sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Viktiga hälsoskyddsfrågor i miljömålsarbetet inne- fattas främst i målområdena luft, Giftfri miljö, Säker strålmiljö samt God bebyggd miljö. I det följande redovisas Miljö- målskommitténs förslag till mål och etappmål som berör de frågeställ- ningar som tas upp i slutbetänkande. Städer, tätorter och annan byggd miljö skall utgöra en god och hälso- sam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktig god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstör- ningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Boende och fritidsmiljön, utomhus- och inomhus, uppfyller höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft. Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. Transporter- och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgäng- liga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. har alla byggnader en tillfredsställande inomhus- miljö, vilket innebär att: olägenheter som orsakas av fukt- och mögelskador är avhjälpta. Återkommande skadefall är högst 1/10 av nivån , inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen är ändamåls- enlig 118 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har mins- kat och jämfört med . Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Stråldoser begränsas så långt det är rimligt och möjligt. Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor och fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radonhal- ten i samtliga enskilda brunnar är lägre än /m3. är alla skolor, förskolor, och fritidshem med radon- halter i inomhusluften överstigande /m3 och hälften av alla enskilda brunnar med dricksvatten över /m3 åtgärdade. är alla bostäder med radonhalter överstigande /m3 åtgärdade. Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Halterna av luftföroreningar överskrider inte lågrisknivåer för can- cer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar i luftvägarna eller påverkan på växter, material och kulturvärden. Riktvärdena skall sättas med hänsyn till överkänslighet och allergi. Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kultur- värden och material. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 119 Halterna för svaveldioxid och kvävedioxid, enligt tabell, är i huvud- sak uppnådda i samtliga kommuner respektive . Halterna av marknära ozon överskrider inte /m3 som 8-timmars medelvärde, i samtliga kommuner . har utsläppen av flyktiga organiska ämnen i , exklu- sive metan, minskat med års nivå till . skall ett etappmål för partiklar mindre än 2,5 mikro- meter (PM 2,5) fastställas. skall också en första revidering ske av generationsmålen för luftkvalitet. Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bak- grundsnivåerna. Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö är för särskilt farliga ämnen nära noll och för övriga ämnen inte skadliga för människor. är varor försedda med hälso- och miljöinformation. Nyproducerade varor är i huvudsak fria från; cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstö- rande ämnen , mycket långlivade ämnen och mycket bioackumulerande ämnen , kvicksilver samt kadmium och bly . Sådana ämnen används inte heller i produktionsprocesser på ett sådant sätt att hälsa och miljö kan komma till skada. 120 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Hälso- och miljörisker med användningen av kemiska ämnen har mins- kat fortlöpande fram enligt indikatorer/nyckeltal som fast- ställts av berörda myndigheter, liksom förekomst och användning av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material. Förorenade områden är identifierade samt undersökta och av områden av riskklass mycket stor och stor är åtgärdade . Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att analysera problemet med radon i bostäder och lokaler där människor mer var- aktigt vistas (Dir. 1999:102). I uppdraget ingår att presentera förslag till ändamålsenliga och effektiva statliga åtgärder som i rimlig tid kan få ner radonhalterna under gällande gränsvärden. Utredningsarbetet skall enligt direktiven vara slutfört . Miljödeklaration av bostäder, skolor och daghem Regeringen har beslutat att uppdra åt att genomföra en för- söksverksamhet med miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäder, skolor och daghem. En miljö- och kvalitetsdeklaration kan innehålla uppgifter om t.ex. ventilation, energianvändning, radon, buller och miljöstörande ämnen. På grundval av erfarenheterna från försöksverksamheten skall föreslå utformning av en deklaration som kan användas i större omfattning. Avsikten