sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — – på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt dem i ytterkuvertet i budets och vittnets närvaro och att väljaren på grund av funktionshinder, sjukdom eller hög ålder inte kan komma personligen för att rösta i vallokalen eller någon annan röstningslokal, och – på ytterkuvertet intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet enligt 14 kap. 11 §. Röstmottagaren skall också kontrollera att – ytterkuvertet är igenklistrat, – budet och vittnet på ytterkuvertet skriftligen intygat att väljaren själv har skrivit under försäkran och att de inte känner till något som gör att innehållet i försäkran inte är riktigt, – budet antingen är väljarens make, sambo, barn, barnbarn, makes barn, sambos barn, fader, moder eller syskon, eller är en person som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag eller på ett annat sätt brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, – vittnet inte är väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn, – budet inte är vittne, – budet skrivit sitt namn, sitt personnummer och sin adress på ytterkuvertet, och – budet och vittnet har fyllt . Innan ett ytterkuvert för budröst tas emot från en lantbrevbärare skall röstmot- tagaren kontrollera att väljaren – enligt uppgift på röstkortet har rösträtt i ett val, – på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt dem i ytterkuvertet i vittnets närvaro, och – på ytterkuvertet intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet enligt 14 kap. 11 §. Röstmottagaren skall också kontrollera att – ytterkuvertet är igenklistrat, – vittnet på ytterkuvertet skriftligen intygat att väljaren själv har skrivit under försäkran, – lantbrevbäraren intygat på ytterkuvertet att väljaren själv lämnat ytterkuvertet, – vittnet inte är väljarens make, sambo, makes barn eller sambos barn, – lantbrevbäraren inte är vittne, och – vittnet har fyllt . Ett bud eller en lantbrev- bärare som inte är känd för rös- tmottagaren skall legitimera sig. En röstmottagare får inte ta emot ett ytterkuvert för budröst, om inte de krav som ställs i 13– 15 §§ är uppfyllda. Uppfylls de krav som ställs i 13–16 §§ skall röstmottagaren ta emot ytterkuvertet, i budets eller lantbrevbärarens närvaro lägga in det i ett fönsterkuvert tillsammans med väljarens röst- kort och klistra igen kuvertet. Ett ytterkuvert för budröst som inte tas emot av röst- mottagaren skall lämnas tillbaka till budet eller lantbrevbäraren Ett ytterkuvert som lämnats genom en lantbrevbärare men som inte tas emot av röst- mottagaren skall lämnas tillbaka till väljaren av lantbrevbäraren. Vad röstmottagaren skall göra med fönsterkuverten Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert som gjorts i ordning och på en särskild förteckning anteckna hur många röster som för var dag tagits emot. Röstmottagaren skall skicka fönsterkuverten till valnämnden i den kommun där väljaren finns i röstlängden. Skickas kuverten med post skall de ordnas som värdepost. Röstning kan anordnas hos utlandsmyndigheter När val skall hållas skall den centrala valmyndigheten, efter samråd med Utrikesdeparte- mentet, bestämma hos vilka svenska utlandsmyndigheter som röstmottagning skall anordnas. Vid omval till och till landstings- eller kommunfull- mäktige får den centrala valmyndigheten bestämma att röstning inte skall anordnas hos utlandsmyndigheter. Under vilken period får man rösta hos utlandsmyndigheter? Vid ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommunfull- mäktige samt val till Europa- parlamentet får röstmottagning- en hos en utlandsmyndighet börja tidigast den tjugofjärde dagen före valdagen. Vid andra val får röstmottagningen börja tidigast den tjugonde dagen före valdagen. Röstmottagningen får pågå så länge att de valkuvert som myndigheten har tagit emot kan vara hos den centrala valmyndigheten senast valdagen. chef skall bestämma när och var röstmottagningen skall anord- nas. Beslutet skall kungöras. Vem är röstmottagare hos en utlandsmyndighet? chef, eller den person som myndighetens chef utser, skall vara röstmottagare. Väljare som finns i ett röstmottagningsställe som an- ordnats av en utlandsmyndighet eller på en plats som de har anvisats intill röstmottagnings- stället, när tiden för röstning går ut, skall få tillfälle att rösta. Hur röstning hos en utlandsmyndighet går till Röstmottagaren skall ge väljarna ett valkuvert för varje slag av val som de vill delta i och hänvisa dem till en ledig valskärm. Där skall de avge sin röst och lägga en valsedel för varje slag av val i ett valkuvert utan att vika valsedeln. När väljarna gjort i