sou · GOB391d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är särskilt viktigt i familjer med tidigare allergiförekomst. För att minska det nu stigandet antalet fall av hudcancer bör föräldrar och barnomsorgspersonal få kunskap om rätt solvanor. Risken för ett barn att skadas följer tydligt föräldrarnas sociala tillhörighet. Nationella mål för folkhälsan 93 tinuerligt ge information om skaderisker och åtgärda risker i barns miljöer kan minska antalet olycksfall. För att barn skall få en psykiskt hälsosam utveckling är det viktigt att de blir sedda och bekräftade. Många barn får de behoven självklart tillgodosedda genom sin familj. Andra barn är beroende av att andra vuxna uppmärksammar dem. Det sociala nätverket runt varje barn har därmed stor betydelse för den psykiska och sociala utvecklingen. Där- för är det större risker för ett barn att växa upp i ett område där många vuxna har problem av olika slag, eftersom det då finns färre vuxna som kan stödja barnet. Samhället har ett ansvar för att barnomsorg, skola och fritidsverksamhet är av god kvalitet och bidrar till att varje barn blir uppmärksammat. En god barnomsorg är av särskild betydelse för barn som befinner sig i en sårbar situation. Det är angeläget att tidigt uppmärksamma psykiska eller psykosomatiska besvär hos barn och ungdom. Barn till invandrare skall mötas med respekt för sitt kulturarv och sitt språk. En del barn, i synnerhet flyktingbarn, bär på traumatiska upplevelser som de måste få hjälp att bearbeta. Att göra det möjligt för varje barn med utländsk bakgrund att bli tvåspråkigt med dubbel kulturell identitet, är ett viktigt led i stärkandet av den egna identiteten. För att barnen skall få likvärdiga möjligheter i det svenska samhället är det angeläget att barnen lär sig svenska bra. Det finns en ökad före- komst av ohälsa hos barn till invandrare, främst flyktingbarn. Över- risken kan nästan helt förklaras av föräldrarnas lägre sociala position. Diskriminering, påtvingad segregering och utanförskap är påverkbara riskfaktorer för ohälsa hos barn till invandrare. Barn med olika former av funktionshinder behöver stöd för att inte funktionsnedsättningen skall prägla hela uppväxten. De behöver som alla barn möjlighet att leka, utvecklas och frigöra sig från sina föräldrar. Föräldrar till svårt funktionshindrade barn lever ofta under pressande villkor. Att underlätta för dessa föräldrar att fungera i sin föräldraroll är både ett sätt att stärka barnet och att minska riskerna för ohälsa hos föräldrarna. En god barnhabilitering, möjlighet till lek och fysisk träning, anpassade hjälpmedel, en skola och skolhälsovård som förstår det funktionshindrade barnets behov – är viktiga faktorer för att barnet skall få en positiv identitetsutveckling, möjlighet till lärande och möjlighet att bevara och förbättra sin hälsa. Barn med olika former av koncentrationsproblem eller med läs- och skrivsvårigheter löper stor risk för olika former av ohälsa i vuxen ålder. Pojkar har ofta ett utagerande beteende och flickor kan reagera med tillbakadragenhet. Det är viktigt att tidigt uppmärksamma och ge dessa flickor och pojkar stöd. 94 Nationella mål för folkhälsan Övervikt ökar bland barn och ungdomar. Man räknar också med att av ungdomarna, främst flickor, har någon form av ätstör- ningar. Det finns olika orsaker till den ökande övervikten. Viktiga fak- torer är för lite fysisk aktivitet kombinerad med felaktiga matvanor. Vid information om betydelsen av hälsosamma matvanor är det viktigt att den inte uppfattas som om allt fett är farligt. Den kan då bli kontra- produktiv och istället skapa ätstörningar. Förskolan och skolan har en alldeles särskild roll för barns och ungas utveckling, inte minst från hälsosynpunkt. Det är den samhälls- verksamhet som har de största förutsättningarna att utjämna socialt be- tingad ohälsa. Betydelsen av att alla ungdomar får möjlighet att full- följa gymnasiestudier är stor. Skolan är största arbetsplats och är därför en arena som både barn och många