sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Energiproduktionen bidrar direkt eller indirekt till många av miljökva- litetsmålen. Vi bedömer att energiproduktionssektorn direkta ansvar är störst för; ·Levande sjöar och vattendrag och etappmål 2 om restaurering av vattendrag. ·Säker strålmiljö och etappmål 1 om utsläpp av radioaktiva ämnen. ·En god bebyggd miljö och etappmål 1 om behov av planering för produktionsanläggningar. ·Bara naturlig försurning och etappmål 3 och 4 om utsläpp av svavel och kväveoxider samt målen för luft och Begränsad klimat- påverkan och indirekt de mål som gäller att bevara skyddsvärda områden i fjällen och i den miljön. har föreslagit sektorsmål som framgår av kap. 22. Sektorns anpassning till miljömålen kan delas in i de tre strategierna som beskrivs i kap. 19. Effektiviseringsstrategin betyder att kraft- och värmeindustrin behö- ver fortsätta på den inslagna linjen att effektivisera sin energianvändning och utveckla system med hög totalverkningsgrad. Utöver detta bör man också se energieffektiviseringsfrågan ur ett kundperspektiv. Denna utveckling har redan inletts och bör intensifieras. Kretsloppsstrategin innebär att större biobränsleanläggningar tar hand om askan så att näringsämnena kan återföras till skogsmarken. Tillförseln av bränslen kontrolleras så att askan kan kvalitetssäkras med avseende på oacceptabla föroreningshalter. Hushållningsstrategin innebär att kraftindustrin behöver höja ambi- tionen för att återskapa naturmiljöer som fragmenterats av vatten- systemen genom utbyggnad av vattenkraftverk. Hushållningsstrategin innebär att kraftindustrin behöver utarbeta såväl produktionsmål som miljömål som uttrycker vad en hushållning med befintliga kultur- och naturvärden inklusive värden för biologisk mångfald betyder för energisektorn. Detta gäller också den nu planerade satsningen på vind- kraft. Vidare innebär hushållningsstrategin att kraftindustrin har ett ansvar för sitt eget kulturarv. Forskning och utveckling som syftar till att kunna värdera olika möjligheter att uppnå önskvärda mål för naturmiljön är viktig. På basis härav kan de åtgärder väljas som ger lägsta lång- siktiga kostnad. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 859 Konsekvenserna av att uppfylla etappmålen för Bara naturlig försurning innebär en fortsatt satsning på att minska utsläppen av kväveoxider från kraftproduktion och från fjärrvärmeproduktion. För att bibehålla säkerheten i kärnkraftverken fordras investeringar i säkerhetshöjande åtgärder på samma nivå som . Kraftindustrin har, genom SKB, vidare det fulla ansvaret att finna en slutlig lösning för slutförvar av använt kärnbränsle. Forskning och teknisk utveckling är en viktig förutsättning för att finna en säker metod för slutförvaret. Restaureringen av skyddsvärda vattendrag kan innebära att vatten- kraftproduktionen minskar och att kostnaderna ökar, i vilken omfattning beror på teknikutvecklingen. Detta kommer att få effekter på kraftbolagens lönsamhet, särskilt som den rörliga kostnaden för befint- liga vattenkraftverk endast är 1–per kWh. Vi kan inte avgöra omfattningen av restaureringen och därmed inte heller de eko- nomiska konsekvenserna för företagen. Klimatmålet är sannolikt det mål som får störst konsekvenser för sektorn. förslag innebär dock på kort sikt begränsade effekter. På , då kärnkraften är avvecklad, måste man räkna med ersättningsinvesteringar i kraftproduktionen och värmeproduktionen genom att ny teknik baserad på förnybara energikällor måste användas. Sett ur ett större sektorperspektiv är det sannolikt en kombination av elbesparande åtgärder och övergång till energikällor med lågt eller inget kolinnehåll som leder till den mest kostnadseffektiva lösningen i . Det är främst som har ansvar för att vara pådrivande, informera och ha kontakter med samhällets aktörer. Skogs- styrelsen och i viss mån har ansvar för att produktion och uttag av förnybara bränslen sker på ett hållbart sätt. Exploatering