ordning sina valkuvert skall de lämna kuverten och sitt röstkort till röstmottagaren. Röstmottagaren skall för de väljare som inte har något röstkort och röstkortet inte på annat sätt kan göras tillgängligt med ledning av de uppgifter väljarna lämnar fylla i ett adresskort. Väljare som inte är kända för röstmottagaren skall legitimera sig. Om de inte gör det får de inte rösta. Om det hålls flera val , skall väljare som röstar på ett röstmottag- ningsställe som anordnas av en utlandsmyndighet rösta samti- digt i alla de val som de vill delta i. Innan något valkuvert tas emot skall röstmottagaren kontrollera att väljaren – bara har gjort i ordning ett valkuvert för varje slag av val. Röstmottagaren skall också kontrollera att – det inte finns någon obehörig märkning på något kuvert, och – varje valkuvert uppenbart innehåller en valsedel. En röstmottagare får inte ta emot ett valkuvert som inte uppfyller de krav som ställs i 9 §. Om en väljare vill lämna fler än ett valkuvert för ett och samma val, får röstmottagaren ta emot bara ett av dessa. På väljarens begäran skall samtliga kuvert för det valet lämnas tillbaka. Uppfylls de krav som ställs i 9 och 10 §§ skall röstmottagaren ta emot väljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga in valkuverten och väljarens röstkort eller adresskort i ett fönsterkuvert och klistra igen det. När en röst skall lämnas genom bud Bestämmelser om röstning genom bud finns i 14 kap. Innan ett ytterkuvert för budröst tas emot skall röstmottagaren kontrollera att väljaren – på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt dem i ytterkuvertet i budets och vittnets närvaro och att väljaren på grund av funktionshinder, sjukdom eller hög ålder inte kan komma personligen för att rösta i vallokalen eller någon annan röstningslokal, och – på ytterkuvertet intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet enligt 14 kap. 11 §. Röstmottagaren skall också kontrollera att – ytterkuvertet är igenklistrat, – budet och vittnet på ytterkuvertet skriftligen intygat att väljaren själv har skrivit under försäkran och att de inte känner till något som gör att innehållet i försäkran inte är riktigt, – budet antingen är väljarens make, sambo, barn, barnbarn, makes barn, sambos barn, fader, moder eller syskon, eller är en person som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag eller på ett annat sätt brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, – vittnet inte är väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn, – budet inte är vittne, – budet skrivit sitt namn, sitt personnummer och sin adress på ytterkuvertet, och – budet och vittnet har fyllt . Ett bud som inte är känt för röstmottagaren skall legitimera sig. Om budet inte kan visa upp väljarens röstkort och röstkortet inte på annat sätt kan göras tillgängligt, skall röstmottagaren med ledning av giltig legitimation för väljaren och de uppgifter om väljaren som budet kan lämna fylla i ett adresskort för väljaren. En röstmottagare får inte ta emot ytterkuvert för budröst, om inte de krav som ställs i 13– 15 §§ är uppfyllda. Uppfylls de krav som ställs i 13–15 §§ skall röstmottagaren ta emot ytterkuvertet, i budets närvaro lägga in det i ett fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller adress- kort och klistra igen kuvertet. Ett ytterkuvert för budröst som inte tas emot av röst- mottagaren skall lämnas tillbaka till budet. Vad röstmottagaren skall göra med fönsterkuverten Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert som gjorts i ordning och på en särskild förteckning anteckna hur många röster som var dag tagits emot. Röstmottagaren skall skicka fönsterkuverten och den förteckning som sägs i 19 § till den centrala valmyndigheten. Skickas kuverten och förteck- ningen med post skall de ordnas som värdepost. När utlandsrösterna kommer till den centrala valmyndigheten Den centrala valmyndigheten skall allteftersom fönsterkuver- ten kommer in från utlandsmyn- digheterna fortlöpande anteckna hur många fönsterkuvert som kommer in till myndigheten och därefter skicka fönsterkuverten till valnämnden i den kommun där väljaren finns i röstlängden. Skickas kuverten med post skall de ordnas som värdepost. Om det inte är möjligt att utreda vem som har avgett rösten skall den centrala valmyndigheten behålla fönster- kuvertet. De fönsterkuvert som behålls av myndigheten skall förvaras på ett säkert sätt till dess valet vinner laga kraft. Om brevröstning i vissa fall Vem får brevrösta? Vid ordinarie val eller omval till , ordinarie val till landstings- och kommunfull- mäktige samt vid extra val till , val till Europa- parlamentet