsanordnare, statliga och kommunala förvaltningar och med näringsliv om ett flexibelt kursutbud Samarbetet kring den kommunala organisationen av utbildningen för vuxna har ökat markant under . Kunskapslyfts- kommitténs förslag när det gäller forskning om livslångt lärande, ut- veckling av webbaserat lärande, informations- och kunskapsspridning samt erfarenhetsåterföring kommer att förstärka dessa tendenser och bidra till ett flexibelt kursutbud. Flexibelt lärande – individuella studiegångar Kommittén har sett en hel provkarta på individuella utbildningar och möjligheter till flexibelt lärande. föreslår också att kommunernas skyldighet att erbjuda flexibel utbildning regleras i förordning. Även på detta område kommer förslag när det gäller forskning, utveckling, informations- och kun- skapsspridning samt erfarenhetsåterföring tillsammans med förslagen om utbildning och kompetensutveckling för vuxenutbildare att ge viktiga impulser till vidareutveckling. Stöd – särskilt stöd har föreslagit att rätten till studiehandledning och stödundervisning för studerande i utbildning för vuxna regleras i förordning. Utvärdering och kvalitetssäkring på lokal nivå Utvärderingsverksamheten i kommunerna är omfattande. Mycket arbe- te läggs också ner på att kvalitetssäkra kursutbud och kursanordnare. anser att dessa verksamheter bör stöttas av den för utvärdering och kvalitetssäkring som kommittén föreslår i avsnitt 1.8. 1.8Angränsande områden – mål och styrning allmänna utgångspunkter är att vi i måste satsa -både på bredd i den grundläggande utbildningen och på spetsutbildning i högskola liksom på förstklassiga forskningscentra -på bredd i grundläggande utbildning både för barn, unga och vuxna. Mot denna bakgrund har kommit fram till följande beträffande ungdomsutbildning, arbetsmarknadsutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, högskola, kulturliv, informativa verk- samheter och infrastruktur. att grund- och gymnasieskolan måste utvecklas så att en större andel av varje årskull lämnar grund- och gymnasieskolan med godkända resultat än . Det ankommer på kommunerna att satsa på och gymnasie - skolan och ge ungdomarna det stöd de behöver för att kunna fullfölja sin utbildning med godkända resultat. Kommunernas ansvar för ung- domarna och deras utbildning kompletteras med de möjligheter till ut- veckling som den kommunala uppföljningen av ungdomar upp till och ungdomsgarantin för ungdomar 20–erbjuder. Strukturerna och resurserna finns men det krävs krafttag för att bryta den negativa trenden och få igång en positiv utveckling. föreslår vidare att prioriteringarna vid ut- tagning till kurser i vuxenutbildning görs tydligare i en kommande ny vuxenutbildningsförordning. föreslår att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda vuxna gymnasial utbildning upp till 2 000 poäng. Det innebär att kortutbildade vuxna garanteras plats. Andra sökande kan inte konkurrera med denna grupp om platserna. Sedan de kortutbildade fått plats prioriterar 1.sökande som ska fullfölja studier som påbörjats enligt en upprättad individuell studieplan 2.sökande som behöver utbildningen för att komplettera sin tidigare utbildning i syfte att skaffa sig behörighet för högre studier eller komplettera sitt yrkeskunnande eller vill förändra sin situation i ar- betslivet Inom respektive urvalsgrupp bör dessutom, i enlighet med resonemanget i avsnitt 1.6, arbetslösa ges förtur. rekommenderar kommunerna att vidta åt- gärder för att minimera problemen för de ungdomar som vill komplet- tera sina betyg i vuxenutbildning och störningarna när det gäller den kommunala vuxenutbildningens huvuduppgift, dvs. att ge vuxna en chans att återuppta tidigare korta, avbrutna eller aldrig på- började studier. Studerande som kommer direkt från gymnasieskolan och behöver konkurrenskomplettera kan exempelvis få göra detta i sär- skilda grupperingar med färre lärarhandledda undervisningstimmar, studera på distans alternativt genomföra självstudier med viss handled- ning från lärare på gymnasieskola eller vuxenutbildning och därefter