är att deklarationen skall upprättas och till- handahållas av byggnadsägarna. Uppdraget skall redovisas . föreslår i betänkandet Varor utan faror – för- slag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (SOU 2000:53) att de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken i huvudsak bör genomföras inom EU. föreslår också bl.a. att kunskapskraven om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper bör utvidgas, att långlivade och bioackumulerande ämnen bör avvecklas och att cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantnings- störande ämnen bör avvecklas. Utredningen föreslår bl.a. följande: Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 121 Kunskapskravet bör utvidgas. finns en mycket stor kunskaps- brist om hälso- och miljöegenskaper för de kemiska ämnen som finns på marknaden sedan gammalt. Långlivade och bioackumulerande organiska ämnen bör avvecklas. Kemiska ämnen som är mycket långlivade och som i hög grad ansamlas i organismer (är bioackumulerande) får inte finnas i kemiska produkter eller i andra varor, såsom kläder, bilar och mobiltelefoner. får varor inte heller innehålla övriga långlivade och bioackumulerande ämnen. Cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstö- rande ämnen bör avvecklas. finns redan ett förbud inom EU som innebär att kemiska ämnen som är cancerframkallande, arvsmasse- påverkande och fortplantningsstörande inte får finnas i konsumenttill- gängliga kemiska produkter. Utredningen föreslår att förbudet utvidgas till att även omfatta andra varor än kemiska pro- dukter. För hormonstörande ämnen föreslår utredningen bl.a. att arbetet bör inriktas på att möjliggöra identifiering av hormonstörande ämnen genom att testmetoderna för fortplantningsstörning utvecklas. Utredningen lämnar förslag till fortsatt avveckling av kvicksilver, kadmium och bly. Dessutom måste övriga metaller användas på ett sådant sätt att de inte kommer ut och förorsakar skador på miljö eller människor Merparten av det arbete som bedrivs för att förebygga och undanröja hälsorisker i miljön som nämns i detta avsnitt sker med utgångspunkt från främst , miljömålsarbetet och kemikaliearbetet. De operativt aktiva är kommuner, länsstyrelser, centrala tillsynsmyndig- heter, sektorsmyndigheter och företag som bedriver verksamhet som omfattas av och miljömålen. Flera remissinstanser har mot den bakgrunden fört fram att frågorna om miljö och hälsa bör samord- nas med miljömålsarbetet. De prioriteringar och målformuleringar som föreslagits av Natio- nella folkhälsokommittén i SOU 1999:137 stämmer väl överens med de prioriteringar som gjorts i miljömålsarbetet genom Miljömålskommit- téns betänkande Framtidens miljö – allas vårt ansvar( SOU 2000:52) samt betänkande Varor utan faror – förslag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (SOU 2000:53). I betänkande har kommittén preciserat av tidigare beslutade nationella miljökvalitetsmål som avses att nås inom en generation samt föreslagit åtgärdsstrategier, styrmedel 122 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet och ansvarsfördelning beträffande genomförande och uppföljning m.m. I betänkande föreslås bl.a. ökad kunskap om kemiska ämnens hälsopåverkande egenskaper och att bioackumule- rande ämnen inte skall finnas i kemiska produkter. Mot bakgrund av att frågorna om miljö och hälsa är väl integrerade i och miljömålsarbetet finns det inte skäl att starta parallella aktiviteter inom miljö-hälsaområdet utifrån mål och strategier som kommittén tar fram särskilt. Det är istället angeläget att utgå från de förslag som fört fram. Inom ramen för dessa för- slag är det dock särskilt angeläget att antalet sunda hus ökar genom funktions- och emissionskrav och att antalet hus med radonförekomst minskar. Vidare är det angeläget att bostäder miljödeklareras och att allergisäkerheten ökar i förskolor, skolor, på arbetsplatser och i övriga miljöer som allmänheten har tillträde till. När det gäller yttre miljö är det viktigt att marknära ozon, luftföroreningar och buller minskar. Ett önskemål när det gäller den fortsatta beredningen av Miljö- målskommitténs förslag är att etappmålen ses över i vissa fall vad gäller tidpunkt för uppfyllelse så att nationella mål som berör män- niskors hälsa kan följas upp , dvs. det år som är referenspunkt för uppföljning. Att vissa mål även följs upp före respektive efter detta årtal utgör inget problem i sam- manhanget. har inte redovisat något eget förslag om passiv rökning med hänvisning till att be- handlar frågan. Målet om att minska exponeringen för passiv rökning