vuxna befinner sig på. Att skolan och förskolan skall vara hälsofrämjande är viktigt för barns och ungas framtida hälsa. Möjligheten till lärande ökar om eleven mår bra, psykiskt såväl som fysiskt. De elever som trivs i skolan har lättare för att lära. Eftersom hälsoklyftorna är stora mellan vuxna som har en lång utbildning jäm- fört med dem som har en kort utbildning, är det från framtida hälso- synpunkt viktigt att främja lärandet hos de elever som har svårt att klara skolans kunskapsmål. En hälsofrämjande skola och en lärande skola förutsätter varandra. Att främja lärandet och motverka psykisk ohälsa hos barn och ungdom handlar i grunden om att skapa stödjande strukturer i skolan. Mobbning och annan kränkande behandling får inte förekomma. Att öka barns och ungdomars inflytande över sin situation är viktigt för att stärka självkänslan. Skolhälsovård och elevvård i olika former och av olika yrkeskate- gorier har en stor betydelse för elevernas psykiska och fysiska hälsa. Det är särskilt viktigt att skolans personal är uppmärksam på tecken på psykisk ohälsa hos barn och ungdom. Barn till missbrukande föräldrar eller föräldrar med psykiska problem kan behöva hjälp för att inte själva få problem. Självmord har minskat i alla åldersgrupper utom bland barn och ungdomar. Självmordsförsök har ökat bland flickor. Att bli medveten om tidiga signaler hos självmordsbenägna ungdomar och ge dem stöd kan förhindra självmord. Under uppväxtåren finns det riskfaktorer som kan leda till ohälsa i vuxen ålder. Rökning minskar inte längre. Fler flickor än pojkar röker. Alkoholkonsumtionen tycks ha ökat. Andelen ungdomar som prövat narkotika har också ökat. Hälsoundervisningen i skolan behandlas som ett kunskapsämne i läroplanen, vilket ger otillräckliga förutsätt- ningar för att utveckla hälsofrämjande attityder och levnadsvanor. fungerar inte hälsoundervisningen bra. Nationella mål för folkhälsan 95 Sexualitet och samlevnadsfrågor samt risker med alkohol, tobak och droger handlar inte bara om kunskap utan lika mycket om känslor och synsätt som behöver diskuteras. Ett reflekterande samtal är ett sätt att med respekt möta barn och ungdomar inom olika etniska grupper, religioner, med olika sexuell läggning och med olika former av funk- tionshinder på deras egna villkor. Ungdomsmottagningar är ett viktigt komplement till skolan, särskilt när det gäller att ge ungdomar enskilt stöd i sex- och samlevnadsfrågor. Det arbete som pågår kring värde- grundsfrågor inom skolan bör stödjas. Det är en utmaning för skolan att både kunna tillhandahålla eleverna god och hälsosam mat och kunskaper om matens betydelse för hälsa, ork och välbefinnande. Barn som äter för lite av skolmaten är också ofta de barn som äter för lite till frukost. De elever som inte äter till- räckligt med mat blir trötta och klarar inte av skolarbetet på samma sätt som de annars skulle göra. Skolans ansvar för att grundlägga goda matvanor ger därmed också direkt effekt på lärandeprocessen hos just de elever skolan har svårast att nå. Barns lekar och spontanidrott har förändrats. Den fria leken är en central del i barns utveckling, som måste stimuleras och inte förhindras genom alltför organiserade eller styrda aktiviteter. Fysisk rörelse är en viktig faktor som främjar hälsa. Under har fysisk aktivitet bland barn och ungdom sjunkit. är idrott den i särklass populäraste organiserade fritidsaktiviteten. Omkring hälften av alla barn och ungdomar är aktiva medlemmar i idrottsföreningar. Men antalet barn och ungdomar som inte alls ägnar sig åt regelbunden idrottsutövning har ökat. Det finns stora sociala, regionala, etniska och könsmässiga skillnader i utövandet av idrott. Färre barn kan simma . Skolans förhållningssätt till vikten av att röra sig blir av särskild betydelse, eftersom de sociala skillnaderna i barns fysiska aktivitet är så stora. har lek och rörelse, idrott och friluftsaktiviteter för lite utrymme i skolan. Att röra på sig påverkar också förmågan till lärande. En ökad rörelseaktivitet