sou · GOB3109d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Jag kan konstatera att lönsamheten varierar mellan olika företagare även inom andra sektorer. Det är emellertid viktigt att tränaryrket är attraktivt för att på lång sikt behålla en framgångsrik travsport. Jag har svårt att mot bakgrund av det material som finns tillgängligt bedöma om tränarnas ekonomiska situation är ett problem för travsporten, men jag ser det naturligt att TR mot bakgrund av den analys förbundet gjort för en dialog med STC om hur lönsamheten för travtränarna skall kunna förbättras. Jag kan konstatera att hästuppfödning i många fall präglas av ekonomisk olönsamhet. Uppfödarnas ekonomiska situation behandlas i kapitel 4. Det finns drygt 500 ridskolor i landet och dessa är i många fall beroende av statliga och kommunala bidrag för sin verksamhet. Bidragen sker dels direkt i form av t.ex. statligt och kommunalt lokalt aktivitetsstöd, dels indirekt i form av subventionerade hyror för ridanläggningar. Det är inte ovanligt att viss personal som arbetar vid ridskolorna gör det inom ramen för olika arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. De lokala ridklubbarna fick ca i statligt lokalt aktivitetsstöd, vilket kanaliseras genom RF. Vid analys av ridskolornas ekonomiredovisning, se tabell 3 i bilaga 7, syns endast de direkta bidragen. Av analysen, som om- fattade 59 ridskolors verksamhet , kan konstateras att medianridskolan uppvisar ett svagt positivt resultat (ca ), Företag och organisationers ekonomiska situation och konkurrensförmåga att varje häst omsätter , att de rörliga kostnaderna per häst uppgår till , att de bokföringsmässiga avskrivningar som görs är lägre än de företagsekonomiskt motiverade till följd av att föreningarna i många fall använder avskrivningar för resultat- reglering, att av ridskolans kostnader består av löner m.m. Jag anser att förmågan att kunna utveckla den egna föreningens ekonomi spelar stor roll för ett självständigt föreningsliv. Det vore positivt om SvRF tar ansvar för att i samråd med distriktsförbund och ridskolor vidta åtgärder som syftar till att skapa bättre förut- sättningar för att utveckla ridskolornas verksamheter. En angelägen åtgärd är enligt min mening att det görs en analys över vad som karakteriserar framgångsrika ridskolors verksamhet och vilka strategier de valt inom olika verksamhetsområden. En annan angelägen åtgärd är enligt min mening att vidareutveckla konceptet med jämförande nyckeltalsanalyser som gjorts av SvRF i samråd med och 1999. Genom dessa olika former av s.k. bench-marking anser jag att ridskolornas verksamhet kan stärkas. Jag ser det som positivt att SvRF påbörjat ett arbete med att utveckla ett rikstäckande kvalitetssäkringssystem för ridskolor och förutsätter att detta arbete kommer att bedrivas intensivt på såväl central som lokal nivå under den närmaste framtiden. De statliga stöden till företagen Statligt stöd till företagare ges inom ramen för de regionalpolitiska stöden (nationellt finansierade och delvis finansierade av ), men staten skapar även förutsättningar för att starta och utveckla småföretag genom olika former av kapitalför- sörjningsåtgärder via t.ex. . En sammanställning över till- gängliga statliga stöd till företagare finns på Närings- och teknik- utvecklingsverkets () hemsida, . Referens- gruppen bedömer att hästsektorns företag endast till mindre del tar vara på de möjligheter som ges inom ramen för de nationellt finansierade regionalpolitiska stöden och av EU:s strukturfonds- program, t.ex. de geografiskt avgränsade mål 1- och mål 2- programmen, det över hela gällande mål 3 som avser kompetensutveckling m.m., och de olika s.k. gemenskaps- initiativen. Företag och organisationers ekonomiska situation och konkurrensförmåga Jag har inte haft möjlighet att ta fram uppgifter om vilka enskilda hästföretag som sökt stöd inom ramen för redan befintliga stöd till företagare. Jag har dock en känsla av, efter samråd med många hästföretagare, att de är dåligt orienterade