sou · GOB3109d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Statistik avseende antal sökande och antal antagna stu- denter fördelat på de tre valbara inriktningarna vad gäller den hip- pologiska högskoleutbildning (st). Varav manliga ant. *–1996 var antagningen till ridinriktningen gemensam. Källa: SLU. Som framgår av tabell 5 är det till övervägande del flickor som söker och antas till den hippologiska högskoleutbildningen. Liksom för flertalet andra högskoleutbildningar finns möjlighet att ansöka om antagning till den hippologiska högskole- utbildningen för utländska medborgare. Antalet sökande från andra länder än har varierat från 0 till 15 sedan utbildningens tillkomst. har två utländska studenter antagits till utbildningen. De som söker kommer främst från de nordiska länderna, men det har även funnits sökanden från och . Jämfört med andra tvååriga yrkesutbildningar vid SLU har den hippologiska högskoleutbildningen många sökanden. I relation till antalet utbildningsplatser är det den näst mest sökta utbildningen av de fem tvååriga program som SLU erbjuder. Antalet utexamine- rade från hippologutbildningen är dock lägre än för flera andra två- åriga yrkesutbildningar som ges av SLU. Orsaken till att studen- terna inte har avslutat studierna är främst att fördjupningsarbetena inte slutförts. har dock insatser vidtagits och examinationsnivån förbättrats, främst gäller det de studenter som antogs till . Vidare har av andraårsstudenterna för /2000 tagit samtliga kurser och poäng som krävs för att ta ut sin examen. Antal antagna studenter till den hippologiska högskole- utbildningen och antal examinerade studenter för antagningsåren 1994–1998 (st). (36)* * Avser studenter som klarat av samtliga poäng och kurser som krävs för att få ut examens- bevis. Källa: SLU. Den hippologiska högskoleutbildningen har som helhet haft en mycket hög poänguppfyllnadsgrad. Detta mått på utbildningens kvalitet visar att av de högskolepoäng som kan erhållas har tagits. Relativ andel godkända högskolepoäng m.m (%). Poänguppfyllelse,Hippologprogrammet(per000630) Källa: SLU. 1.5Studenterna arbetar med hästar och fortbildar sig efter utbildningen SLU har genomfört en uppföljning via enkät av vad de tre första årens studenter på hippologprogrammet arbetar med. Utav 121 tillfrågade har 102 svarat. Nästan hälften av de som gått utbildningen arbetar vid ridskola, medan en knapp fjärdedel arbetar i s.k. utbildningsstallar (vidareutbildning av ridhästar). Arbetsplatser för de tre första årens studenter på hip pologprogrammet (st). Källa: SLU. Arbetsuppgifterna för studenterna efter genomförd utbildning framgår av nedanstående tabell. Arbetsuppgifter för de tre första årens studenter på hippologprogrammet (st). Källa: SLU. Trav Övrigt Djursjukv resp försäkring Körtränare trav Galopptränare nbg Ungefär hälften av de 102 som besvarat enkäten har haft samma arbetsgivare sedan de slutade hippologutbildningen. Tre studenter driver egna företag. 25 av studenterna arbetar utomlands. Tolv stu- denter arbetar som beridare eller stallchefer i , två är rid- skolechefer i , två arbetar som hästskötare på , medan en vardera arbetar som stallchef i , travtränare i , ridlärare i , beridare i respektive . Utav de 102 som besvarade enkäten har 27 fortbildat sig efter genomfört hippologprogram. Elva studenter har genomfört det ettåriga naturbrukslärarprogrammet (40 p), vilket ger behörighet som lärare vid gren häst. Fem har genomfört C-tränarkurs. Två studenter har utbildat sig till seminassistenter vad gäller hästar, medan likaledes två har fortbildat sig inom IT. En student har vidareutbildat sig till ungdomsledare inom travsporten och en har genomfört proffstränarkursen för travtränare i . Resterande tre studenter har läst högskolekurser i ämnen som pedagogik, idrottsmedicin, idrottspsykologi och hästens rörels- eapparat. 2 UTKAST AVTAL MELLAN SLU OCH NS 1 § Detta avtal reglerar villkor mellan Lantbruksuniversi- tet (nedan benämnt SLU) och hållningens främjande (nedan benämnt NS) för en tvåårig hip- pologisk högskoleutbildning. I detta sammanhang represen- terar NS hästnäringen. 