främjar inlärningen. Eftersom mycket talar för att daglig, återkommande aktivitet ger det bästa skyddet, bör barn ha tillgång till nära grönområden, säkra cykelvägar och bra lekplatser. Allt mer forskning talar också för att inlärningen förbättras av deltagande i olika konstnärliga och kulturella uttrycksformer. Skolans roll för att främja elevernas både psykiska och fysiska hälsa är betydande. finns ingenting allmänt skrivet om hälsa i skollagen, förutom det som direkt berör skolhälsovårdens ansvar. Elevvårds- utredningen (SOU 2000: 19) har föreslagit vissa förstärkningar för elevhälsan. Kommitténs bedömning är att den sittande skollagskommit- tén (U 1999:01) bör ges i uppdrag att se hur främjandet av hälsa kan 96 Nationella mål för folkhälsan regleras i skollagen. Det är angeläget att skolan beaktar hälsofrågorna, inte minst mot bakgrund av att andra lagar, som t.ex. arbetsmiljölagen, och , numera belyser dessa frågor. En rad insatser som har betydelse för barns och ungdomars hälsa har berörts i detta avsnitt. Vissa viktiga åtgärder presenteras dock inte i anslutning till mål eller delmål här, utan redovisas under andra mål där de sakligt sett passar bättre. Barn i ekonomiskt och socialt utsatta bostadsområden Barn med olika funktionshinder, koncentrationsproblem och läs- och skrivsvårigheter Barn till föräldrar med missbruks- eller psykiska problem Utmaningar till nationella aktörer Staten bör verka för att främjande av hälsa blir en uppgift för skolan och att detta framgår av skollagen. Staten bör verka för att metoder för att främja den fysiska och psykiska hälsan finns med i utbildningarna för förskola och skola. Skapa förutsättningar för stödjande miljöer för barn och föräldrar och en hälsofrämjande förskola och skola. Skapa förutsättningar för en väl fungerande mödra- och barnhälso- vård, ungdomsmottagningar i samverkan med kommunerna, PBU, BUP och stöd till barn till föräldrar med missbruks- eller psykiska problem. Nationella mål för folkhälsan 97 Goda möjligheter till livslångt lärande Ingen diskriminering av invandrare och funktionshindrade på arbetsmarknaden Förvärvsarbete är för de flesta människor den viktigaste källan till för- sörjning. Det har också stor betydelse för våra möjligheter att bli delaktiga i samhället och utveckla relationer till andra människor. Arbetet är en viktig bas för människors identitet och sociala liv. Det får därmed effekter också på vår hälsa. Arbetslöshet påverkar hälsan på många olika sätt. Det psykiska välbefinnandet försämras, sjukvårdsutnyttjande och läkemedelskon- sumtion ökar, unga män ökar sin alkoholkonsumtion och unga kvinnor röker mer. Arbetslöshet är en allvarlig riskfaktor för psykisk ohälsa och hjärt-kärlsjukdom. Arbetslöshetens negativa kon- sekvenser påverkar även de arbetslösas familjer och bidrar därmed till sociala olikheter i hälsa. Arbetsmarknadssituationen har förbättrats . Det är fler kvinnor än män som har fått arbete. I många invandrar- grupper och bland vissa funktionshindrade är arbetslösheten fortsatt mycket omfattande. Ungdomsarbetslösheten som var mycket hög minskar . Möjligheterna att få ett arbete skiljer sig påtag- ligt mellan olika delar av . Arbetslösheten har framför allt sjun- kit bland människor med längre utbildningar, medan den är hög bland korttidsutbildade. Det pågår genomgripande förändringar av arbetsmarknaden, som innebär stora krav på omställningar för den enskilde. Många arbets- platser har minskat antalet tillsvidareanställningar och istället ökat antalet projekt- och behovsanställningar. Inom vård- och omsorgsarbete och viss säsongsbaserad service- och tjänsteproduktion är behovs- anställningar vanliga. Från hälsosynpunkt har det visat sig att särskilt behovsanställningar är en sämre form av anställning än andra former. kan de ge möjlighet till arbete till människor som tidigare stått helt utanför arbetsmarknaden. Genom en lagändring blev omkring 50 000 tidigare vikarier tillsvidareanställda i kom- muner och landsting. Industriellt och