om vilka stöd- möjligheter som finns. Orsakerna är troligen flera, men okunskap om programmen och vad som krävs för att få delta är förmodligen en viktig orsak. Det är därför bra att de centrala sport- och avelsförbundena (SGC, SH, STC och SvRF) angett att de avser pröva förutsättningarna för att samverka kring information och rådgivning till hästföretagare i denna del. De centrala förbunden, de tävlingsarrangerande sällskapen och riksanläggningarna har enligt referensgruppens uppfattning väl tagit vara på möjligheterna som ges via EU:s strukturfondsprogram och de statligt finansierade regionalpolitiska stöden. Jag noterar också att de centrala (SGC, SH, STC och SvRF) avser att närmare pröva förutsättningarna och formerna för att i samråd med organisationer som representerar olika typer av hästföretagare ta till vara på olika fördelar som finns vid samver- kan. Det gäller bland annat inköp och rådgivningsverksamhet som syftar till att förbättra ekonomin i hästföretagen. Jag bedömer att det är av väsentlig betydelse för sektorns utveckling att dessa åtgär- der kommer till stånd . Jag bedömer att det inte behövs något statligt stöd som riktas särskilt till företag i hästsektorn. Det finns redan stöd att söka inom ramen för befintliga stöd. Det är därför viktigt att hästsek- torns företag tar vara på de möjligheter som finns inom nu gällande regelverk för statligt stöd till företagande. Jag ser dock ett behov av att vissa statliga insatser vidtas vad gäller ridskolornas verksamhet. Dessa är till stor del förenings- drivna och har i många fall knappa ekonomiska resurser och har mer begränsade möjligheter att söka stöd inom befintligt regelverk om stöd till företagare. SvRF har gett in ett förslag till åtgärder som jag bedömer är av värde för ridsektorn, se bilaga 7 och avsnitt 10.2.2 nedan. SvRF har gett in ett förslag till utredningen som syftar till att förbättra ridskolornas ekonomi som det underlättar för ridskolor att anskaffa hästar av god kvalitet, se bilaga 7. Företag och organisationers ekonomiska situation och konkurrensförmåga att det är ett problem för flera av landets ridskolor att anskaffa väl utbildade hästar som är anpassade till användarnas behov. Orsakerna till problemet är enligt skrivelsen att ridskolornas ekonomi med traditionella mått sett är svag, att ekonomiska resurser saknas för att köpa hästar som är väl utbildade samt att kunskaper om att bedöma hästarnas utbildningsnivå m.m. varierar kraftigt mellan olika ridskolor. Det är enligt skrivelsen inte ovanligt att ridskolorna köper sina hästar av s.k. hästhandlare, utan att först ha provat hästen. För det fall hästen inte passar för ridskolans behov kan den i många fall återlämnas mot en viss avgift. Hästen säljs då ofta vidare till en annan ridskola, som ges möjlighet att prova den osv. Hästarnas härstamning vid ridskolorna är inte sällan okänd. SvRF:s förslag innebär sammanfattningsvis att SvRF bildar ett särskilt bolag som skall ha till syfte att säkerställa att landets rid- skolor ges tillgång till hästar av vissa kvaliteter genom att köpa in hästar som sedan hyrs ut till ridskolor, att staten av tillskjuter som skall användas för hästinköp, att SvRF tar ansvar för bolagets driftkostnader och för- säkringskostnader. Avsikten är att bolaget efter femårsperioden skall drivas utan det av mig föreslagna tidsbegränsade statliga stö- det. 10.2.3Mina synpunkter på SvRF:s förslag SvRF föreslår i skrivelsen att förbundet bildar ett bolag. Bolagets uppgift skall vara att säkerställa att landets ridskolor ges möjlighet att anskaffa väl utbildade och säkra hästar till sin verksamhet. Mot bakgrund av vad jag fått ta del av vid mina besök vid ridskolor och av telefonsamtal som utredningen fått kan jag konstatera att det för många ridskolor är ett problem att få tag på bra hästar. Jag anser att tillgång till välutbildade och säkra hästar anpassade till ridskoleelevernas förutsättningar är mycket viktig för att bevara och utveckla hästsektorn. Det är inte minst viktigt för att