intar därmed en särställning eftersom den frågan inte tas upp i miljö- målsarbetet eller hanteras enligt eller . Avsikten bör mot den bakgrunden vara att minska den passiva rökningen bl.a. genom lagförslag om rökfrihet på restauranger, kaféer och andra matställen som allmänheten har tillträde till. Slutsatserna i övrigt är att det finns skäl för ett engagemang lokalt och regionalt inom ramen för folkhälsoarbetet och Agenda 21-arbetet med syftet att motivera politiker och beslutsfattare att hålla ambitions- nivån hög inom miljö-hälsaområdet. Folkhälsoarbetets och Agenda 21- arbetets roll blir då bl.a. att väcka politiskt engagemang och allmän- hetens engagemang i frågorna. Detta arbete kan stärkas om folkhälso- arbetet och Agenda 21-arbetet integreras med varandra. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 123 3.2Grönområdens betydelse för rekreation6 3.2.1Sammanfattning av avsnitt 7.2 i SOU 1999:137 Rekreation handlar om att människor skall få tillfälle till återhämtning från krav i arbete och hem, stimulans till nya tankar och aktiviteter samt till fysisk aktivitet. Rekreativa aktiviteter och miljöer finner vi bl.a. inom konst, litteratur, musik, hus- och landskapsarkitektur. I var- dagslivet är det viktigt att människor kan finna möjligheter till rekrea- tion utan att tid och kraft behöver spillas på att uppsöka rätt miljö och/eller innehåll. Studier har visat att rekreation är viktigt för att mot- verka en lång rad sjukdomar. Fysisk aktivitet och dagsljus, natur och kultur är betydelsefulla på olika sätt.7 Fysisk aktivitet motverkar olika folksjukdomar (se avsnitt 3.4) Dagsljus har effekter på bl.a. skelett- uppbyggnad och kan motverka nedstämdhet .8 Kultur kan få människor att få distans till sig själva på samma gång som man vilar ut och åter- hämtar sig från arbete och sysslor i hemmet.9 I kapitel 10 beskrivs kul- turens betydelse. Grönska och natur har visat sig vara verksamma inom flera områden: Dels kan grönområden, rätt planerade, leda till att fler människor lockas att gå ut och ta en promenad, få dagsljus och motion.10 Dels kan grönområdena i sig motverka stress, då det visat sig 6Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Docent , skapsplanering, , , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. Sid 34-51 i Levnadsvanor 2. , underlagsrapport nr 6, 1999. The subterranean work environment: impact on wellbeing and health. 22, pp 33–52. 9Rapp, B. Kultur i vården visavi vården som kultur. 10Berggren-Bärring A-M & , P. Grönstrukturens betydelse för an- vändningen. Licentiatavhandling för Berggren-Bärring. Lantbruksuni- versitet, . & Berggren-Bärring, A-M. basic underlying concepts of qualities and activities and their impact on park design. Ecological Aspects of in . Antwerp 3-8 September 1995. 124 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet att natur ger en förhållandevis snabb återhämtning från stressande upplevelser.11 Den svenska allemansrätten är värdefull att bevara, inte minst ur ett jämlikhetsperspektiv. Allemansrätten medverkar till att flertalet män- niskor på ett relativt enkelt sätt kan komma ut i naturen utan allt för långa transporttider. Människor som bor i villor och radhus i mindre tätorter eller i större tätorters ytterområden har i de flesta fall en god tillgång till återhäm- tande grönområden. För flerfamiljshusen är skillnaderna i tillgång mer betydande.12 Inne i de centrala delarna av tätorterna är utbudet av park- och rekreationsområden ofta inte tillräckligt. Områdena ligger ofta mer än fem minuters promenadväg från hemmen, vilket betyder att de sällan utnyttjas under vardagar. Studier visar att grönområden inom fem minuters promenadavstånd används flitigt. är ett tröskelvärde, då bara någon minuts längre promenad sänker använd- ningen dramatiskt. Det kan också vara så att områdena störs kraftigt av buller. Enbart hälften av boende i flerbostadshus använder den gemen- samma gården . Studier har visat att de som helt saknar egen gård är mycket lite ute i natur, parker och grönområden. De som har en bra gård, som de är nöjda med, går också mest ut i annan natur och grönområden.13 Detta nyttjandemönster går igen när man studerar förskolor, skolor och vårdinstitutioner. Ju sämre gården är, desto mindre är man ute överhuvudtaget. En bra skolgård, förskolegård eller gård vid äldre- boende ger däremot upphov till en relativt omfattande utevistelse, inte bara på den egna gården utan också i stadens parker, grönområden och 11Ulrich, R. Effects of gardens of health outcomes. Pp 27-86 in , C. & , M. (eds) Healing Gardens. 