sou · GOB362d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Som skäl anges att annonseringen sker i den tidning som har den största spridningen. I enstaka fall har skett en begränsning (i förhållande till vad som gäller beträffande konkursbeslutet) till två tidningar. Som skäl för att två tidningar väljs anges ofta att tidningarna har lika stor spridning. I vissa fall har hänvisats till gäldenärens hemvist eller säte. Kostnadsas- pekten har också berörts av vissa tingsrätter. I de fall tingsrätten kungör efterföljande beslut i samma tidningar som själva konkursbeslutet rör det sig om de tingsrätter som endast kungör konkursbeslutet i en eller två tid- ningar. Nästan alla tingsrätter anger att de kungör efterföljande beslut och åtgär- der i samma tidningar oavsett vilket beslut eller vilken åtgärd som avses. Några tingsrätter gör dock olika överväganden beroende på om det är ut- delningsförslag eller bevakningsförfarande som kungörs. Enkät angående omfattningen av kungörande i ortspress i fråga om konkursbeslut m.m. Kungörelse av beslut om försättande i konkurs 1.I vilka ortstidningar brukar tingsrätten kungöra ett konkursbeslut? 2.Förekommer det att tingsrätten utnyttjar möjligheten att begränsa an- nonseringen av kungörelsen om konkursbeslutet till färre tidningar än de som följer av huvudregeln i 3 § lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.? Ange om möjligt i så fall varför man ansett det lämpligt att begränsa annonseringen. Kungörelse av efterföljande beslut och åtgärder i konkursen 1.I vilka ortstidningar brukar kungörelser om efterföljande beslut och åtgärder i konkursen (t.ex. bevakningsförfarande, utdelningsförslag och slutredovisning) annonseras? 2.Vilka överväganden ligger bakom valet av tidningar? Styrs valet av i vilken tidning konkursbeslutet har kungjorts? 3.Kungörs samtliga efterföljande beslut och åtgärder i samma tid- ning/tidningar eller är valet av tidningar beroende av vilket beslut eller vilken åtgärd som kungörs? 30 mkr4 mkr4 mkr6 mkr I avsnitt 5.12.1 har redogjorts för vad utredningens förslag innebär i kost- nadshänseende. I det följande redovisas de kostnadsberäkningar som legat till grund för slutsatserna i avsnitt 5.12.1 när det gäller kostnad för en ny tillsynsmyndighet, kostnad för och kostnad för konkursför- valtarråden. Under punkten 1 redovisas kostnaderna för den nuvarande organisationen 1999. Därefter redovisas under punkten 2 kostnaderna för tillsynsmyndigheten, och konkursförvaltarråden i nu angiv- en ordning. Redovisningen avslutas med en sammanställning där kostnad- en för utredningens förslag jämförs med kostnaderna för den nuvarande organisationen. Under punkten 3 redovisas utredningens beräkningar när det gäller de kostnadsmässiga effekterna av en höjning av konkursförvalt- artaxan. 1.Kostnad för nuvarande tillsynsorganisa- tion Kostnaden för den nuvarande tillsynsorganisationen uppgick till fördelade enligt följande. Under Övrigt ingår t.ex. portokostnader, resekostnader och kostnader för gemensam administration. Kostnaden för KFM:s förvaring av gäldenärens räkenskapshandlingar uppgick till . Detta belopp är inte inräknat i den ovan an- givna kostnaden om . Kostnaden innefattar inte heller de ytterligare kostnader som tillkommer i samband med transport av mate- rialet från konkursförvaltarna samt arbetskostnader för iordningställande av nytt material i arkivet. 1 Denna bilaga har upprättats av utredningens sekretariat. 2.Kostnad för utredningens förslag Kostnadsberäkningen av den nya tillsynsorganisation som utredningen föreslår kan hänföras under följande rubriker: 3.