upprätt- hålla ett högt förtroende från föräldrar till barn och ungdomar som rider vid landets ridskolor och från samhället. Det är och har varit ett problem för landets ridskolor att köpa hästar och frågan har enligt SvRF:s skrivelse diskuterats inom förbundet, men har på grund av bristande resurser inte kunnat lösas. De problem som SvRF pekar på kring hästanskaffning till Företag och organisationers ekonomiska situation och konkurrensförmåga landets ridskolor bör enligt min mening lösas av häst- sektorn på egen hand. Jag kan dock konstatera att SvRF saknar ekonomiska möjligheter att starta den av förbundet föreslagna verksamheten utan ett tidsbegränsat statligt stöd. Enligt min mening är det för idrottens framtid av grundläggande betydelse att barn och ungdomar får möjlighet att prova olika idrotter. Ridning är en av de största idrotterna i och den idrott som lockar flest flickor. Jag anser att det är av väsentlig betydelse att så många barn och ungdomar som möjligt ges tillfälle att prova att rida. Vi måste kunna erbjuda våra barn och ungdomar, oavsett familjens ekonomi eller var de bor, möjlighet att rida vid ridskolor som har säkra och välutbildade hästar och instruktörer. Jag bedömer att det av SvRF skissade förslaget ligger väl i linje med min uppfattning om hur detta skall kunna lösas. Det är också vik- tigt att verksamheten i förlängningen kan drivas av sektorn själv. Min och SvRF:s gemensamma bedömning är att detta skall kunna ske efter ett tidsbegränsat statligt stöd . Regeringen redovisade i sin proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet bedömningen att det framtida över- skottet av spel på s.k. värdeautomater kommer att uppgå till unge- fär . Vidare bedömdes överskottet från spel på värdeautomater i bingohallar uppgå till . Av medlen bör enligt propositionen tillfalla idrotts- rörelsen och fördelas av till det lokala föreningslivet. beräkningar redovisade i slutbe- tänkandet från Den nya Spel- och lotteriutredningen (SOU 2000:9) pekar på att detta överskott kan komma att uppgå till ca . Den nya Spel- och lotteriutredningen föreslår i sitt betänkande även att nettoöverskottet från kasino- verksamhet, vilket bedöms uppgå till ca vid fullt utbyggd verksamhet, skall tillföras folkrörelserna. Utred- ningen remissbehandlas . Jag förutsätter och anser att en av våra största idrotter för unga flickor skall få del av dessa pengar. Vidare förutsätter jag att dessa pengar, dvs. överskottet från spel på värdeautomater och kasinoverksamheten, kommer att tas in i statsbudgeten för att därefter anvisas till bland annat RF. Det är viktigt att satsa på bredden i en idrott för att få fram en elit. Därför är det enligt min mening viktigt att just ridskolorna skall kunna tillhandahålla säkra hästar av god kvalitet. Vi får inte glömma att det är i ungdomsåren som hästintresset grundläggs för att sedan förhoppningsvis följa med hela livet, antingen som hobby Företag och organisationers ekonomiska situation och konkurrensförmåga eller som yrke. Hästar och hästsport är också ett intresse som kan vara gemensamt för barnen och deras föräldrar. Hästen kan i detta sammanhang ses som en bro mellan olika generationer. Jag bedö- mer att man med den av SvRF föreslagna modellen bildar en bra bas för inte bara bevarande utan framför allt en framtid för svensk hästsektor. För att lösa de problem som SvRF pekat på vad gäller hästan- skaffning till landets ridskolor finns enligt min mening alternativa möjligheter. Att utbilda de som ansvarar för hästinköp vid landets ridskolor kan vara en sådan. Att utbilda unghästutbildare som anställs vid ridskolorna kan vara en annan. Jag anser dock att detta först på lång sikt kommer att ge resultat. Därför föreslår jag att staten under vissa förutsättningar i ett initialskede bidrar med resurser för att SvRF:s förslag som getts in till utredningen skall kunna genomföras. Sådana förutsättningar är att SvRF tar ett ansvar för att kontrollera att de hästar som bolaget hyr ut till landets ridskolor sköts väl och