sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — En bedömning är att merkostnaden för installation av fördelningsmätning motsvarar 3 000–per lägenhet som en engångsinvestering. Kostnaden beräknas dock sparas 156 Begränsad klimatpåverkan – förslag in genom att åtgärden förväntas ge incitament att minska energiför- brukningen och därmed ge lägre kostnader för energianvändning. De informationsinsatser som riktas mot hushållen med avseende på energisparåtgärder bedöms resultera i minskad energianvändning, vilket ger positiva effekter på hushållsekonomin. Även det åtgärdsarbete som föreslås drivas av genom information, utbildning och lokala samarbetsprojekt, i syfte att t.ex. minska bränsleförbrukningen genom jämnare körmönster, medför minskade kostnader för hushållen. Även om huvuddelen av de åtgärder som föreslås inte har några stora direkta effekter på hushållen, så kan de indirekta effekterna vara betydande. Avgörande i detta avseende är hur förslagen finansieras. Förslagen innebär ökade statsutgifter på ca 1,2–1,. Dessa ökade kostnader kan finansieras antingen genom minskade statliga utgifter inom andra områden eller genom ökat skatteuttag. Hur dessa kostnader kommer att fördelas mellan olika typer av hushåll går inte med säkerhet att säga utan att exakt ange vilka skatter som ska höjas eller vilka utgifter som ska minskas. Vad som däremot går att säga med relativt stor säkerhet är att det kommer ske en omfördelning från hushållen till de företag som producerar de tjänster och varor vars efterfrågan ökar till följd av förslagen. 4.7.5Påverkan på andra miljömål Flera av de åtgärder som föreslås är positiva även för andra miljö- kvalitetsmål eftersom minskad användning av fossila bränslen inte bara leder till minskade utsläpp av koldioxid utan även av kväveoxider, svaveldioxid, partiklar och kolväten. Detta gäller såväl åtgärder inom industri- och byggsektorn med syfte att reducera energianvändningen, som åtgärder i transportsektorn för att minska bränsleförbrukningen. De miljökvalitetsmål som berörs positivt av dessa åtgärder är framför allt luft, Ingen övergödning och Bara naturlig försurning. Flera av dessa åtgärder har även en positiv påverkan på målet God bebyggd miljö, som tar upp mål för effektiv resurs- och energianvändning. Med några av de föreslagna åtgärderna finns dock en risk för konflikt med andra miljömål. Vid ersättning av fossila bränslen med biobränslen i fjärrvärme och för individuell uppvärmning, finns en risk att miljömålen Bara naturlig försurning och Levande skogar påverkas negativt, eftersom ett ökat uttag av bioenergi från skogen kan leda till att den biologiska försurningen av skogsmarken ökar. För att säkerställa ett hållbart skogsbruk är det därför viktigt att det ökade uttaget kompen- seras med askåterföring. Vid en ökad användning av biobränsle i småhus inom tätorter, kan även miljömålet luft påverkas negativt, med negativ effekt på Begränsad klimatpåverkan – förslag 157 Detta bör dock kunna följas upp och åtgärdas med befintligt regelverk. En kraftig utbyggnad av vindkraften kan ge negativa effekter på landskapsbilden om inte tillräcklig hänsyn tas vid val av lokalisering. De miljömål som riskerar att påverkas är i första hand Hav i balans samt levande kust och skärgård, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö, eftersom havs-, kust- och fjällområden troligen kommer att bli föremål för utbyggnaden. 4.7.6Påverkan på andra samhällsmål Sammantaget innebär klimatkommitténs förslag ökade uppgifter för flertalet myndigheter, och denna fokusering på klimatpolitiska åtgärder kan komma att kräva en omprioritering av myndigheternas verksam- heter. Detta kan innebära en risk att de övriga miljökvalitetsmålen, och även andra samhällsmål, prioriteras ned med negativa konsekvenser för dessa mål. Å andra sidan kommer förslag om att klimatpolitiska överväganden ska beaktas inom andra politikområden troligen medföra att beslutsunderlag för avvägningar mellan olika poli- tikområden förbättras. Förslaget om en omprioritering av