Övriga personal- och materialkostnader 4.IT-kostnader samt kostnad för administration 1.Lönekostnader i en ny organisation Som framhållits i avsnitt 5.9.1 bör det ankomma på den föreslagna till- synsmyndigheten att själv bedöma hur personalen skall fördelas mellan de olika enheterna. Utredningen måste emellertid för att kunna göra en be- räkning av lönekostnaden i den nya organisationen göra ett antagande om vilken effekt minskningen av antalet verksamhetsorter kan få för personal- behovet i organisationen. Antalet anställda i organisationen har också viss betydelse för vilken lokalkostnad som kan beräknas uppkomma. Beräkningen i det följande bygger på utredningens förslag i avsnitt 5.9.1 om att den nya tillsynsmyndigheten – – skall ha regional förankring och vara indelad i totalt sju enheter. Detta innebär att det inte längre kommer att bedrivas tillsynsverksamhet i Kal- mar (), och . Konkurser i dessa tre områden kommer att fördelas på övriga verksamhetsorter i enlighet med vad som föreslagits i avsnitt 5.9.1.2. Det förhållandet att verksamheten kommer att bedrivas på färre orter och vid större enheter bör kunna leda till viss minskning av den totala personalstyrkan. Utredningen har till grund för beräkningarna haft uppgifter om antalet anställda i olika personalkategorier vid tillsynsmyndigheterna per och per . Utredningen har vidare haft tillgång till statistik från angående myndigheternas ingående balanser 1999, antalet inkomna ärenden och den utgående balansen. När det gäller den länsvisa fördelningen av antalet konkurser har utredningen utgått från statistik från över antalet vid tingsrätterna i resp. län be- slutade konkurser (Statistiska meddelanden Konkurser och offentliga ac- kord 1999). Den nuvarande organisationen har förändrats från till från . Bl.a. har bemanningen vid TSM i , , och minskat något, medan det sysselsatts fler personer vid TSM i . Jämförelser mellan en ny organisation och den nu- varande bör lämpligen ske med bemanningen per , dvs. med hänsyn till en så aktuell beskrivning som möjligt. För att få rättvisan- de beräkningar har utredningen därför ansett att organisationen som den såg ut per bör tas som utgångspunkt. Det går inte att ha någon uppfattning om hur många konkurser som kommer att hanteras in- om TSM . Beräkningarna får därför bygga på ett antagande om att konkursutvecklingen kommer att se ut ungefär som . Såle- des har konkursstatistik lagts till grund för beräkningarna. För att kunna bedöma det totala behovet av personal i den myndig- hetsorganisation som föreslås måste klarläggas vilka personalförändringar som kan bli aktuella vid de enheter där konkursunderlaget kommer att bli ett annat än . Konkursunderlaget kommer att förändras på två sätt, dels genom en ökning av antalet inkomna ärenden , dels genom att vissa enheter får ta över en befintlig balans från län som tillhört TSM som kommer att upphöra. Om konkursunderlaget enbart bestod av inkomna konkurser skulle det inte vara förenat med större svårigheter att beräkna personalbe- hovet i en ny organisation. Ett genomsnitt av antalet inkomna konkurser per anställd i en viss personkategori skulle kunna beräknas och med hjälp av detta tal skulle det kunna avgöras vilken förändring i personalsamman- sättningen som en viss ökning av antalet inkomna ärenden skulle innebära. Konkursunderlaget består emellertid inte enbart av inkomna konkurser utan även av ett visst antal konkurser i balans. Denna balans är avsevärd. TSM i hade t.ex. 5 229 konkurser i ingående balans 1999, medan det kom in 2 289 konkurser . Den utgående balansen uppgick till 4 672 konkurser vilket innebär att det slutfördes fler konkurser än det antal som kom in. En utgångspunkt bör kunna vara att antalet anställda i den nuvarande organisationen är beräknat inte enbart på grundval av antalet inkomna ärenden utan även med hänsyn till befintliga balanser. Frågan är hur hänsyn skall kunna tas till detta då man beräknar personalbehovet vid en omfördelning av konkursunderlaget. Tänkbart vore i och för sig att ändå utgå från antalet inkomna konkurs- er. Alla enheter som i den nya organisationen får fler inkomna konkurser får även ett antal gamla konkurser. Man skulle kunna anta att förhållandet mellan balanserna och antalet inkomna konkurser inte skiljer sig avsevärt i de olika länen. Om man räknade fram ett nyckeltal som angav antal in- komna ärenden per anställd i viss