2 § Utbildningen skall bedrivas i överensstämmelse med den utbildningsplan för hippologprogrammet som fastställts av SLU. Den institutionella organisationen skall vara i överensstämmelse med vad som specificeras i avsnitt 2.1. 3 § Huvudman för utbildningen är SLU som i sin tur sluter avtal med (nedan benämnt ), Föreningen skolan (nedan benämnt ) och Trav och (nedan benämnt Wången) om medverkan i utbildningen. 4 § Det åvilar SLU att med utgångspunkt i givna ekonomiska ramar fastställa utbildningsplan och kursplaner samt att ge direktiv för utbildningens genomförande på de olika utbild- ningsorterna. Beslut om förändringar i nämnda frågor fattas av . I frågor som väsent- ligt påverkar SLUs utnyttjande av häst- eller lokalresurser på anläggningarna krävs särskilt samråd med NS. 5 § NS utövar sitt formella inflytande genom representation i . I den mån medel innehålls av SLU till anläggningarna på grund av underintag i förhållande till beslutade antal utbildningsplatser eller på grund av låg examinationsfrekvens äger NS rätt till samråd om hur medlen skall disponeras. Utöver vad som sägs i denna och föregående paragraf har NS rätt till särskilt samråd med hippologenheten innan hippologprogrammets budget skall fastställas i programnämnden 6 § En principiell fördelning av resurserna mellan anläggningarna och den centrala hippologenheten framarbetas. I det första steget beslutar SLU och NS i samverkan med respektive anläggning om pris på de tjänster som anläggningarna kan erbjuda för utbildningens genomförande. Härvid skall tyngd- punkt läggas vid att SLU och NS skall kunna se sambandet mellan för utbildningen kvalitetsstyrande faktorer och eko- nomin. När detta första steg är klart har SLU de ingångs- värden som behövs för att genomföra steg två; att lösa upp- giften enligt 4 §. I den mån väsentliga avvikelser från gällande generella fördelning föreslås skall samråd ske med NS. Den principiella fördelning som blir resultatet av steg ett skall om- förhandlas . Eventuella förändringar däremellan bör endast göras om tvingande omständigheter uppkommer. Som utgångsvärde används bifogade förslag till preliminär budget . 7 § Ansvarsfördelning, mål och krav för respektive anläggning och arbetsuppgifter för den centrala enheten på SLU specificeras i avsnitt 2.2. 8 § Utbildningen omfattar maximalt en årlig intagning om 55 stu- denter. Det första s.k. gemensamma basåret skall genomföras vid . Det andra utbildningsåret skall förläggas till vad gäller stallchefsinriktning (ca 10 studenter), vad gäller ridlärarinriktning (ca 35 studenter) och Wången vad gäller travinriktning (ca 10 studenter). 9 § SLU ansvarar för att kvalitetskontroll genomförs av utbild- ningen och att köpta tjänster för genomförande av den hippo- logiska högskoleutbildningen finansieras. I kvalitetssäkrings- arbetet skall SLU eftersträva att utnyttja mätbara parametrar för att följa upp resultaten (se avsnitt 2.3). Om examina- tionsfrekvensen varaktigt understiger vid en anläggning kan SLU innehålla medel. 10 § SLU åtar sig att tillskjuta de medel för verksamheten som anvisar och som beräknats för ändamålet i samband med beslut 200x (prop., bet., rskr.). Det statliga bidraget har beräknats till penningvärde. Därvidlag har förutsatts att det årliga intaget till utbildningen skall vara 55 studenter . SLUs bidrag kan förändras om extra medelstilldelning sker eller till följd av generella besparingskrav från statsmakterna. 11 § NS åtar sig att medverka i finansieringen av högskoleutbild- ningen med ett belopp som motsvarar vad SLU erhåller från statsmakterna för den hippologiska högskoleut- bildningen. Finansieringen från NS sker genom ett årligt bidrag på till SLU penningvärde. NS skall justera sin finansiering i enlighet med den pris- och löneomräkning som sker vad gäller SLU:s del av finansie- ringen av utbildningen. NS:s finansiering skall utbetalas till SLU kvartalsvis i förskott. 