i samband med att nya anläggningar byggs är också en regional och lokal angelägenhet där kommuner och länsstyrelser kan påverka. Nedan definieras sektorn som den själv har organiserat sig, dvs. den omfattar byggherrar och fastighetsägare, arkitektföretag och tekniska konsulter, byggmaterialindustrin och byggindustrin/byggentreprenörer. Denna definition skiljer sig från den som SCB använder sig av där man i näringslivsindelningen skiljer på tillverkningsindustrin (hit hör bygg- 860 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 materialindustrin), byggindustrin (nedan kallat byggentreprenörer) och bostäder och fastighetsförvaltning. Byggindustrin och de förvaltande bolagen anlitar konsulter i sin verksamhet. Genom sin kunskap har konsulterna och arkitekterna ett stort inflytande i byggprocessen. Därför ingår de i byggsektorn. Byggsektorn har genom bildandet av Byggsektorns Kretsloppsråd skapat ett organ som ska verka för att samordna sektorns växande miljöintresse, möta arbetet med ett ökat producentansvar och vara en stark drivkraft för att åstadkomma ett uthålligt kretsloppssamhälle. Miljövårdsberedningen har regeringens uppdrag (Dir. 1998:65) att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett eko- logiskt hållbart näringsliv. Beredningen ska förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete för en hållbar utveck- ling, och föreslå hur en sådan utveckling kan stödjas och drivas på i . Företag ska stimuleras att ligga före lagkrav. Ett andra syfte med uppdraget är att ge regeringen underlag för politiska beslut och ställningstaganden om riktlinjer och styrmedel i miljöpolitiken och i andra frågor som är av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. Särskilt viktigt är att analysera drivkrafterna hos de företag som kommit längst i miljöarbetet och att klarlägga förutsätt- ningarna för andra att följa efter. De små och medelstora företagens förutsättningar ska också belysas. I dialogen med näringslivet ska både miljöförbättringar, resurseffektivisering och företagens utveckling på alltmer miljöanpassade marknader tas upp. I arbetet har beredningen valt att initiera dialog med två branscher varav den ena är bygg- och fastighetssektorn. I detta arbete deltar 22 företag med bred anknytning till sektorn och 3 kommuner. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Redovisningen kom- mer bl.a. att innehålla en framtidsbild för en hållbar bygg- och fastig- hetssektor och en strategi för att driva på arbetet för hållbar utveckling i sektorn. Framtidsbilden kommer att beskrivas utifrån områdena; ·Samhällets struktur och samhällsplanering SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 861 Inom byggsektorn sysselsätts ca 440 000 personer . I byggandet används ca material . Bostäder/- lokaler svarar för av den totala energianvändningen (byggnadernas användningstid inkluderad) samt nära hälften av den totala elanvändningen. Enligt SCB uppgick förädlingsvärdet inom byggentreprenörerna och fastighetsförvaltarna ca och antalet arbetade tim- mar uppgick till 450 miljarder timmar . Till detta ska också läg- gas byggmaterialindustrin. Ett fåtal företag dominerar byggmaterial- industrin medan det däremot finns många småföretagare inom bygg- entreprenörerna. Kännetecknade för branschen är den är väldigt konjunkturkänslig. Riktade insatser från statens sida är vanliga för att minska konjunk- tursvackorna. Flera drivkrafter påverkar förhållandena inom sektorn. Den ökande miljömedvetenheten hos allmänhet, företag och fastighetsägare för- väntas fortsätta och i många fall bidrar det till nya arbetssätt inom sektorn. Standardiseringsarbetet fortsätter internationellt. Den snabba utvecklingen på IT området skapar nya förutsättningar för branschen och dess kunder. Inte minst torde det ha betydelse för att öka energi- effektiviteten (intelligenta hus). Avregleringen av energimarknaderna påverkar denna sektor, genom bl.a. nya möjligheter till kundrelationer. Utöver rena