personalkategori, borde det med hjälp av detta tal kunna bedömas vilken personalförstärkning som vore nödvändig vid ett större antal inkomna ärenden (modell 1). Ett annat och sannolikt bättre sätt, där hänsyn tas inte bara till att in- komna ärenden skall handläggas utan även en del av ärendena i balans, är att först beräkna ett nyckeltal över landet för hur många ärenden t.ex. en jurist kan beräknas slutföra i den nuvarande organisationen. Detta är ett mått på den arbetskapacitet som varje jurist har. I den nya organisationen utgår man då från att arbetsunderlaget är antalet inkomna ärenden samt en viss del alla de balanserade konkurserna. En beräkning på grundval av handläggningen visar att myndigheterna minskade sina balanser med i snitt . Till antalet inkomna ärenden vid varje enhet skulle därför kunna läggas av det antal ärenden som enheten kommer att ha i ba- lans. Därefter ser man hur många anställda som behövs för att slutföra samma mängd ärenden som , där nyckeltalet slutförda ärenden per jurist i den nuvarande organisation antas vara ett mått på arbetskapaciteten (modell 2). Ett tredje sätt är att beräkna hur många konkurser som resp. jurist, eko- nom och kanslist handlade (inte hur många de slutförde) vid de olika myndigheterna. Beräkningen skulle kunna göras genom att den ingående balansen vid myndigheten samt de inkomna ärendena summeras och divideras med antalet anställda i resp. personalkategori (modell 3). Utredningen har i de kostnadsberäkningar som presenteras i det följan- de valt att utgå från en beräkning enligt det alternativ där antalet inkomna ärenden samt viss del av balanserna läggs till grund för beräkningarna (modell 2). Med den beräkningen kommer arbetet med de nytillkomna konkurserna i fokus, som det även tas med i beräkningen det arbete som uppkommer då ett ärende skall avslutas vid tillsynsmyndighe- ten. Detta ligger väl i linje med utredningens förslag om innehållet i den nya tillsynen där en större vikt skall läggas vid tillsynen under konkursens inledningsskede. Det skall därvid från början göras en bedömning av i vilken omfattning tillsyn kommer att behövas. Vidare skall, i de fall en utökad tillsyn bedömts erforderlig, tillsynen utövas löpande under konkur- sens handläggning. Den arbetsanhopning som i det nuvarande tillsynsar- betet uppstått i samband med att konkursen avslutats skall inte behöva bli lika framträdande i den nya tillsynen, men bör ändå i viss utsträckning beaktas. Resultatet av en beräkning enligt denna metod redovisas i det följande. Beräkning av personalbehov i en ny organisation Beräkningarna är gjorda med utgångspunkt i antalet inkomna konkurser . När det gäller antalet konkurser i balans har den utgående balansen 1999 lagts till grund för beräkningarna av hur många konkurser de nya enheterna skulle få som arbetsunderlag. Hur situationen kommer att se ut vid ett ikraftträdande av utredningens förslag är naturligtvis inte möjligt att säga. Beräkningarna påverkas både av antalet inträffade kon- kurser i de olika länen och av storleken på de befintliga balanserna vid resp. myndighet. I tabell 1–3 redovisas antalet ärenden som en jurist, eko- nom och kanslist kan beräknas slutföra i den nuvarande organisationen, dvs. med den nuvarande bemanningen (). Utifrån dessa resul- tat har beräknats ett nyckeltal som lagts till grund för en beräkning av per- sonalbehovet i den nya organisationen. I tabell 4 redovisas därefter resul- tatet av personalbehovet i de olika personalkategorierna i den nya organi- sationen. Beräkningen baseras på antalet inkomna ärenden i den nya orga- nisationen (tabell 5.8 i avsnitt 5.9.1.2) samt en viss del av den nya enhe- tens balanser. När det gäller fördelningen av de ärenden i balans som härrör från de TSM som skall upphöra har gjorts en uppskattning baserad på antalet be- slutade konkurser i resp. län i förhållande till det totala antalet beslutade konkurser för tillsynsenhetens upptagningsområde. När det t.ex. gäller TSM i beslutades 167 konkurser i län och 