12 § Vid, av SLU beslutad, förändring i verksamheten som med- för utökade och/eller minskade omkostnader för anläggning, skall ersättningarna justeras. SLU och berörd anläggning skall vara överens om ekonomisk och verksamhetsmässig justering innan förändring genomförs. 13 § SLU och NS kommer innan att säker- ställa att överensstämmelse finns mellan av SLU köpt utbild- ning och hur respektive anläggning har arrangerat sitt upp- drag. Eventuella avvikelser skall åtgärdas inom rimlig tid och ersättningen justeras i motsvarande grad. 14 § Omkostnaderna för genomförande på respektive anläggning skall beräknas med utgångspunkt i respektive anläggnings förutsättning. Kan egenproducerad produkt, såsom häst och foder, köpas på den lokala marknaden skall ersättningen motsvara det lokala marknadspriset om inte särskilda skäl föreligger som motiverar lägre eller högre pris och då skall samtliga berörda parter vara överens om avvikelsen. 15 § Om tvist råder om, av respektive enhet, redovisade kostnader skall SLU i samråd med NS vidta åtgärder, såsom av SLU finansierad revision, för att uppnå enhetlig syn avseende tvistiga kostnader. Leder detta till att anslagen är felaktiga skall anslagen korrigeras och om följden är att de totala medlen inte räcker skall SLU i samverkan med respektive enheter vidta åtgärder så att den totala ramen ej överskrids. 16 § För det fall att antalet studenter understiger 55 elever i årskurs 1 vid skall nedräkning ske med per elev ned till 45 elever för att vid lägre elevantal ej nedräknas ytterligare. För det fall att antalet studenter understiger 10 elever i årskurs 2 vid samt Wången skall nedräkning ske med per elev ned till 5 elever för att vid lägre elevantal ej nedräknas ytterligare. För det fall att antalet stu- denter understiger 35 elever i årskurs 2 vid skall nedräkning ske med per elev ned till 30 elever samt vid elevantal understigande 30 elever med ned till 25 elever, för att vid lägre elevantal ej nedräknas ytter- ligare.För det fall att antalet studenter vid under- stiger 30, vid understiger 15 och vid Wången understiger 2, skall särskild överenskommelse träffas mellan parterna angående ersättningen till respektive utbildningsan- läggning. 17 § Sker lagstadgade förändringar utom enheternas kontroll, såsom förändrade skatteregler, skall SLU och NS gemensamt verka för att anpassa den totala finansieringen av den hippo- logiska högskoleutbildningen. 18 § Anslagen till respektive enhet skall pris- och löneomräknas enligt det omräkningstal som tillämpas för den stat- liga finansieringen av hippologprogrammet. 19 § Utbildningsanläggningarna skall ha överensstämmande kontoplaner och likartade konteringsprinciper vad avser den hippologiska högskoleutbildningen. SLU och NS skall gemensamt komma överens om principer för ekonomiredo- visningen. Utgångspunkten är att en totalekonomisk modell skall användas, och att parterna skall ha en samsyn i de olika fördelningsbaser som används. Den principiella utgångs- punkten för detta arbete bör vara den ekonomiska analys som NS genomfört och stämt av med SLU vad avser budget- (jmf avsnitt 2.4). Bilaga 3 SOU 2000:109 20 § Utbildningsanläggningarnas ekonomiska redovisning skall vid uppmaning från SLU göras tillgängligt för SLU:s revisorer. 21 § Utbildningsanläggningarna skall vid uppmaning från SLU senast 200x-10-30 till redovisa budget för kommande verksamhetsår. Anläggningarna skall om sådan redovisning infordras meddelas minst i förväg. 22 § Utbildningsanläggningarna skall senast 200x-11-30 få skrift- ligt besked angående hur mycket medel de erhåller i ersätt- ning för kommande verksamhetsår. 23 § Utbildningsanläggningarna skall vid uppmaning från SLU till utbildningsnämnden senast 200x-04-30 redovisa kostnader specifikt för högskoleutbildningen under föregående verk- samhetsår samt göra en jämförelse med budget. Anläggning- arna skall om sådan redovisning infordras meddelas minst i förväg. 