12Gröna områden i planeringen. Public Parks in , 1860–1960. Berggren-Bärring A- M & . Grönstrukturens betydelse för användningen. SLU, Inst för landskapsplanering, Rapport 95:3. Om parkers betydelse. Hur de används och vad som tilltalar besökarna. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 125 naturområden.14 Detta betyder att gårdsmiljöerna är av avgörande bety- delse för utevistelsens omfattning. Ser man till vissa utsatta grupper, som patienter inom den psykiatriska vården, handlar det om mer än 100 procents högre vistelse i parker, om det finns en bra gård, och för boende inom äldreomsorgen ligger siffran på fler besök.15 Enda avvikelsen från detta nyttjandemönster gäller boende i 1960- och 1970-talens flerbostadshusområden. Invånarna där utnyttjar inte de egna gårdarna speciellt mycket. Däremot används de grönområden som ligger alldeles invid gårdarna flitigt. Undersökningar visar att barn är den åldersgrupp som mest nyttjar stadens grönområden. Därnäst kommer tonåringar, följt av pensionärer . Minst utnyttjar äldre grönområden. För kvinnor är den upplevda bristen på trygghet i parkerna en begränsande faktor och kvinnor anger denna orsak sju gånger oftare än män. För äldre är det framför allt tillgängligheten, som rädslan att inte hitta en bänk att sitta på, och tryggheten som be- gränsar.16 Förskolornas gårdar är av mycket skiftande kvalitet och generellt sett har förskolorna och skolorna i innerstaden små ytor med mycket asfalt. De egna gårdarna används mer än tidigare, eftersom lägre perso- naltäthet och mindre pengar till transporter gjort utflykter till andra naturmiljöer allt svårare att genomföra.17 Egen härd – Guld värd. SLU, Inst för landskapsplanering, 88:8. & . Utemiljöns betydelse för äldre med stort vårdbehov. SLU, Stad 155. Egen härd – Guld värd. Inst för landskapsplanering 88:8. , , ., . Ute på dagis. Om parkers betydel- se. 126 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Skolornas bristfälliga utemiljö har uppmärksammats under och skolgårdarna har på många orter blivit bättre. Men trots olika insatser är skolgården på de flesta håll fortfarande en tom asfaltyta.18 Studier har visat påtagliga samband mellan utevistelse och hälsotill- stånd hos förskolebarn. De hälsotillstånd som avses gäller i första hand infektioner,19 stressåkommor, grovmotorisk förmåga och koncentra- tionsstyrka. Det finns även studier som pekar på att utevistelse skulle kunna medföra att färre barn får allergi.20 Vidare visar barngrupper i goda lekmiljöer tecken på att kunna hantera konflikter bättre. Forskning visar att äldre i högre grad än yngre är beroende av dagsljus för sin vitaminstatus och för att skelettet inte skall urkalkas.21 Motion är också i högsta grad nödvändigt för att bibehålla muskelmassa och rörlighet. Ny forskning visar också att blodtrycket kan påverkas gynn- samt av utevistelse och att detta i synnerhet kan gälla personer över 80 år.22 Studien visar dessutom att äldre som har möjlighet att vistas ute förbättrar sin koncentrationsförmåga. utevistelse gör att kroppen bättre kan klara såväl fysisk som psykisk påfrestning.23,24 Ändå är många äldre ofta hänvisade till att vara inom- hus.25 Ett nätverk av terapeutiska trädgårdar håller på att byggas upp över landet, dvs. trädgårdar som ger möjlighet till träning av exempelvis minnesfunktioner, armar och rygg eller som ger möjlighet till kon- templation. Skolgården – vuxnas bilder – barnets miljö. Barn på utedagis hade lägre sjukfrånvaro. 15, pp 1670–1672. 20von Mutius E. 350 Suppl 2:SII14–7. Von Mutius E, , Fritzsch C, Duhme H. & . Increasing prevalence of hay fever and atopy among children in , East . 351, 9106, pp 862–866. & Küller M. Stadens grönska, äldres utevistelse och hälsa. & . Utemiljöns betydelse för äldre med stort vårdbehov. & Küller M. Stadens grönska, äldres utevistelse och hälsa. Äldres liv och nära omgivning. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 127 normer och detaljlagar upphävdes till stor del i och med att den nya (PBL) trädde 1987. Detta fick störst inverkan på regleringen av stadens grönområden, då alla normer som reglerade ytor och utrymmen för lek försvann. har två lagar stärkt grönområdenas ställning i tätorterna: plan- och bygglagen26 och miljöbalken27. Dessa två lagar ger tillsammans ett utrymme för kommuner och andra myn- digheter att skydda och utveckla grönområden i städer och tätorter. I samband med revideringen av PBL utreddes stadens grönområden särskilt. Förslaget finns presenterat som bilaga i SOU 1994:36, och där talas om behovet av grönstrukturprogram och