infrastrukturmedel så att järn- vägen får en större andel innebär mindre anslag för övriga transportslag, vilket riskerar att generera negativa konsekvenser för övriga transportpolitiska mål. 4.7.7Konsekvenser av möjliga styrmedel och åtgärder i tilläggspaketet Det som avgör omfattningen av styrmedlen från tilläggspaketet är bl.a. bedömningen om man kommer att klara av etappmålet för , samt möjligheten att med beslutade åtgärder och styrmedel nå målet för perioden –2012. Möjliga styrmedel i tilläggspaketet är bl.a. höjd koldioxid- eller energiskatt, handel med utsläppsrätter, och övriga flexibla mekanismer. I tilläggspaketet ligger även förslag på en för- stärkning av det åtgärdsprogram som föreslås i baspaketet. har bedömt att fortsatta åtgärder kommer behöva vidtas och att betydande omställningar kommer behövas . Detta kommer att kräva beteendeförändringar som, åtminstone i ett inledande skede, kan innebära kostnadsökningar såväl för den enskilde som för företag. 158 Begränsad klimatpåverkan – förslag Om inte utsläppshandel, på åtminstone europeisk nivå, är ett möjligt alternativ 2005, förordar kommittén en förstärkning av inhemska åtgärder där tyngdpunkten faller på en höjd koldioxid- eller energiskatt, ett nationellt system med utsläppsrätter, eller en kombination av dessa. Konsekvenser av höjd koldioxidskatt Effekterna av en höjd koldioxidskatt beror självklart på hur kraftigt skatten höjs, men vissa generella drag kan ändå urskiljas. Utöver den effekt på ekonomisk tillväxt som nämnts tidigare visar analyserna att energiintensiva sektorer, som exempelvis massa- och pappersindustri, jord- och stenindustri och gruvindustrin, får vidkännas de största kost- nadsökningarna. En följd av detta är att det, åtminstone , kommer att ske en strukturomvandling i svensk industri genom att mindre energiintensiv industri kommer att gynnas på bekostnad av mer ener- giintensiv industri. På regional och lokal nivå kan strukturomvandlingen i vissa fall ge kännbara sysselsättningseffekter eftersom företag i energiintensiva branscher är överrepresenterade i regioner med svag arbetsmarknad. Den direkta effekten på hushållen av en höjd koldi- oxidskatt beror till stor del på hushållens initiala konsumtionsmönster, vilket i sin tur beror på bl.a. hushållsstorlek, inkomst och bostadsort. bedömer att en höjd koldioxidskatt leder till att hus- hållen minskar användningen av fossila bränslen, men att kostnadsbilden varierar mellan olika typer av hushåll. Kostnadsökningen, som andel av inkomst eller totala utgifter, blir större för hushåll med relativt låga inkomster, hushåll med flera barn, och/eller hushåll bosatta i glesbygd. I absoluta tal, dvs. i kronor, är det dock hushåll med höga inkomster som får vidkännas den största försämringen, beroende på att de initialt har stora utgifter för fossila bränslen. Sammantaget visar analys att en skattehöjning har den avsedda effekten på koldioxidutsläppen, men att en höjning av skatten även är förenat med kostnader, dels i form av dämpad ekono- misk tillväxt, dels i form av icke önskade fördelningseffekter. Det bör dock observeras att fördelningseffekterna i slutändan kommer att bero på hur de ökade skatteintäkterna används. Med andra ord finns det möjlighet att med hjälp av skatteintäkterna korrigera för de oönskade fördelningseffekterna. Begränsad klimatpåverkan – förslag 159 Konsekvenser av handel med utsläppsrätter Konsekvenserna av ett handelssystem med utsläppsrätter är svåra att bedöma innan utformningen av systemet är klarlagd. Exempelvis är konsekvenserna starkt avhängigt konstruktionen av systemet. Ett nationellt system med utsläppshandel där utsläppsrätterna initialt auk- tioneras ut stora likheter med nuvarande koldioxidskattesystem. De konsekvensanalyser som gjort visar att kost- naderna av att minska utsläppen av växthusgaser, i form av dämpad ekonomisk tillväxt, blir lägre i fallet med ett nationellt system med utsläppshandel jämfört med nuvarande koldioxidskattesystem. Om ingår i ett system med utsläppshandel med andra länder minskar kostnaderna ytterligare, vilket visar på potentialen med handel. Hur stora kostnadsbesparingarna blir beror på systemets omfattning och utformning. 