24 § Bokslut för anläggningarna respektive hippologenheten skall finnas tillgängligt för programnämnden senast 200x-03-30. 25 § SLU och NS skall gemensamt utvärdera kostnaderna för utbildningen. 26 § Detta avtal har upprättats i två exemplar varav vardera part erhållit varsitt. 27 § Avtalet löper och framåt. Avtalet förlängs automatiskt med i taget om ingendera part sagt upp avtalet giltig avtalsperiod upphör. 28 § Om avtalet sägs upp av part skall förutsättningar ges för antagna studenter att fullgöra sin utbildning. 29 § Eventuella meningsskiljaktigheter och tvister med anledning av denna överenskommelse skall parterna lösa genom för- handling. Skulle inte detta lyckas skall tvister lösas genom skiljemän enligt svensk lag. 2.1 Institutionell organisation för den hippologiska högskoleutbildningen Enligt 2 kap 6 § högskolelagen äger styrelsen inrätta särskilda organ för fullgörande av arbetsuppgifter rörande grundutbild- ningen som normalt ankommer på fakultetsnämnd. För den hippologiska högskoleutbildningen inrättas en särskild programnämnd. Flertalet ledamöter skall vara lärare och de studerande har rätt att vara representerade i nämnden. Eftersom en nära samverkan råder mellan SLU och branschorganisationerna rörande denna utbildning. äger företrädarna för dessa organisationer utse tre representanter i nämnden. ) får följande sammansättning: ordförande utsedd av rektor två ledamöter utsedda av lantbruksvetenskapliga fakulteten två ledamöter utsedda av veterinärmedicinska fakulteten tre studerande (en från varje ort) tre ledamöter utsedda av hästhållningens organisationer (varav en från ). En företrädare för respektive , och äger rätt att närvara vid nämndens sammanträden. En särskild arbetsenhet för hippologutbildningen inrättas vid lant- bruksuniversitetet. Till arbetsenheten hänförs de lärare vid SLU som förordnas att vara heltidsanställda lärare i utbildningen. Arbetsenheten leds av en föreståndare som fullgör prefekts ålig- ganden. Timlärare som förordnas att tjänstgöra i utbildningen och eventuella forskare som tillfälligt anlitas i verksamheten tillhör även fortsättningsvis sina moderinstituttoner. Lärare och instruktörer som förordnas av , och tillhör inte arbetsenheten. De personer som utses som studie- rektorer/utbildningsledare på utbildningsorterna föreslås dock bli arvoderade av SLU i denna funktion. Föreståndaren och dennes ställföreträdare samt studierektorerna bildar tillsammans programmets arbetsutskott. En särskild inrättas bestående av arbetsutskottet kompletterat med en student och representanter för hästhållningen. , och anställer de lärare och instruktörer samt håller de hästar mm som erfordras för genom- förande av det utbildningsåtagande som avtalats. I avtalet mellan SLU och respektive stiftelse/förening regleras även ansvaret i övrigt. En av SLU utsedd person adjungeras till respektive stiftelse/förenings styrelse. 2.2Hippologenhetens ansvarområden och arbetsuppgifter att ansvara för utbildningens innehåll och högskolemässighet med forskningsanknytning. att ansvara för utvärdering och kvalitetssäkring av utbildning- arna att ansvara för lärarkompetens och kompetensutveckling att ha ett övergripande ansvar för utbildningarnas utveckling, organisation och omfattning. att ansvara för övergripande samordning mellan utbildnings- orterna att göra anslagsframställningar och förhandla med berörda när- ingar och parter om finansiering och genomförande av utbild- ningarna. att ansvara för information till allmänhet och potentiella sökande att ansvara för antagning av studerande. att ansvara för läromedelsutveckling, samt bistå med bibliotek och litteraturförsörjning. att tillhandahålla lärare för delar av den teoretiska undervis- ningen vid alla utbildningsorter. att ansvara för innehåll i seminarier och utveckling av projekt- arbeten samt studenternas fördjupningsarbeten. att säkra kontakter med närliggande utbildningar inom och utom . att ansvara för samordning av IT-frågor. att tillse att forsknings- och utvecklingsarbete initieras på utbildningsanläggningarna