grönplaner. Den nya PBL ger nu också kommunerna en möjlighet att upprätta en grönstruktur- plan. Något krav på kommunerna att göra sådana planer finns inte, även om PBL anger att behovet av parker och andra grönområden skall tillgodoses. anger att alla skall ha tillgång till natur, till en hälsosam miljö samt att behovet av grönområden i tätorten och i närheten av tätorten särskilt skall beaktas. I proposition 1998/99:107 om motion och idrott för 2000-talet gör regeringen den bedömningen att det är angeläget att samhällsplaneringen, inte minst i storstadsregionerna, beaktar människors behov av grönområden och andra fria ytor som gör det möjligt för människor i alla åldrar att motionera utomhus. När det gäller barns lekmiljöer har länder som , , och betydligt fler såväl kvantitativa som kvalitativa krav än . Det behövs mer forskning kring hur ljus och grönska påverkar män- niskor fysiskt och psykiskt samt hur man i planering, byggande och lagstiftning skall påverka stadsbyggnad och friskvård. Kunskapen om vad leken fordrar i form av fysisk omgivning är otillräcklig. Dessutom behöver kunskapen om sambanden mellan en väl fungerande lekmiljö och barns hälsa förbättras. Miljö och fysisk planering. Delbetänkande av Plan- och bygg- utredningen. 128 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Forskningen måste särskilt belysa vilka kvaliteter i utemiljön som leder till gynnsamma effekter. Exempelvis gäller detta hur utemiljön vid särskilda boendeformer skall utformas, samt hur bostadsområdenas egna gårdar respektive närparker skall vara beskaffade. Det finns behov av att utreda samband mellan miljökvaliteter, män- niskors beteenden och hälsa. Fram till har endast något tvärfack- ligt projekt mellan läkare, landskapsarkitekter, sjukgymnaster och psy- kologer undersökt sådana samband. Målförslag i avsnitt 7.2 i SOU 1999:137 1.Alla bör ha tillgång till bullerfria och trafiksäkra grönområden nära bostaden Förskole- och skolgårdar skall vara planerade och utformade så att de tillgodoser barns och ungdomars behov av lek, rörelse, stimulans och avkoppling. Miljön i anslutning till bostaden skall vara planerad och utformad så att den är tillgänglig för äldre och funktionshindrade och ger dem stimulans och avkoppling. Alla som bor i särskilda boendeformer skall ha tillgång till en stimulerande utemiljö. 2.Kommunerna bör i sina översiktsplaner särskilt redovisa grön- strukturen En separat redovisning bör göras av hur förskole- och skolgårdar och särskilda boenden är utformade. 3.Regionala grönplaner och grönstrukturprogram bör upprättas där tillgången på områden för friluftsliv är begränsad Allemansrätten måste försvaras, särskilt i storstadsområden och i slättbygderna. Ett flertal remissinstanser, såsom , , , , kommun, och ställer sig i huvudsak bakom kommitténs ställningstaganden. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 129 Barn i hem och skola vill särskilt uppmärksamma att utevistelsen för barn inte i första hand handlar om rekreation, utan om nödvändiga vill- kor för barns utveckling. När det gäller barns lek anför svårigheterna och oklar- heterna med sin nuvarande roll, att följa upp plan- och bygglagens krav på att tillräckligt stora och lämpliga fria ytor avsätts för lek. anser att ansvaret för de allmänna lekplatserna skall förtydligas. junior i betonar problematiken med skolgår- darna, som alltför ofta består av asfalt. Grönstruktur och hållbar utveckling önskar särskilt uppmärksamma den gröna struktu- ren; behovet av närhet mellan hem/skola och grönområden. BO önskar att grönplaner upprättas i kommunerna. ser den gröna strukturen ur flera aspekter: rekreation, bio- logisk mångfald samt kretsloppslösningar och kommunalteknik. Sve- rige har, påpekar , skrivit på . Den stadgar, förutom planering av god hälsa, att vi skall bedriva en planering som syftar till att värna om ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga. Städernas obebyggda mark är en värdefull resurs för detta. I den fysiska planeringen finns möjligheter att reglera hur gröna områden skall utvecklas. För att uppnå en hållbar utveckling måste den gröna strukturen behandlas tillsammans med övriga struktur- och mark- användningsfrågor i den översiktliga planeringen. anser att genom detaljplaner och områdesbestämmelser skall regleringar kunna göras bindande. Detaljplaner är ett bra sätt att säkra förekomsten av gröna områden i tätorter. framhåller vikten av en god grön struktur med tillgänglighet till en rik och varierad omgivning. I rapporten mål för friluftsliv och naturturism finns detta närmare belyst.