ekonomiskt likartade länder har helt olika syn på systemet med tidsbegränsat anställda. Det finns ingen enkel mekanism 98 Nationella mål för folkhälsan som driver fram dessa anställningsformer. De baseras på kulturella traditioner och synen på arbetsrätt. I de flesta länder ges den fasta anställningen en hög prioritet. Även ungdomar tycks föredra fasta an- ställningar. Osäkerheten i tidsbegränsade anställningar påverkar män- niskors hälsa. Människor reagerar med stress inför ekonomisk och social osäkerhet. Det finns få forskningsresultat att stödja sig på, men de undersökningar som finns visar att människor i behovsanställningar har fler hälsobesvär och sämre utvecklingsmöjligheter än andra. Kvin- nor är kraftigt överrepresenterade när det gäller behovsanställningar. Projektanställningar är en annan form, som en del upplever som fritt och flexibelt, som det finns liten kunskap om hur den typen av arbete påverkar hälsan . Antalet personer i förvärvsaktiv ålder beräknas minska . Denna utveckling medför en risk för arbetskraftsbrist inom många sek- torer och yrkesområden. Det kommer att få konsekvenser för den fram- tida arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken. Arbetsgivarnas förmåga att behålla och rekrytera arbetskraft med efterfrågad kompetens kom- mer att bli allt viktigare. Om den framtida arbetsmarknaden i större utsträckning kommer att präglas av tillfälliga anställningar, kan tröskeln till de goda jobben och företagens egen kompetensutbildning komma att höjas. Detta kan då medföra svårigheter att erhålla nödvändig kompetens för de grupper som har en svag anknytning till arbetsmarknaden. Utbildning i olika former kommer därmed att få en ännu större betydelse än tidigare för möjligheten att få en fast förankring på arbets- marknaden. Både hälsa, sjukdom och död följer till stor del människors position i arbetslivet. Positionen i arbetslivet har i sin tur ett klart samband med utbildningsnivån, dvs. personer i tjänstemannayrken har generellt längre utbildning än personer i arbetaryrken. Sambandet mellan hälsa och social position och utbildning gäller under hela livs- cykeln. Det finns ett långsiktigt behov av utbildning och vidareutbildning för vuxna därför att arbetsuppgifterna för korttidsutbildade minskar. Kompetenskraven förändras i alla branscher. Det finns fortfarande många i arbetskraften som inte har gymnasial utbildning. De kan därmed riskera arbetslöshet, trots arbetskraftsbrist i övrigt, och behöver komplettera sin utbildning. Det gäller framför allt personer med funktionshinder, utomnordiska invandrare med kort ut- bildning, korttidsutbildade med yrken och arbetsuppgifter som minskar samt ungdomar som inte fullföljer sina gymnasiestudier. Individens rätt till vuxenutbildning föreslås av (SOU 2000: 28) att utökas och att staten garan- terar individerna tillgång till gymnasial kompetensnivå. Nationella mål för folkhälsan 99 också att den enskilde inte skall behöva skuldsätta sig för att studera på grundskolenivå. Hela studiestödet bör utgöras av bidrag på den studie- nivån. föreslår att personer med utvecklings- störning garanteras grundläggande vuxenutbildning som andra vuxna. Kommunerna bör också få skyldighet att ge studerande med behov av särskilt stöd rätt till en fördjupad individuell studieplan. Rätten till stöd för olika funktionshindrade i samband med vuxenutbildning måste säkerställas. Förslagen har betydelse för dessa gruppers framtida hälsa, eftersom arbetslöshet är en påtaglig riskfaktor för ohälsa. En del invandrare har mycket kort utbildning. Det är därför ange- läget att vuxenutbildningen utformas så de får bättre möjligheter att bygga på sin utbildning. Alla invandrare, kort- eller långtidsutbildade, måste ges goda möjligheter att lära sig svenska för att få en chans att få en förankring på arbetsmarknaden. Svenska för invandrare, sfi-under- visningen, måste effektiviseras. Invandrare med funktionshinder har särskilt svårt att få tillträde till utbildningsinsatser. Att utforma gymnasieskolan