har en god ridbarhet, att rid- skolorna som hyr hästar av bolaget bedriver ett medvetet och strukturerat kvalitetsarbete där särskild hänsyn tas till ridskole- elevernas säkerhet, hästskötsel, arbetsförhållanden och miljö. Jag ser det också som viktigt att viss hästanskaffning som skall tillhan- dahållas av bolaget avser hästar som skall användas för körning vid landets ridskolor. Detta ligger enligt min bedömning väl i linje med den ungdomssatsning som sker i samverkan mellan galopp-, rid- och travsporten. Jag kan också konstatera att parterna enligt den återrapportering som gjorts för verksamhetsåren 1998 och 1999 är nöjda med utfallet av satsningen på ungdomsverksamhet. Utredning har skyldigheten att analysera konsekvenser av utredningens förslag utifrån följande perspektiv: Jämställdhetspolitiska konsekvenser (Dir. 1994:124) Offentliga åtaganden (Dir. 1994:23) Regionalpolitiska konsekvenser (Dir. 1992:50) Ridsport är i många avseenden flickornas idrott. Den satsning på avel, kompetens, landsbygd och företagande som jag föreslår kan enligt min bedömning medverka till att minska en eventuell orättvisa i det stöd som ges från samhället till flick- respektive pojkidrotter. Jag bedömer att mina förslag i allt väsentligt kommer att främja jämställdheten mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, då förslagen enligt min bedömning medför att svensk hästsektor kan bevaras och utvecklas. Hästsporterna är enligt min mening i sig jämlika, då kvinnor och män, flickor och pojkar, tävlar på lika villkor. De nya offentliga åtaganden som läggs på och i vissa fall länsstyrelserna till följd av mina förslag avseende svensk tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken bedömer jag kan inrymmas inom nuvarande resurser. Detsamma gäller det nya offentliga åtagande som ges för att handlägga ett tidsbegränsat stöd för långsiktiga åtgärder på hästavelsområdet. Jag bedömer också att för Miljö, Areella näringar och Samhällsbyggande inte behöver ökade resurser för att kunna hand- lägga ett nytt åtagande på hästforskningsområdet. Vidare bedömer jag att SLU kan omprioritera resurser så att en ökad utbildnings- verksamhet kan ske vid i som SLU är huvudman för. Mina förslag på det jordbrukspolitiska området medför att möjligheterna att etablera och utveckla hästverksamheter på lands- bygden kommer att förbättras, speciellt i tätortsnära glesbygd och Grundläggande förutsättningar för att använda hästar i renskötselarbetet medverkar enligt min mening också positivt till utveckling av nya företag, t.ex. hästturismverksamhet i renbetesfjällen. Jag anser att mina förslag ligger i linje med en modern näringspolitik. Min bedömning av kostnaderna för att genomföra förslagen samt i förekommande fall hur de skall finansieras beskrivs i varje kapitel där sådana förslag ges. ATG:s årsredovisning 1999. Ds 1997:11, Ändringar i djurskyddslagen, , 1997. Federation Equestre Internationale, 1999 worldwide survey summary. , Utveckling i gles- och landsbygder, årsrapport , , 2000. , 2000, , 2000. , Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , 2000. Kungliga Skogs- och Lantbruksakademiens tidskrift, Hästen – en resurs i dagens samhälle, , Årg. 139, Nr 4 . Lantbruksstyrelsen, LBS Rapport 1991:4, , , Hästen i , och jordbrukspolitiken, , 1996. , Nationellt utvecklingsprogram för svensk hästnäring, , 2000. Norsk Hestesenter, Naeringspolitikk for hest, Instilling fra Nareingspolitisk utvalg, 2000. SGC:s årsredovisning 1999. SH:s årsredovisning 1999. SOU 1998:76, Idrott och motion för livet. SOU 1999:78, Jordbruk och miljönytta. SOU 2000:9, Föreningslivet på Spel- och lotterimarknaden. , Rapport 1998:23 Hästhållningen 1997, , 1999. STC:s årsredovisning 1999. SvRF:s årsredovisning 1999. Union Européenne du trot, European statistics 1998. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att utarbeta förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Syftet med utredningen är att skapa förutsättningar att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredningsarbetet skall bedrivas i nära samarbete med organisatio- ner inom denna sektor. Det utvecklingsarbete som bedrivs inom hästsektorn skall beaktas av utredaren. Utgångspunkten är att regeringen senast skall kunna presentera en sam- manhållen svensk hästpolitik. Utredaren skall redovisa sina förslag . Hästen har en stor social, kulturell och ekonomisk betydelse i dagens samhälle. Antalet hästar i har ökat från ca 70 000 till över 200 000. Närmare en tredjedel av den svenska befolkningen har kontakt med hästar och olika verksam- heter som växer fram kring hästar. Ur ett samhällsperspektiv är hästen en viktig länk mellan stad och land. Hästsporten har en folkrörelseprägel med ett mycket stort antal ungdomar, särskilt flickor, engagerade i föreningsliv. Ridsport kommer på andra plats i fråga om antalet utövande ungdomar. Av drygt 200 000 medlemmar är och en övervägande del är kvinnor. Inom ridsporten finns också en ut- bredd verksamhet för funktionshindrade. Hästsektorn har en stor ekonomisk betydelse. Antalet besökare vid trav- och galopp- tävlingar uppgår till ca 600 000 och ca 2,4 miljoner spelar på hästar . Hästen bidrar också till jordbrukets inkomster med . För produktion av hästfoder utnyttjas en areal motsvarande 150-200 000 ha. Antalet sysselsatta inom hästsektorn uppgår till ca 10 000 personer på heltid och ca 30 000 på deltid. Hästen utgör en resurs för att utveckla jord- bruket, landsbygden och miljön. Mot denna bakgrund är det av intresse för att det skapas förutsättningar för att häst- sektorn bevaras och utvecklas. En särskild utredare bör därför tillkallas. Allmänna utgångspunkter för uppdraget Den stora betydelse som hästsporten har för ungdomar, och sär- skilt för flickor när det gäller ridsporten, ger samhället ett särskilt ansvar. Det är viktigt att ungdomarna ges möjlighet att utöva sitt intresse till en rimlig kostnad. Umgänget med hästen lär barn och ungdomar att ta ansvar för en annan levande varelse. Barn och ung- domar med invandrarbakgrund är underrepresenterade, vilket kräver särskild uppmärksamhet. Hästen är också en viktig resurs i habilitering och rehabilitering för funktionshindrade och för människor med sociala problem. De växande skarorna av barn och ungdomar som söker sig till ridskolor, och annan närliggande verk- samhet, behöver vägledning av kunnig och välutbildad personal. Det är därför en central fråga att god utbildning kan erbjudas de som vill satsa på yrken med inriktning på hästar. En viktig del i detta sammanhang är också fortbildning för såväl yrkesverksamma som för ideellt engagerade personer i hästrelaterad verksamhet. Det är viktigt att man skapar kompetens beträffande hästhållning, användning av hästen och relationen till hästen. En hippologutbildning omfattande 80 poäng startades höst- terminen 1994 som ett resultat av utredningen (Ds 1993:60) En högskoleutbildning inom hästområdet (prop. 1993/94:157 Stöd till ekologisk odling och trädgårdsnäringen, m.m.). Huvudman för ut- bildningen är (). Avtal om resurstilldelning, organisation och utbildningens genomförande har slutits mellan SLU och hästsportens organisationer. genom SLU, anvisar till utbildningen medan hästsportorganisationerna genom främjande skjuter till en något större summa. En utvärdering av hippologutbildningen visade på behovet av ett forskningsprogram för att utveckla utbildningen på olika nivåer samt näringen i stort. Ett forskningsprogram kräver dock en förlängning av grundutbildningen med . Vad gäller avelsverksamheten så har antalet betäckta ston och därmed födda föl som helhet minskat . Denna utveckling är mer uttalad för vissa raser än andra. Hästens betydelse för att uppnå jordbrukets miljömål har ökat i flera avseenden och bör liksom annan jordbruksproduktion beaktas. Detta bör också få genomslag på hur hästrelaterad verksamhet behandlas i såväl nationell jordbrukspolitik som på EU-nivå. Hästen är också av betydelse för det naturvårdsinriktade skogsbruket och kan vara ett alternativ till konventionella metoder