genomgå prövning i gymnasieskolan eller vid komvuxenheten. De bör erbjudas diagnos/vägledning och lämpliga individuella lösningar. Övriga ungdomar som vill komplettera sina gymnasiebetyg bör få samma möjligheter i den mån det bedöms lämpligt. Arbetsmarknadsutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning anser att, förutsatt att de förbättrade villkor som kommittén föreslår för vuxenutbildning bl.a. när det gäller studie - stöd, studier på grundläggande och gymnasial nivå ska genomföras inom den kommunala utbildningen för vuxna och med de studiestöd som förutses för dylika studier. anser vidare att den av kommittén föreslagna statligt garanterade rätten till treårig gymnasiekompetens inte ska vara knuten till konjunkturerna. Vid större konjunktur- och strukturföränd- ringar kan dock utbildningsbehoven öka kraftigt och oförutsett varför föreslår att vid behov ska extra pengar för studiestöd och utbildningsplatser kunna tillföras det kommunala utbild- ningssystemet i samband med konjunkturnedgångar och större loka- la/regionala strukturförändringar. anser också i likhet med kommittén för kvalificerad yrkesutbildning att utifrån försöksverksamheten med kva- lificerad yrkesutbildning, KY, bör en permanent och separat eftergymnasial yrkesutbildningssektor utvecklas i . att möjligheterna att validera in till dessa utbildningar måste tas till vara redan från början. En särskild statlig myndighet bör ansvara för anslagstilldelning till de eftergymnasiala yrkesutbildningarna, mål- och resultatuppföljning samt regeltillsyn. Denna myndighet kunde också få i uppdrag att hantera nödvändiga konjunktur- och strukturbetingade satsningar både på yr- kesinriktade eftergymnasiala utbildningar och den kommunala utbild- ningen för vuxna. Särskilda konjunktur- och strukturavtal skulle kunna upprättas med kommunerna i de aktuella fallen. konstaterar att med de satsningar som görs bör både fler ungdomar och fler vuxna i rimlig omfatt- ning kunna beredas plats i högskolan. föreslår att regeringen tillsätter en utred- ning som ska se över möjligheterna till samverkan mellan högskolan och andra utbildningsanordnare samt validering av informellt inhämtade kunskaper i högskolestudier. Folkbildningen men även den kvalificerade yrkesutbildningen skulle kunna fungera som alternativa rekryteringsvägar till högskolan och bidra till att bryta den sociala snedrekryteringen till högskolan. Validering, dvs. möjligheterna att få tillgodoräkna sig kunskaper som inhämtats på informella vägar, är ett viktigt instrument att effektivisera vuxenutbildningen och jämställa olika former av lärande. Arbetsliv och uppbackning av utbildning och kompetensutveckling anser att det är nödvändigt att individernas kompetens tas tillvara i arbetslivet och att alla får tillfälle att vidare- utveckla sig i arbetslivet. Arbetsgivaren har ett huvudansvar för kompetensutvecklingen på arbetsplatserna. Till det kommer offentliga satsningar. Nya Mål 3-pro- grammet kommer att underlätta kompetensutvecklingen i arbetslivet. förutsätter att de individuella konton för kompetensutveckling som är under utredning också kommer att innebära en resursförstärkning för dem som har behov av att komplettera en redan tidigare genomgången utbildning. På det organisatoriska planet förutser att den infrastruktur på utbildningssidan som byggs upp ute i kommunerna också kommer att vara en stor tillgång för anställda, fack och arbets- givare som vill engagera sig i kompetensutvecklingsfrågor. Inte minst bör ett samarbete kring vägledningscentra, kunskapscentra och kva- litetssäkring av utbildningsanordnare vara intressant för dessa olika parter liksom den föreslagna satsningen på distansutbildning/flexibelt lärande, som beskrivs i avsnitt 1.9. På det nationella planet föreslår nedan att en samordning mellan denna del av det livslånga lärandet i arbetslivet och övrigt livslångt lärande kommer till stånd. anser att de statliga insatserna för utbild- ning och kompetensutveckling även i övrigt måste upp inom den ekonomiska politiken och näringslivspolitiken