och folkomröstning enligt folkomröstningslagen (1979:369) får väljare som vistas på utrikes ort eller ombord på ett svenskt fartyg i utrikes fart brevrösta. När brevrösten får göras i ordning Vid ordinarie val eller omval till , ordinarie val till landstings- och kommunfull- mäktige, val till Europa- parlamentet och vid en folk- omröstning får ett ytterkuvert för brevröst från utrikes ort göras i ordning tidigast före valdagen. Vid dessa val får ett ytterkuvert för brevröst från ett fartyg göras i ordning tidigast före valdagen och senast dagen före valdagen. Vid extra val till och vid folkomröstning som hålls med sådana val får ett ytterkuvert från utrikes ort göras i ordning tidigast före valdagen och från en väljare ombord på ett fartyg tidigast före valdagen. En brevröst skall anses avgiven den dag då den är poststämplad, eller om den har gjorts i ordning ombord på ett fartyg, det datum som sägs i 2 §. Brevröst skall skickas med post i så god tid att den kan beräknas vara den centrala valmyndigheten eller valnämn- den till handa senast dagen efter valdagen. Hur brevröstning går till Den som vill brevrösta skall – för varje slag av val som väljaren vill delta i själv lägga in en valsedel i ett valkuvert, – i närvaro av två vittnen lägga de valkuvert som gjorts i ordning i ett ytterkuvert för brevröst, – klistra igen ytterkuvertet, – försäkra på heder och samvete att valkuvert och ytterkuvert gjorts i ordning på detta sätt och att de gjorts i ordning på utrikes ort respektive ombord på ett svenskt fartyg i utrikes fart, och – intyga att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 2 §. När ytterkuvertet för brevröst gjorts i ordning på det sätt som sägs i 5 § skall vittnena på ytterkuvertet – skriftligen intyga att väljaren själv har skrivit under försäkran och att de inte känner till något som gör att innehållet i försäkran inte är riktigt, och – skriva sina adresser. Ett vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. Detsamma gäller sambo eller sambons barn. Hur brevrösten skall skickas När ytterkuvertet gjorts i ordning på det sätt som sägs i 2 och 3 §§ skall väljaren – lägga ytterkuvertet tillsam- mans med röstkortet i ett fönsterkuvert, – klistra igen detta kuvert, och – skicka fönsterkuvertet med postbefordran till valnämnden eller för det fall uppgift om valnämnd saknas till den centrala valmyndigheten. Väljare som inte har något röstkort skall fylla i sina person- uppgifter på ett adresskort som tillsammans med ytterkuvertet skall läggas i fönsterkuvertet. När brevrösterna kommer in till den centrala valmyndigheten Den centrala valmyndigheten skall fortlöpande anteckna hur många fönsterkuvert som kommer in till myndigheten och därefter skicka kuverten till valnämnden i den kommun där väljaren finns i röstlängden. Om det inte är möjligt att utreda vem som har avgett rösten skall den centrala valmyndigheten behålla fönster- kuvertet. De fönsterkuvert som behålls av myndigheten skall förvaras på ett säkert sätt till dess valet vinner laga kraft. Väljare som är sjuka, funktionshindrade eller gamla och därför inte kan komma personligen till sin vallokal eller någon annan röstningslokal får lämna sin valsedel genom bud. Vad som sägs i första stycket gäller också väljare som är anhållna eller häktade. skall på val- distrikt sortera de fönsterkuvert som före valdagen kommer från röstmottagare på postkontor, särskilda röstmottagningsställen eller från den centrala valmyn- digheten. Kuverten skall sedan läggas i särskilda omslag som skall förseglas. På varje omslag skall det antecknas hur många fönsterkuvert som omslaget innehåller. Omslagen bör skickas till respektive valdistrikt i så god tid att fönsterkuverten finns hos valförrättarna när röstningen i vallokalen börjar. skall på val- distrikt sortera de fönsterkuvert som före valdagen kommer från röstmottagare på särskilda röst- mottagningsställen, som brevröst eller från den centrala valmyndigheten. skall granska brevröster som kommer till nämnden och kontrollera att de har skickats från utrikes ort eller från fartyg i utrikes fart. Kuverten skall sedan läggas i särskilda omslag som skall förseglas. På varje omslag skall det antecknas hur många fönsterkuvert som omslaget innehåller. Omslagen bör skickas till respektive valdistrikt i så god tid att fönsterkuverten finns hos valförrättarna när röstningen i vallokalen börjar. Innehåller ett fönsterkuvert som uppfyller kraven under 7 § 2 ett ytterkuvert för brevröst enligt 13 kap. skall valförrät- taren vid den fortsatta förhandsgranskningen kontrollera att väljaren – på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvertet och lagt det i ytterkuvertet i närvaro av två vittnen och att kuverten gjorts i ordning på utrikes ort respektive ombord på ett fartyg i utrikes fart, och – intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 13 kap. 2 §. Valförättaren skall också kontrollera att två vittnen på ytterkuvertet skriftligen intygat att klistrat igen det, under en försäkran på ytter- kuvertet, och – ytterkuvertet inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 7 §. Uppfylls de krav som ställs i 8 och 9 §§ skall valförrättaren öppna ytterkuvertet för budröst och kontrollera att Uppfylls de krav som ställs i 8, 9 och 9 a §§ skall val- förrättaren öppna ytterkuvertet för budröst eller brevröst och kontrollera att –ytterkuvertet innehåller valkuvert, –väljaren bara har gjort i ordning ett valkuvert för varje slag av val, –det inte finns någon obehörig märkning på något valkuvert, och –varje valkuvert uppenbart innehåller en valsedel. Vid granskning enligt 7–10 §§ skall valförrättarna vidare –markera i röstlängden de väljare vars valkuvert uppfyller kraven i 7–10 §§, –lägga tillbaka valkuverten i sina fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller adresskort, och – lägga tillbaka valkuvert som kommit i ytterkuvert för budröst i sitt ytterkuvert och lägga tillbaka dessa kuvert i sitt fönsterkuvert. – lägga tillbaka valkuvert som kommit i ytterkuvert för budröst eller brevröst i sitt ytterkuvert och lägga tillbaka dessa kuvert i sitt fönsterkuvert. Efter att röstningen avslutats skall valförrättarna göra följande med de fönsterkuvert, ytter- kuvert för budröst respektive valkuvert som granskats enligt 7–10 §§. Efter att röstningen avslutats skall valförrättarna göra följande med de fönsterkuvert, ytter- kuvert för budröst eller brevröst respektive valkuvert som granskats enligt 7–10 §§. –lägga de valkuvert som uppfyllt kraven i 7–10 §§ i valurnan för det val valsedeln gäller, –lägga de fönsterkuvert som inte uppfyllt kraven i 7 § 2 i ett särskilt omslag, – lägga öppnade fönster- kuvert som innehåller ytter- kuvert för budröst eller val- kuvert som inte uppfyllt kraven i 7 § 3 eller i 8–10 §§ i ett särskilt omslag, – lägga öppnade fönster- kuvert som innehåller ytter- kuvert för budröst eller brevröst eller valkuvert som inte uppfyllt kraven i 7 § 3 eller i 8–10 §§ i ett särskilt omslag, –anteckna valdistriktets namn och hur många fönsterkuvert omslaget innehåller på varje omslag, och –försegla varje omslag. dock tidigast onsdagen efter valdagen skall valnämnden granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Detta sammanträde är offentligt. Resultatet av valnämndens rösträkning är preliminärt. Vid sammanträdet skall nämnden granska –fönsterkuvert som kommit in till nämnden och behållits där, –fönsterkuvert som valförrättarna lämnat tillbaka till nämnden enligt 15 kap. 14 §, –fönsterkuvert som kommit in till nämnden innan någon valurna tömts, –fönsterkuvert som valför- rättarna enligt 15 kap. 12 § lagt in i särskilda omslag, och –omslagskuvert för brevröst enligt lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall. – fönsterkuvert som valför- rättarna enligt 15 kap. 12 § lagt in i särskilda omslag. Innehåller ett fönsterkuvert för brevröst som uppfyller kraven under 3 § 2 ett ytterkuvert enligt 13 kap. skall valnämnden vid den fortsatta förhandsgranskningen kontrol- lera att väljaren –på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt det i ytterkuvertet i närvaro av två vittnen, och –intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 13 kap. 2 §. skall också kontrollera att två vittnen på ytterkuvertet skriftligen intygat att –väljaren själv har skrivit under en försäkran på ytter- kuvertet. Uppfylls de krav som ställs i 4–6 §§ skall valnämnden öppna ytterkuvertet för budröst eller brevröst och kontrollera att ordning ett valkuvert för varje slag av val, innehåller en valsedel. 7 §§ skall valnämnden 3–7 §§ valurnan för det val valsedeln det val som valsedeln gäller att – lägga de fönsterkuvert som inte uppfyllt kraven i 3 § 2 i ett särskilt omslag, – lägga tillbaka ytterkuvert för budröst eller valkuvert som inte uppfyllt kraven som ställs i 3 § 3 och i 4–7 §§ i sina fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller adress- kort efter att valkuvert som kommit i ytterkuvert för budröst lagts i sina ytterkuvert och lägga namn och hur många fönster- kuvert omslaget innehåller på varje omslag, och – försegla varje omslag. Uppgifter oförenliga med uppdraget att vara företrädare i Uppdraget som företrädare i förenligt med att vara – ledamot av regeringen i en kommittén i Europeiska