vid särskilda förhållanden, såsom oländig terräng, våt mark och vid större stormfällen. En god hästhållning med ett utvecklat miljö- och djurskyddstänkande bör eftersträvas. En särskild utredare tillkallas för att ta fram det underlag som behövs för att regeringen skall kunna ta ställning till etablerandet av en sammanhållen svensk hästpolitik. Utredaren skall undersöka förutsättningarna för organisationers och företags konkurrens- förmåga inom hästsektorn samt för hästens roll i den gemensamma jordbrukspolitiken. Utredaren skall också bedöma behovet av stöd till forskning och utbildning inom hästsektorn samt till avel och uppfödning. Dessutom skall utredaren se över och komma med förslag vad avser ansvarsfördelning, styrformer och finansiering mellan SLU och främjande när det gäller den hippologiska högskoleutbildningen. Utredaren skall bedöma hur hästnäringen kan medverka till att uppfylla miljömålen för jordbruket och för skogsbruket, de av antagna miljökvalitetsmålen och regeringens målsättning att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Principen om ett sektorsintegrerat miljöansvar skall vara vägledande. Vidare skall utredaren belysa hur länder som är jämförbara med har hanterat de aktuella frågorna. Utredaren skall även belysa vad som i övrigt kan anses vara relevant för uppdraget. Ambitionen bör vara att skapa ett generellt utformat stöd för hästsektorn som ligger i linje med en modern näringspolitik. Utredaren skall ange kostnaderna för sina förslag samt föreslå hur de skall finansieras. Uppdraget skall redovisas . 1 Bakgrund till svensk hästavel (kap. 4) 1.1De tre avelsorganisationernas arbete STC administrerar bland annat registrering och identifiering av samtliga varm- och kallblodiga travhästar, tränings- och körlicenser samt förteckning över travhästägare. Vidare ansvarar STC för att avelsvärdering utförs. Registreringsavdelningen finansieras i huvudsak av avgifter som hästägarna betalar vid bland annat registrering av föl, stallpseudonymer, ägarskiften m.m. Registret för uppgift om såväl häst som hästens ägare. Avgifterna för registrering m.m. uppgår totalt till ca 8,5 miljoner. Vid registreringsavdelningen arbetar fyra årsarbetare centralt, och 2 årsarbetare ute i landet med att frysmärka och identifiera hästar. STC har tillgång till veterinär och juridisk expertis inom organisationen. Vidare arbetar två husdjursagronomer vid STC. SGC har i allt väsentligt samma funktioner som STC vad gäller avelsvärderings- och registratursfrågorna. Verksamheten finansie- ras i huvudsak med avgifter. Dessa uppgår till ca . Vid SGC arbetar två årsarbetare med registreringsfrågor. SH är paraplyorganisation för 27 olika rasavelsföreningar. Förut- om rasavelsföreningar är även medlem i SH. SH:s ändamål är att företräda medlemmarnas gemensamma intressen och att främja kvaliteten och utvecklingen i den svenska hästaveln. SH är avelsorganisation med samordnings- funktioner för landets register- och stambokförande föreningar och skall för detta ändamål administrera och tillhandahålla tjänster för hästkontroller. SH ansvarar för att avelsvärdering utförs i samtliga raser. För detta arbete har SH knutit till sig s.k. avelskommittéer som har att bereda frågor om avelsvärdering för berörd ras och avge yttranden till i frågor som berör respektive ras. För genom- förande av avelsvärdering finns ett nära samarbete med s.k. fält- huvudmän, som på uppdrag av SH genomför s.k. sommarpremie- Bilaga 2 SOU 2000:109 Dessa utgörs i huvudsak av de lokala hushållnings- sällskapen. SH:s verksamhet finansieras i huvudsak av s.k. serviceavgifter som tas ut vid betäckning av sto respektive vid användning av hingst i publik avel. SH:s totala omsättning uppgår till ca . Avgifterna i form av s.k. serviceavgifter uppgår till ca . Härutöver tas avgifter ut för att genomföra hingstpremieringar (ca ), och förbundet har även en viss försäljning av varor, ca . SH erhåller även ett statlig stöd för främjande av djurhälsan med . Vid kans- liet arbetar 3,5 årsarbetare.