156 konkurser i . Därför har antagits att ungefär hälften av den utgående balansen vid TSM i , 534 konkurser, härrör från var- dera länet. När det gäller utgående balans för TSM i har antagits att 300 konkurser härrör från och 265 konkurser från Öre- bro län. Hos TSM i har 95 av myndighetens 841 konkurser i ba- lans antagits härröra från , 220 från län, 175 från och 340 från . Antal slutförda ärenden per jurist i nuvarande ca 380 konkurser/jurist 1) exkl. enhetschef Tabell 2 Antal slutförda ärenden per ekonom i nuvarande organisation ca 550 konkurser/ eko- Antal slutförda ärenden per kanslist i nuvarande Antal slutförda Antal kanslister ca 420 konkurser/ Personalbehov vid enheterna i en ny organisation 1)Utgående balans 1999: 808 konkurser Tillkommande balans från och län: 527 konkurser 2)Utgående balans 1999: 548 konkurser Tillkommande balans från och : 395 konkurser 3)Utgående balans 1999: 1 613 konkurser Tillkommande balans från :95 konkurser 4)Utgående balande 1999:2 310 konkurser Tillkommande balans från och : 600 konkurser 5)Utgående balans 1999: 565 konkurser Tillkommande balans från : 270 konkurser I tabell 5 framgår personalbehovet vid de olika enheterna i en ny orga- nisation jämfört med bemanningen per . Siffrorna avseen- de antalet anställda i den nya organisationen härrör från tabell 4 och har avrundats till närmaste hel eller halv tjänst. Tabell 5 Sammanställning över personalbehovet i en ny organisa- tion jämfört med bemanningen per Antal anställda i Förändring jämfört -1,5 -0,5 -0,5 -2,5 -8,05 Det kan diskuteras om den förändring som beräkningarna skulle innebära för del skall få fullt genomslag när det gäller beräkningen av den totala personalstorleken. Utredningen föreslår inte några förändringar när det gäller konkursunderlaget i . Det kan inte uteslutas att det kan finnas en större andel tidskrävande konkurser där än vid de mindre orterna. Detta kan i sin tur motivera fler anställda. Utredningen har tagit hänsyn till detta och har utgått från ett personalbehov för avdelningen i i enlighet med vad som gällde per . I de föl- jande kostnadsberäkningarna har utredningen utgått från att den nya till- synsorganisationen kommer behöva ca 68 årsarbetskrafter. Utgångspunkten är att lönekostnaden var . Det förhållan- det att tillsynsenheterna i (), och upphör med sin verksamhet innebär att följande lönekostnader försvinner jämfört med personalsituationen per . Kostnad för 9,5 tjänster på de tre enheter som försvinner (beräkningarna grundade på uppgifter från RSV om genomsnittlig lön för KFM:s personal per ). 3,5 kanslister: 3,5x(14 998x1,5211)x12 = 3 ekonomer: 3x(25 668x1,5211)x12 = 3 enhetschefer 3x(30 831x1,5211)x12 = Totalt: Enligt utredningens beräkning av personalbehovet kommer viss perso- nalförstärkning att bli nödvändig vid de enheter som får ett större arbets- underlag. Om den totala personalstyrkan antas vara 68 personer innebär det en förstärkning med 4,5 tjänster av de 9,5 som försvinner i , och . har antagits att viss omfördelning av perso- nalresurser kan bli erforderliga. Om man bortser från de förändringar som beräkningarna i tabell 5 skulle innebära för (och som heller inte beaktats fullt ut vid beräkningen av det totala personalbehovet) skulle på juristsidan en omfördelning av personalen vara tillräcklig. Beräkning- arna ger däremot vid handen att det krävs en förstärkning på ekonomsidan. Det bör observeras att detta bara är övergripande beräkningar. Hur myn- digheten slutligen väljer att fördela resurserna på olika personalkategorier är helt oberoende av dessa beräkningar. Kostnaden för jurister och eko- nomer beräknas vara densamma. 