med hänsyn till dessas särskilda ansvarsområden. att ansvara för den centrala studentadministrationen. Inom Hippologprogrammet skall samma kvalitetssäkringsprinciper tillämpas som inom övriga SLU. Detta innebär t.ex. dokumentation av Fortbildning av lärarkåren. Forsknings och utvecklingsprojekt inom de hippologiska ämnesområdena respektive pedagogiska projekt. Studenternas examensarbeten (kvalitativ utvärdering, publice- ring, spridning). Deltagande i konferenser, seminarier, clinics mm (nationellt och internationellt). Examinationsfrekvens och poänguppfyllelse. Utvärdering med hjälp av externa granskare. HT 01 VT 01 HT 01 *) finns några ytterligare frågor att utreda, för att uppnå överenskommelse om hur vissa prioriteringar skall ske, och därmed har vi enats om en preliminär budget som utgångspunkt för fortsatta diskussioner. Innan årsskiftet skall enighet ha uppnåtts om vad som är väsentligast att prioritera inför kommande år. 1Bakgrund till Övrig utbildning på hästområdet (kap. 6) Den tillgängliga utbildningsvolymen inom det hippologiska områ- det är stor. Yrkesinriktade utbildningar erbjuds inom ramen för gymnasieskola, folkhögskola och högskola. Eftergymnasiala studier med hippologisk inriktning erbjuds, utöver den hippologiska högskoleutbildningen även i form av s.k. kvalificerad yrkesutbildning. Hästinriktade påbyggnadsutbildningar ges bland annat av vissa naturbruksgymnasier, KomVux, SLU och andra utbildningsanordnare. Inom ridsporten finns även ett samarbete etablerat med studieförbundet , vilket främst avser bildning kring hästar, hästhållning m.m. för ideellt verksamma. finns naturbruksprogram med hästinriktning vid 28 av landets totalt 47 naturbruksskolor. Antalet elever i årskurs 3 uppgår till ca 500. I vissa fall ges utbildningen som specialut- formade gymnasieprogram eller som lokala grenar. Riksrekryterande naturbruksprogram med lokala grenar ges vid tre av landets naturbruksgymnasier nämligen Vretaskolan, Plönningeskolan och Kvinnersta naturbruksgymnasium. Utbild- ningen vid är främst inriktad mot ridsport, medan Vretaskolans utbildning avser dressyr, hoppning, trav, skolkörning och stuteri. Utbildningen vid Kvinnersta är inriktad mot brukskörning och trav. Även vid , som är en s.k. fristående skola, ges ett riksrekryterande natur- bruksprogram med inriktning hästhållning. är huvudman för den riksrekryterande gymnasieutbildningen Hästhållning med inriktning travsport, som genomförs vid Trav och galoppskolan Wången. Förutom grundläggande gymnasiala program genomförs diverse olika gymnasiala påbyggnadsutbildningar med inriktning häst vid landets naturbruksgymnasier. Specialidrott inom gymnasieskolan – riksidrottsgymnasier Ridsporten disponerar totalt 35 årselevplatser på riksidrotts- gymnasier för grenarna hoppning, dressyr och fälttävlan. Huvud- man för gren hoppning och dressyr är Kolbäckådalens gymnasie- förbund, kommun. Specialidrottsundervisningen bedrivs vid . Huvudman för gren fälttävlan är Västerhöjdsgymnasiet, kommun. Utbildningen i special- idrott bedrivs vid Grevagården. Den ersättning som betalas av RF till de kommuner som anord- nar riksidrottsgymnasier är lika stor oavsett specialidrott och uppgår för individuella idrotter till per elev och år, medan motsvarande siffra för lagidrotter är per elev och år. HF är en ideell förening med SGC, SvRF och STC som medlemmar. Folkhögskolan anordnar kurser dels vid , dels vid Trav och Galoppskolan, Wången. Vissa av kurserna är utlokaliserade till annan ort än respektive Wången. Antalet deltagarveckor fördelat på långa (>15 dagar) och korta (<15 dagar) folkhögskolekurser vid HF . Trav och Galoppskolan Wången Källa: HF. erhöll HF statsbidrag via , vilket i pengar motsvarade . Antalet deltagare vid de långa folkhögskolekurserna uppgick till 345, medan motsvarande siffra för de korta kurserna var 3 074. De långa kurserna vid består av: grundkurs (hästskötarkurs) ridinstruktörskurs ridledarkurs De långa kurserna vid Trav och galoppskolan Wången består av: allmän kurs (ungdomsledarutbildning) tränaraspirantkurs körlicenskurser (förlagda till olika tävlingsbanor) hovvårdskurs Den hippologiska högskoleutbildningen beskrivs i kapitel 5. , huvudman för den Biologiska (), , anordnar en tvåårig utbildning inom ramen för Kvalificerad Yrkesutbildning, Företagande med häst. Utbildningen har två inriktningar: Lands- bygdsföretagande och Hovslageri. Antalet årselevplatser uppgår totalt till 28, varav 20 avser landsbygdsföretagande och 8 hov- slageri. Vad gäller hovslagarinriktningen sker samverkan med SLU:s hovslagarskola i . SLU ger en tvåårig yrkesutbildning för djursjukvårdare. Utbild- ningen omfattar bland annat husdjurens biologi och handhavande samt sjukdoms- och sjukvårdslära inriktat på sällskapsdjur, t.ex. hundar, katter och hästar. Det antas 20 studenter till utbild- ningen, vilket genomförs i . De som gått utbildningen arbetar främst vid djursjukhus och djurkliniker. Förutsättningarna för att införa en särskild inriktning mot hästar och hästhållning inom ramen för det tvååriga lantmästarprogram- met som ges av SLU analyseras av SLU. Diverse fortbildningskurser, t.ex. SLU och BYS Akademiridskolan Naturmedicinska utbildningar av olika privata utbildningsanordnare Hovslagarskolan i med SLU som huvudman utbildar ungefär 10 hovslagare . Hovslagar- skolan utbildar även andraårselever på den KY-utbildning som ges av med inriktning hovslageri. , , är huvudman för BYS och Hästkunskapscentrum. Hästkunskapscentrum ger två distansutbildningar: grundläggande hästkunskapskurs och rid- instruktörsutbildning. Den senare sker i samverkan med HF. Förutsättningarna för att ge fortbildningskurser inom ramen för BYS prövas . I planerna ingår att utbildningarna skall ske på distans med hjälp av internetbaserad inlärningsteknik. SLU ger vissa fortbildningskurser inriktade på häst, t.ex. avel, utfodring, träningsfysiologi. Kurserna berättigar deltagarna till högskolepoäng om de uppfyller kraven för godkännande. Vid SLU ges även en fortbildningskurs för sjukgymnaster med inriktning häst. Vid ges en seminassistentkurs med ca 15 deltagare . Efter godkänd kurs får deltagarna behörighet att arbeta som seminassistent. Vid får ca 4 stipendiater möjlighet att utbilda och träna sig i rid- eller körkonst inom ramen för den s.k. Akademiridskolan. utbildar även 5–10 hästskötare genom att de anställs som praktikanter , och efter genomförd praktikperiod har de möjlighet att avlägga prov för att få s.k. hästskötarexamen. Hästpolitiska utredningen (Jo 2000:01) i vill härmed lämna följande förslag till hästpolitiska utredningen gällande utbildning för samer så att de kan använda hästen i renskötselarbetet som ett alternativ till motorcykel. genomförde –1997 en tvåveckors ut- bildning för samer i syfte att skapa förutsättningar för samerna att använda sig av hästar i renskötselarbetet som ett alternativ till att använda motorcykel. Utbildningen skapade förutsättningar för att använda sig av hästar i renskötselarbetet under fältmässiga förhål- landen. Enligt vår mening finns det flera fördelar av att använda sig av häst i stället för motorcykel. Dels är hästar att föredra framför motorcykel ur miljö- och naturvårdssynpunkt, dels skapas goda förutsättningar för samerna att utveckla hästturismverksamhet i den svenska fjällvärlden. Hästarna medverkar även till att främja jämställdhet mellan könen, då kvinnorna kan delta i samlings- arbetet om hästar används. Erfarenheterna av den genomförda utbildningen är mycket god. De samer som gått utbildningen använder sig numera i stor utsträckning av hästar i renskötselarbetet, vilket också inneburit att kvinnorna på ett mer aktivt sätt deltagit i det direkta renskötsel- arbetet . är också nöjda med den genomförda utbildningen och de möjligheter som denna har skapat. Ekonomiska resurser och till del även personella har dock saknats, vilket medfört att inga utbildningsinsatser vidtagits sedan utöver det interregprojekt med häst och ren som pågår mellan Jiingvaerie sameby och Östre .