miljöfrågor, där en god inomhusmiljö ingår som en självklar del, påverkas sektorn av andra trender i samhället som ökade krav på handikappanpassning, utveckling mot mindre hushåll, dubbel bosättning och utökade krav på distansarbete. Detta kan sammantaget komma att förändra boendet och den tekniska utrustningen. Branschen berörs av flera styrmedel inom miljöområdet, varav de mest betydelsefulla är: 862 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Etappmål som berör bygg och fastighetssektorn Sektorn kan komma att beröras direkt eller indirekt av samtliga miljö- kvalitetsmål. Byggsektorns ansvar är störst för; ·Etappmålen om kulturhistoriskt värdefull äldre bebyggelse, inom- husmiljö, energi och kretslopp i En god bebyggd miljö ·Etappmålen i Giftfri miljö ·Etappmål 3 om radon i bostäder i strålmiljö Etappmål 3 och 4 om utsläpp av svavel- och kväveoxider i Bara naturlig försurning samt etappmålen för Begränsad klimatpåverkan. Sektorns anpassningsinsatser kan delas in efter de tre strategierna som har redovisats i kap. 19, de redogörs kortfattat för nedan. Effektiviseringsstrategin betyder att en effektivisering av energi- användningen för uppvärmning, varmvatten och drift kommer att bli en av de centrala insatserna för sektorn. från ett livscykelperspektiv är det under driftsfasen som den huvudsakliga energianvändningen kom- mer att ske. Anläggnings-, bygg- och rivningsfaserna kräver endast en mindre del av den totala energianvändningen. Även om byggnader har lång livslängd, så sker ombyggnad såsom utbyte av ventilationsanlägg- ningar, ommålning, fasadrenoveringar återkommande, ofta med 10–intervaller. Det är viktigt att utnyttja dessa tillfällen för att uppnå en förbättring av inomhusmiljön och energihushållningen. Med den långa livslängd som byggnadsbeståndet har är det viktigt att byggherrarna ökar energieffektiviteten i nybyggda bostäder och lokaler och att fastighetsägarna inför en effektivare driftorganisation för fastigheter med bättre utbildad personal. Utöver detta bör man också se energieffektiviseringsfrågan ur ett kundperspektiv. I stora delar av fastighetsbranschen är kundtrycket inte särskilt stort men i takt med mer miljömedvetna konsumenter bör intresset för energi- och miljödeklarerade fastigheter öka. Detta medför bl.a. att större omsorg måste ägnas åt kvaliteten på byggena, så att man uppnår den beräknade energieffektiviteten. Kretsloppsstrategin ställer andra krav. Branschen har arbetat med avfallsproblematiken och frivilligt åtagit sig en handlingsplan för kretslopp. Åtagandet kan ses om ett alternativt till ett lagstadgat krav om producentansvar inom byggsektorn. Ytterligare arbete behövs för att minska användningen av särskilt farliga kemikalier i byggprocessen, liksom att ta om hand om dem vid rivning, ombyggnad och i det återkommande underhållet. Detta är också viktigt för den befintliga husbeståndet då många kemikalier som kan vara kandidater för en tidig utfasning återfinns inom området ytbehandling. Ytskikten slits med tiden SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 863 och behöver förnyas vid reparation och ombyggnad. För att åstad- komma sunda hus krävs en genomtänkt strategi vid val av byggmaterial och byggteknik. Av vikt är bl.a. att byggmaterialen är torra och rena och inte innehåller kemiska ämnen som kan orsaka problem. En god hushållning i enlighet med hushållningsstrategin handlar både om en varsam förvaltning av befintliga värden och att miljöanpassa det nya som byggs. Varsamhet innebär att hushålla med befintliga investeringar och värden. Den innebär att miljöns värden måste göras tydliga inför beslut om upprustningar och andra förändringar. Byggnadsvårdens hushållningsperspektiv kan bidra till en ökad miljö- hänsyn i byggbranschen som helhet. Det är viktigt att den långsiktiga hänsynen väger tyngre än kortsiktiga vinster och att miljöförluster räknas in vid beslut och valsituationer på alla plan. Detta innebär att kunskapen om en miljöanpassning och