på ett sätt så att inga elever lämnar gymnasiet med ofullständiga betyg är en viktig utmaning. Satsning på vuxenutbildning, kompetensutveckling och livslångt läran- de, genom stöd till folkbildningen, är också centralt. Diskriminering på arbetsmarknaden av utomnordiska medborgare, homosexuella och per- soner med funktionshinder bottnar oftast i bristande kunskap och måste aktivt bekämpas. Företag och förvaltningar bör upprätta mångfalds- planer. Offentliga och privata arbetsgivare har huvudansvaret för utbildning inom sina resp. verksamheter. fördelas personalutbildnings- resurserna ofta så att anställda med kvalificerade arbetsuppgifter får mest utbildning. är det viktigt att det också avsätts medel för utbildning till anställda inom alla yrken och arbetsuppgifter. Resurserna fördelas ojämnt mellan könen. Kvinnor får tillgång till mindre personalutbildning än män. Arbetsgivarna har ett förstahandsansvar för rehabilitering av anställda som varit frånvarande från arbetet på grund av sjukdom. Inom rehabiliteringsområdet behövs ökade insatser även av försäkringskassorna. Fler personer är sjukskrivna under allt , som aktiva rehabiliteringsinsatser kommer igång allt senare eller inte alls. Det riskerar i sin tur att leda till längre sjukskrivningar och förtidspension som kunde ha förhindrats. Rehabi- literingsutbudet är otillräckligt och ojämnt fördelat, såväl mellan diagnosgrupper som regionalt. Med tidiga insatser kan det vara lättare att återgå till sina gamla arbetsuppgifter. Det kan dessutom finnas behov av rehabiliterings- åtgärder bland personer med hälsoproblem och arbetshandikapp som 100 Nationella mål för folkhälsan fortfarande är i arbete. Om återgång till det tidigare arbetet inte är möjligt, innebär rehabilitering ofta någon form av utbildning för att t.ex. kunna få nya arbetsuppgifter. Allt fler som har rehabiliterings- behov kommer att vara lite äldre, vilket ställer särskilda krav. Den form av utbildning som den arbetslivsinriktade rehabiliteringen innebär är mycket viktig. Den kan förhindra långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetslivet. Lika viktig för sysselsättningen är utformningen av arbetsorganisation och arbetsuppgifter som beaktar olikheter i män- niskors kapacitet under livscykeln. Detta utvecklas under mål 5. Människor med olika former av funktionshinder och som inte får någon anställning på den öppna arbetsmarknaden måste erbjudas an- ställning med t.ex. lönebidrag eller inom . Att förtidspensionera människor som både kan och vill utföra arbete är en uppenbar riskfaktor för hälsan. Det finns inte heller några samhällsekonomiska motiv för att göra det. Utmaningar till nationella aktörer Staten bör förstärkta möjligheterna till vuxenutbildning enligt Kun- skapslyftskommitténs förslag. Staten bör förstärka de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för långtidsarbetslösa. Staten bör förstärka möjligheterna till särskilda anställningar inom och till lönebidrag. Staten bör förstärka försäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet. bör verka för att invandrare får ökat tillträde till arbetsmarknaden. bör se över sfi-undervisningens kvalitet. Centrala regler bör ses över så att dispens för längre studietid för funktionshindrade fungerar. Nationella mål för folkhälsan 101 Inga ungdomar bör lämna gymnasieskolan utan slutbetyg. Satsa på vuxenutbildning genom komvux och folkbildning. Sfi-undervisningen bör effektiviseras. Utmaningar till privata och offentliga arbetsgivare Motverka diskriminering vid anställning. Ge anställda möjlighet att höja sin kompetens. 