3 jurist/ekonomtjänster: 3x(25 668x1,5211)x12 = 1,5 kanslitjänst: 1,5x(14 998x1,5211)x12 = Vidare antas att en viss löneförstärkning måste beräknas för den person som skall vara chef för hela tillsynsmyndigheten. Här har beräknats en ytterligare kostnad på eller 10 000 x 1,5211x 12 = Minskade lönekostnader i förhållande till , baserat på nuvaran- de lönenivåer, ca . Beräkningen av lokalhyran har gjorts med utgångspunkt i Statskontorets uppgifter om rikthyra och kvadratmeterbehov per anställd. Härvid har viss justering gjorts. När det gäller små enheter med 4–6 anställda krävs ett större antal m2 per anställd för att inberäkna utrymme för bl.a. sammanträ- desrum, arkiv, pausrum och toaletter. Enligt uppgift från RSV bör ett be- hov av /anställd tas som utgångspunkt om antalet anställda är 4–6. Om antalet anställda är 7–10 har i enlighet med Statskontorets anvisningar beräknats ett behov av per person och om antalet anställda är fler än 10 är behovet /person. För lokaler innanför tullarna i har beräknats en rikthyra om /m2. För lokaler utanför tullarna samt i och har en hyra om /m2 lagts till grund för beräk- ningarna. För övriga orter har lokalkostnaderna beräknats utifrån en årlig hyra om /m2. Lokalkostnaden framgår av tabell 6 där anställda med halv tjänst (jfr tabell 5) räknats som en person ur lokalsynpunkt. Tabell 6 Lokalkostnad per enhet 2 173 500 (1 015 875) 4 239 500 (3 081 875) 1)inkl. chef, personaladministratör och två datakonsulter 2)inkl. en datakonsult Till lokalkostnaden kommer kostnad för lokalvård, inredning och telefon- växel. Dessa kostnader har beräknats på grundval av underlag från DV. Kostnad för lokalvård och inredning har beräknats på grundval av en total lokalyta om ca . När det gäller inredningen har avskrivningstiden antagits vara . Telefonväxeln är en Centrex växellösning från beräknad efter en organisation om ca 80 personer. Inredning, årlig kostnad: Telefonväxel: Totalt kostnad för lokaler: 5 159 500 (4 001 875) kr 3.Övriga kostnader som har samband med den löpande verksamheten (utom IT-kostnader) Kostnadsberäkningen baseras i denna del på självkostnaderna vid de All- männa advokatbyråerna för . Vissa justeringar har gjorts med hän- syn till att det är frågan om andra arbetsuppgifter inom tillsynsverksam- heten. Bl.a. kan inslaget av resor beräknas vara betydligt större än inom de allmänna advokatbyråerna. Beräkningen har därför utgått från ett något högre belopp per person för reskostnad. måste beaktas att kost- naden för resor sannolikt kommer att variera mellan olika personalkatego- rier och också mellan de olika enheterna. Förbrukningsinventarier – /person Kontorsmateriel – /person inkl. pg-avgifter – /person Övriga omkostnader /person Personalkostnader utom lön /person Resor /person Kostnad i en organisation med ca 72 årsarbetskrafter (inkl. administra- tiv personal): För personal- och löneadministrationen behövs en handläggare. Själva systemuppbyggnaden när det gäller ekonomisystem har inkluderats i IT- kostnader under punkten 4. Här bör emellertid tas upp en lönekostnad för en handläggare som sköter personaladministrativa frågor i samarbete med personalchefen, dvs. Totalt övriga kostnader: ca I det följande (punkterna 1–19) redovisas en beräkning av IT-kostnaden i en fristående tillsynsmyndighet, upprättad av verksjuristen och IT-utredaren på RSV. Beskrivningen ut- går från 80 användare. De sju lokala enheterna är sammankopplade via en central driftscentral. För att öka säkerheten görs kopplingen till två LAN- servrar centralt. Datacentralen kan eventuellt förläggas i anslutning till huvudkontoret som då kan anslutas direkt till datacentralen i ett lokalt nätverk. I vänstra kolumnen anges investeringskostnad. I den högra anges årskostnad såsom denna ter sig om investeringskostnaderna skrivs av en- ligt de regler som RSV tillämpar – vanligen och i några fall . Ingen hänsyn har i denna uppställning tagits till eventuell låne- ränta för investeringarna. Belopp i högra kolumnen som är understrukna är självständiga kostnader – alltså oberoende av eventuella investeringskost- nader. I redogörelsen görs också skillnad mellan kostnader som går att låna till och kostnader för t.ex. programvaror (kursiverade belopp). Utred- ningen har emellertid där så varit möjligt valt att beräkna den årliga kost- naden för samtliga kostnader. RSV har vid redogörelsen utgått från