hushållning med mark och vatten måste finnas – inte bara hos beställare – utan också hos de tekniska konsulterna och entreprenörerna. I byggsektorn ingår också anläggningsarbeten som oftast sker i offentlig regi. Det kan gälla exploatering genom byggande av vägar, järnvägar, flygfält, hamnar m.m. Vi har exempelvis föreslagit att logistikcentra och omlastningsstationer behöver byggas för att förbättra funktionen inom transportområdet. Konsekvenser för att nå etappmålen i Bara naturlig försurning, luft och klimatmålet samt etappmålen rörande energi i En god bebyggd miljö innebär för sektorn en fortsatt satsning på energieffektivisering både i nya och gamla hus. För byggherrarna innebär det ökade kostnader under byggnationen då man behöver välja byggmaterial med lägre energiförbrukning och bättre isolering. Energi och miljömärkning av bostäder och lokaler innebär också en mer noggrann kvalitetssäkring under byggandet och i underhållsarbetet. Inte minst blir detta viktigt för att säkerställa att byggmaterialen inte blir fuktiga , något som kan skapa framtida problem. Den ökade investeringen ska ses mot bakgrund av kundens minskade utgifter för energi eller åtgärder för sanering av s.k. sjuka hus. Konsekvenserna av att byggsektorn bidrar till hushållningsstrategin är ökade kostnader för ny- och ombyggnader, som i vissa fall kan ge lägre driftskostnader. Vid bygg- och anläggningsarbeten använder sektorn arbetsmaskiner för arbetet. Arbetsmaskinerna har länge släpat efter i miljöarbetet och vi föreslår strängare utsläppskrav. Kostnaderna för en förbättrad avgas- rening betalas av entreprenörerna. För fastighetsförvaltarna kan kon- sekvenserna innebära att man skaffar sig mer kvalificerad personal för 864 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 drift och underhåll. De ökade investeringarna i fastigheterna för att minska energianvändningen ska ställas mot minskade utgifter för energi. Detsamma gäller vid byte av uppvärmningssystem vilka i allt mindre utsträckning bör baseras på fossila bränslen. Etappmålet om radon och att förbättra inomhusmijön i bostäder innebär ökade utgifter för fastighetsförvaltarna. I vissa fall kan det röra sig om betydande belopp om själva byggmaterialet behöver bytas ut. En särskild utredare ska lämna förslag inom detta område. Ett stort antal kemikalier ingår i byggproduktenar. Branschen har tillbaka skaffat sig ökade kunskaper om ämnenas farlighet och kartlagt användningsområdena. Man arbetar med miljövarudekla - rationer inom vissa varugrupper. Konsekvenserna för att nå Giftfri miljö innebär ett intensifierat arbete med att fasa ut farliga kemikalier och finna nya lösningar. Kvalificerade miljöinventeringar kommer också att behövas i större utsträckning inför ombyggnad och rivningar för att säkerställa en adekvat hantering av rivningsmaterial. Det går inte att kvantifiera kostnaden för näringslivet. Effekterna på sysselsättningen är svåra att bedöma. Satsningarna på effektivisering och sanering av sjuka hus bör höja sysselsättningen för byggsektorn. Å andra sidan kan ökade kostnader för byggandet inne- bära en minskad efterfrågan. Vi bedömer dock totalt sett att sysselsätt- ningen inom sektorn ökar till följd av satsningarna. Substitution av oönskade kemikalier och varor kan för den enskilda industrin bli negativ om man inte hinner miljöanpassa sina produkter. Byggnadsvården är en växande bransch och den skapar även arbete inom byggmaterialbranschen genom att traditionella material efterfrå- gas. Byggnadsvårdssektorn skapar också arbetstillfällen genom att den bidrar till en utveckling av kulturturismen och att byggnader som upprustats kan nyttjas för nya ändamål. Denna utveckling är särskild tydlig i äldre industriområden. För de satsningar som gjorts har man konstaterat dels kortsiktiga effekter i form av bl.a. ökat antal arbets- tillfällen dels långsiktiga effekter i form av en ökad attraktivitet för företagsetableringar och kulturturism. Byggsektorn har tagit initiativet till att anta mål för kretslopps- anpassning. Vi förutsätter att sektorn också vidare utvecklar mål för inomhusmiljön, energieffektivisering samt kulturmiljön. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 865 Det är främst , men också och Riks- antikvarieämbetet som har ansvar för att driva på miljöanpassningen av byggandet. För avfallsfrågor och avlopp svarar . Frågor om återanvändning av byggmaterial hanteras av . I detta avsnitt beskrivs sektorsansvar och konsekvenser för jordbruk, skogsbruk, rennäring och fiske. För en ekologiskt hållbar utveckling inom jord- och skogsbruk är samhället beroende av markägarnas in- satser. Utveckling och ambitioner går i rätt riktning men mycket återstår att göra. De areella näringarna karaktäriseras av att en stor del av produktionen sker i naturen eller i ett kulturlandskap. Det innebär att verksamheterna alltid måste balansera ekonomiska produktionsmål mot krav på hänsyn till miljön och landskapet. Allt nyttjande av naturliga ekosystem måste bygga på att uttaget av biologiska produkter inte överstiger den lång- siktiga produktionsförmågan. Odlingslandskapet brukas så att biologiska och kulturhistoriska värden som visar på en lång, traditionsenlig skötsel av åkrar, ängar och betes- marker i landet bibehålls eller ökar. Den biologiska och genetiska variationen säkerställs. Växt- och djursamhällen bevaras så att i landet naturligt förekommande växt- och djurarter ges förutsättningar att fort- leva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Detta uppnås genom att andelen åkerareal är i stort sett oförändrad jämfört med . Skogs- och mellanbygderna som har särskilt många hotade arter har kombinerat produktion av betande köttdjur med naturvårdsnytta. Jordbruket blir effektivare varför behovet av mark minskar. För att undvika nedläggning kan en större andel åkerareal än användas för produktion av biomassa för energiändamål. 27 Målbilden för jordbruk bygger huvudsakligen på fram- tidsstudie (4755). 866 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 grödorna väljs med tanke på att det ska finnas möjlighet att återgå till livsmedelsproduktion om efterfrågan på världsmarknaden ökar. Ca en halv miljon hektar naturbetesmark hävdas väl med betesdjur och över 10 000 ha äldre naturlig slåtteräng har till stor del restaurerats och givits god hävd. Den ekologiska produktionen bidrar också till att hålla markerna öppna eftersom den kräver större areal än konventionellt jordbruk. Främst i slättbygd har en stor andel avsatts till våtmarker och permanent bevuxna kantzoner. För att på landskapsnivå bevara den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet ingår välskötta markslag och landskapselement som integrerade delar i ett aktivt jordbruk tillsammans med djurhållning och åkerbruk. Marken har en välbalanserad näringstillgång och inga föroreningar tillförs. Avkastningen består av grödor med hög kvalitet. Läckaget av kväve från jordbruksmark har minskat kraftigt genom en mångfald av åtgärder bl.a. precisionsgödsling, anläggning av våtmarker samt ny tek- nik och anpassade metoder för gödselspridning. Avrinnande vatten från jordbruksmark håller en sådan kvalitet att vattendrag, sjöar och hav kan erbjuda en god miljö för de organismer som naturligt lever där och ge förutsättningar för allsidigt nyttjande av vattenresurserna. Odlingsland- skapets grundvatten kan drickas utan hälsorisker för djur och människor och utan föregående rening. Användningen av bekämpningsmedel har minskat genom att en allt större andel ekologisk produktion har ersatt den konventionella. Bekämpningsmedel används så att risker för människors hälsa eller miljön ej uppstår. En förbättrad hushållning med ändliga fossila energitillgångar minskar utsläppen av koldioxid och försurande och gödande ämnen. Genom bättre hushållning med fosfor i kedjan från foder till stallgödsel och genom effektiv återföring av den fosfor som lämnar gården med försålda produkter minimeras använd- ningen av nybruten fosfor. Ett hållbart skogsbruk uppnås genom att skogsbruket anpassas till ståndorterna och markernas försurningskänslighet, bibehåller en hög grad av naturlighet och avsevärt förbättrar hänsynen till natur, kultur och sociala förutsättningar som rekreation m. m. undantas de mest skyddsvärda skogsekosystemen från skogsbruk och värdefulla miljöer restaureras. Förutsättningarna för de hotade arterna förbättras därigenom avsevärt. Hänsyn tas till renskötseln inom renskötselområdet. Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga har bevarats och skogens betydelse som förnyelsebar resurs har ökat. Skogsbruket be- drivs på ett hållbart sätt och skogens möjligheter till mångbruk till- varatas. Virkesproduktionen är barrträdsdominerad, men med en större SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 867 volym lövträd än . Arealen ädellövskogar och andra lövskogar har ökat. Skogen vårdas så att skogarnas naturliga hydrologi värnas och läckaget av näringsämnen är begränsat. Skogen sköts från ett historiskt och landskapsekologiskt perspektiv28. Ett hållbart skogsbruk innebär anpassning till regionala förhållanden eftersom skogslandskapet, naturvärdena, ägarstrukturen och skogs- historien skiljer sig i olika delar av landet. I fram- tidsstudie 202129 beskrivs ett hållbart skogsbruk på följande sätt: I fjällnära skog är stora arealer redan avsatta som reservat. Skogs- näringen i denna region inriktas mot mer lokal vidareförädling av kvali- tetstimmer samt mångbruk, vilket också innebär möjlighet till ökad sysselsättning. I norrlandsskogen dominerar de stora skogsbolagen som markägare. Det finns ännu gott om skog med stora naturvärden som kan skyddas som reservat. finns det skog som saknar betydelsefulla naturvärden längs kusten och nära skogsindustrin som kan lämpa sig för en intensiv produktion av massaved och biobränsle. Den mellansvenska skogen ägs av småskogsägare. Det finns bara små arealer spridda i landskapet som är lämpliga för reservat. Naturvården måste därför inriktas mer mot frivilliga avtal. I den sydsvenska skogen finns både kulturpräglad barrskog med låga naturvärden och ädellövskog med höga naturvärden. Eftersom halterna av luftföroreningar i de sydligaste landskapen är höga, är det lämpligt att anpassa skogsskötseln till trädslag som är mindre känsliga för föroreningar än gran. En hållbar rennäring utövas så att naturresursernas långsiktiga produk- tionsförmåga består, den biologiska mångfalden bevaras och natur- och kulturmiljövärdena samt värdet för friluftslivet skyddas. Renskötseln bedrivs så att inte skador uppkommer på mark och vegetation. Hänsyn tas till skogsbruket, bl.a. så att inte föryngring av lövträd förhindras. 28Detta stycke är baserat på målbilden i Mål för ett hållbart skogsbruk – Nationella skogliga sektorsmål. 29Naturvårdsverkets rapport 4784. 868 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Det hållbara fisket bedrivs selektivt och med hänsyn till vattnens lång- siktiga produktionsförmåga och den biologiska mångfalden, så att hotade arter och stammar skyddas och bevaras för framtida generationer. Utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur sker på ett ansvarsfullt sätt. Vattenbruket bedrivs med hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden. Fritidsfisket bedrivs med hänsyn till fiskresursen, miljön och den biologiska mångfalden. Fiskesektorns verksamhet bedrivs utan betydande negativ påverkan på miljön. Det finns ca 85 000 jordbruksföretag i landet. Förädlingsvärdet 1999 var . Jordbrukets verksamhet är en förutsättning ett öppet och varierat odlingslandskap med bevarad kulturhistoria och biologisk mångfald. Tyvärr är dock trenden fortsatt nedläggning av gårdar, särskilt i skogs- och mellanbygder, där största andelen hotade arter finns. Det finns ca 1 500 rödlistade arter i jordbrukslandskapet, varav 700 akut hotade och sårbara arter. Som exempel kan nämnas att i och har 80–av de artrika betesmarkerna försvunnit .