102 Nationella mål för folkhälsan Anpassning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsättningar Ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet Arbetslivet genomgår stora förändringar. I den strukturomvandling som pågår spelar den internationella ekonomin och teknikutvecklingen en stor roll. Informationsteknologin förändrar på många sätt arbetslivets förutsättningar. Oförutsägbarheten har blivit ett grundläggande villkor på arbetsmarknaden. Allt detta får direkta återverkningar på de an- ställdas arbetssituation. Från arbetsmiljösynpunkt är konsekvenserna av den pågående utvecklingen en omfattande demontering av fasta strukturer. Det inne- bär djupgående förändringar av arbetets villkor, som arbetets förlägg- ning och rum och anställningsformer. Frikoppling från dessa tra- ditionella strukturer betyder att individen själv måste ta över reglering och gränssättning. Kunskaperna om de hälsomässiga konsekvenserna av detta är begränsade. Den offentliga sektorn genomgår stora förändringar. Det beror delvis på behovet av anpassning till den nya omvärldssituationen. Men en viktig orsak är också de starka besparingskrav som skett under 1990- talet. Inom vård, omsorg och skola har det t.ex. inneburit omorga- nisationer, nedskärningar och arbetsutvidgning. Många anställda med kortare utbildning har fått lämna sina anställningar, vilket inneburit kraftiga belastningar för dem som arbetat kvar. har vissa av dessa arbetsuppgifter övertagits av mer utbildad personal, som därmed fått nya uppgifter utöver sina tidigare uppdrag. I vårdsektorn kunde man initialt inte iaktta för- sämringar av hälsan på grund av förändringarna, men i slutet av decenniet har många fått ökade problem med utbrändhet och lik- nande psykiska symptom. Inom vårdsektorn upplever man att man har dåliga möjligheter att påverka arbetssituationen, vilket kan ha stor betydelse för hälsan. På många håll har det funnits en övertro på att omorganisation kan lösa problemen. Omorganiserandet kan också skapa problem. Detta har inte uppmärksammats tillräckligt i forsk- ningen. En ökad kompetens om psykosociala frågor behövs bland arbetsledare, både i offentlig förvaltning och i privata näringslivet. Nationella mål för folkhälsan 103 En tydlig utveckling är att företag och förvaltningar slimmats allt mer för att inriktas på organisationens kärnverksamhet. Därmed har en uppgång skett av tidsbegränsade anställningar. Det är stor skillnad på olika former av anställningar när det gäller trygghet och utvecklings- möjligheter, vilket kan påverka hälsosituationen. Personer med projektanställningar är anställda för ett särskilt projekt. De har större inflytande i arbetet och mer möjlighet till lärande och utveckling än andra grupper av tillfälligt anställda. Behovsanställda, som anställs när arbetsgivaren har tillfälligt behov, har påtagligt flera hälsobesvär än personer med fast anställning. Dessa personer har också sämre utvecklingsmöjligheter i sina arbeten. Kvinnor är kraftigt överrepresenterade i denna form av otrygg anställning. Det har blivit allt vanligare att efterfrågesvängningar hanteras genom inhyrning av personal och när fasta tjänster inte går att besätta, framför allt inom offentlig verksamhet. Bemanningsföretagen växer snabbt. För en del anställda i dessa företag innebär det högre lön än tidigare och att man upplever en större frihet. är det oklart hur hälsan påverkas av att ofta byta arbetsplats och inte ingå i en fast arbetsgemenskap. Dessutom påverkas situationen för de anställda på de arbetsplatser där man löser arbetskraftsbrist genom tillfälliga inhyrningar. finns ca 400 000 enmansföretag. En del av dem är personer som har slutat en anställning, men som sedan fortsätter med samma verksamhet som egenföretagare och i många fall genom att konkurrera med längre arbetstider. Villkoren för dessa enmansföretag är mycket olika. Det finns otillräckliga studier om vad som händer med män- niskors hälsa i dessa former av arbete. Den pågående utvecklingen i arbetslivet gör att arbetsmarknaden och arbetskraften blir alltmer differentierad. Den arbetsrelaterade ohäl- san har ökat. har antalet sjukskrivningar och antalet anmälda arbetsskador ökat kraftigt. Det är framför allt lång- tidssjukskrivningar som ökat. Ökningen är störst för yrkesgrupper inom sjukvård, utbildning, polis och annan offentlig verksamhet. Kvinnor är överrepresenterade i sjukskrivnings- och arbetsskadestatistiken.