en checklista för kostnader som används inom RSV. Kostnader kan beräknas och systematiseras på olika sätt. Även rubriker som inte återspeglar någon kostnad har återgetts för att ge en bild av olika kostnadsslag och olika beräkningsmetoder. ADB-utrustning; datorer m.m. Persondatorer – inkl. Win98 (80 x 15 000) Skrivare (7 x 15 000) Särskild server (inkl. Unix) för Op- Två PC/LAN-servers En PC/LAN-server för Intranät Kontinuerlig uppgradering av Win- Microsoft Windows NT (3 st) Oracle – databasprogramvara för (80 x 5 000) Se också nedan under 5. Visual Basic – klientprogramvara Det förutsätts här att kan användas i ny verksam- het – ingen kostnad (Visual Basic) Licenskostnader för Lotus Notes INSTL/SW SUB Server (licens + underhåll) Klientlicens: Notes Desktop med 1 års underhåll 643 x 80 Övrigt: Designer (utvecklingsverk- tyg) inkl. underhåll: 3 922 x 10 Årligt underhåll av licenserna Årligt underhåll av server Se vidare nedan under Detta innefattar ordbehandlingspro- grammet Word, kalkylprogrammet Excel, Internetapplikation med verktyg för elektronisk post och webläsare (80 x 4 000) (ingår i vad ovan Provstationer (provutrustning) Säker databascentral för servrarna Häri innefattas brandsäkra rum med kylanläggningar och försedda med Kommunikationslinjer, 2 Megabyte (Mb) (7 x 100 000) Network Terminal Unit (NTU) (7 x Routers (7 x 25 000) En central större Router Internetutrustning, 1 Mb En central Flexible Multiplexor Smart cards och läsare till dem (80 x Kostnaderna för detta är begränsade och anges ej här. Kostnaderna för detta är begränsade och anges ej här. Kostnader för licenser har beräknats Här anges andra avgifter. Via erhålles tillgång till riverket (LMV) Kostnader (80 x 1 000) I huvudsak beaktat ovan. Se nedan under Kapitalkostnader och utvecklare, jämväl expert när det gäller användargränssnitt och Inte aktuellt – eller i vart fall be- Löpande driftskostnader – övrigt Uppbyggnads- och övergångs- kostnader m.m. Se nedan under 5. Utredningens slutsatser angående IT-kostnader På grundval av de sålunda redovisade uppgifterna från RSV har utred- ningen beräknat en årlig kostnad för IT-utrustning och personalkostnader till . Beloppet har beräknats genom att de årliga kostnaderna som de angetts i uppställningen summerats. När det gäller elektronisk post (punkten 3 i RSV:s beräkning) har redo- visats dels en kostnad för licenser och underhåll dels en årlig underhållskostnad om . Enbart den sistnämnda kostnaden ingår i den ovan beräknade årliga kostnaden. En kostnad om 106 000 tas upp som engångskostnad i det följande. RSV har också påpekat att en kostnad uppkommer för uppbyggnad av de databaser som skall användas i systemet alternativt inköp av färdiga applikationer. Initialt kan det enligt RSV krävas à och därefter ett kontinuerligt underhåll om . Kostna- derna kan enligt RSV variera beroende på vilken ambitionsnivå man väl- jer. Utredningen har räknat med att det anställs tre kvalificerade personer för IT-stöd. Det är osäkert om de arbetsmoment som här berörs kommer att innebära någon särkostnad. Detta beror bl.a. på vilken kompetens de nämnda personerna har och de anställs (jfr även avsnitt 5.12.1). RSV har beräknat att investeringarna i utrustning första året uppgår till . Normalt lånar myndigheter till sådana investeringar hos . Med ett amorteringslån blir amorteringarna . Hänsyn måste därefter tas till återinvesteringar, vilket erfordrar nya lån. Amorteringskostnaden har dock redan beaktats i den ovan redovisade årliga kostnaden om . I den kostnaden ingår årliga kostnader beräknade på en – oftast – treårig avskrivning. Ut- redningen har dessutom inte begränsat dessa utgifter till utan förut- satt att kostnaderna kommer att finnas . Räntekostnader skall dock läggas till de årliga kostnaderna för IT-stöd. RSV har utgått från en aktuell utlåningsränta om . Med en sådan ränta uppgår räntekostnaderna för första året till , andra året och tredje året . Genomsnittlig räntekostnad för investeringar avseende IT-utrustning m.m.: .