kol- och Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemen- skapen, eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift, – styrelseledamot, direktions- ledamot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller – tjänsteman eller annars anställd i aktiv tjänst inom Europeiska gemenskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. Ett beslut får överklagas av –den som enligt röstlängden har rösträtt vid valet, –den som enligt beslut av skattemyndigheten i ett ärende om rättelse av röstlängd enligt 7 kap. 11 § var utesluten från rösträtt, –den som efter anmälan enligt 7 kap. 1 eller 10 § inte tagits upp i röstlängden, och –ett parti som har deltagit i valet. – den som enligt röstlängden har rösträtt vid valet, och Om ett visst beslut enligt lag inte får överklagas eller om det skall överklagas i särskild ordning, får en omständighet som avses med beslutet inte åberopas vid ett överklagande som avses i 18 eller 19 §. Bestämmelser om talan i samband med ett överklagande av val mot en skattemyndighets beslut om rättelse av en röstlängd finns i 7 kap. 14 §. Denna lag träder i kraft den ... då lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall skall upphöra att gälla. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:813) om homosexuella sambor att den skall ha följande lydelse. Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 1.lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 4.10 kap. 9 § , 5.4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, 6.inkomstskattelagen (1999:1229), 7.lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8.bostadsrättslagen (1991:614), 9.lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 10.5 kap. 18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988), 11.5 och 12 §§ lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument, 12.14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen (1997:157), 13.36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ (1996:627), (1996:627), 17. lagen (1996:1231) om 16. lagen (1996:1231) om skatt i vissa fall vid 1997–2001 skatt i vissa fall vid 1997–2001 35 § andra stycket social- 35 § andra stycket social- tjänstlagen (1980:620), tjänstlagen (1980:620), 26 § tredje stycket hälso- 26 § tredje stycket hälso- (1982:763), (1982:763), 2 kap. 4 § 2 kap. 4 § lagen (1989:529). lagen(1989:529). Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft den ... Regeringens direktiv (2000:10) återges i bilaga 1. Uppdraget har varit att göra en teknisk och administrativ översyn av delar av valsystemet samt lämna förslag om de författningsändringar och andra åtgärder som behövs. Uppdraget har genomförts i nära samarbetet med Valenheten vid . Valdirektören och projektledaren vid Valenheten har informellt haft rollen som experter i utredningen. – har genom Valenheten genomfört en förstudie av ett nytt valdatasystem och det behov av förändringar ett sådant system ställer på regelverket, organisationen och arbetsfördelningen inför valen och . Utredningen har medverkat i ett arbetsseminarium med arbetsgruppen för förstudien. I arbetsgruppen har utöver Valenheten deltagit företrädare för länsstyrelser och kommuner. Förstudiens slutrapport () lämnades till utredningen . Slutrapporten har i allt väsentligt legat till grund för utredningens arbete. överlämnade utredningen promemorian En ny central valmyndighet – . I promemorian behandlas frågan var funktionen att vara central valmyndighet skall vara placerad och hur en lämplig framtida organisation för funktionen bör se ut. I promemorian föreslogs att en ny myndighet bildas för funktionen att vara central valmyndighet och att funktionen flyttas från till den nya myndigheten. Enligt förslaget skulle den nya myndigheten organiseras som en nämnd- myndighet med en bred politisk och medborgerlig förankring. Promemorian återges i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Ärendet bereds i . Utredningen har låtit genomföra en enkätundersökning riktat till EU:s övriga fjorton medlemsländer samt till , och för att närmare få belyst förutsättningarna för brevröstning, valadministrationens möjligheter att svara för aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta, hur snabbt valresultatet för de olika valen kan fastställas efter valdagen och om röstning via Internet genomförts i något försök eller i något val. Svaren på dessa frågor återges i bilaga 3. Utredningen har i samma syfte också besökt sekreteraren i den norska vallagsutredningen (Valglovutvalget, vid det Kongelige Kommunal- og Regionaldepartement, ). I frågan om röstning via Internet har utredningen också haft kontakt med olika myndigheter och företag.