4.8Regionala och lokala mål och åtgärder Länsstyrelserna och landstingen är de huvudsakliga aktörerna i genom- förandet av klimatpolitiken på den regionala nivån. En viktig del i det klimatpolitiska arbetet är länsstyrelsernas uppgift att regionalt anpassa, precisera och konkretisera de nationella miljö- kvalitetsmålen (utom Levande skogar) samt att samordna arbetet med anpassning av delmål och sektorsmål till sina län (regeringsbeslut 23, , M98/3090/8). Landstingens energianvändning, transporter och drift av lokaler som sjukhusbyggnader bidrar till utsläpp av växthusgaser. Den offentliga upphandlingen gör landstingen till en viktig aktör i klimatpolitikens genomförande. Länsstyrelserna svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den mån inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvalt- ningsuppgifter (1 §, förordning [1997:1258] med länsstyrelseinstruktion). Vidare svarar för att länet utvecklas på ett sådant sätt att fastställda nationella mål får genomslag (2 § 1997:1258). 160 Begränsad klimatpåverkan – förslag Länsstyrelsernas arbetsområden och uppgifter som berör klimatpolitiken. Bidra till näringslivets utveckling, stöd och projekt (undantaget de fyra försökslänen , , ansvarar för vissa EU-frågor). Hushålla med mark och vatten samt värna om strand- skydd, beslutar om statliga stöd för finansiering av nya bostäder och ombyggnationer samt om räntebidrag Informera om möjligheter till Lantbruk, jakt och Handhar de ekonomiska bidragen från bl.a. EU till Övervaka miljön bl. a. genom tillsyn av industrier, miljöfarligt avfall, hälsoskydd och energiförsörjning. Inom varje länsstyrelse finns en miljöprövningsdele- gation för prövning av ärenden som enligt ska prövas av . naturreservat, kretsloppstänkande för hållbar livsmiljö, Påverka utvecklingen inom kommunikationsområdet (sjöfart, flyg, tåg, vägtransporter, data- och telekom- munikation), ansvara för del av planering av investe- ringar i vägar och järnvägar i länet, tillstånd för gods- och taxitrafik, pröva och fastställa lokala trafikföre- Parallella aktiviteter med det löpande arbetet vid länsstyrelserna som särskilt behöver framhävas är miljöprövningsdelegationerna som regle - ras av (1999:109), strukturfonderna, regionMaTs, regionala utvecklingsprogram, riktlinjerna för samhällsplanering och resurs- effektivitet och de regionala miljöstrategierna (STRAM). De regionala tillväxtavtalen är enligt regeringen det huvudsakliga instrumentet för att genomföra den regionala näringspolitiken. Med hjälp av tillväxtavtalen vill man främja den svenska ekonomins tillväxt. Inom många regioner framhävs miljöprofilerade projekt. driver dessutom i samverkan med länsstyrelserna ett projekt om Begränsad klimatpåverkan – förslag 161 regionalt miljöarbete, det s.k. (MiljöArbete i Regional Samverkan). Ett av de områden projektet fokuserar på är hur miljötän- kandet kan integreras i det regionalekonomiska utvecklingsarbetet, framförallt arbetet med tillväxtavtalen. Landstingens verksamhetsområden är i första hand sjukvård, kol- lektivtrafik, regionalplanering, och regional översiktsplan (i de fall då inte ansvarar för denna fråga). De nya regionstyrelserna (och ) bedriver vissa områden/uppgifter på försök som tidigare låg på länsstyrelserna. Sjukvårdsverksamheten och kollektivtrafiken medför en stor energianvändning och genererar utsläpp av växthusgaser. Landstingen kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser genom förvaltningen av lokaler och genom att genomföra energieffektiviseringar och säkerställa att nya lokaler byggs energisnålt. Till följd av bl.a. det kommunala Agenda 21-arbetet om en hållbar samhällsutveckling, pågår ett betydande lokalt arbete som i många fall innebär olika åtgärder vidtas för att begränsa utsläppen av växthus- gaser. En betydande del av energianvändningen för transporter och uppvärmning sker i tätorter. Kommunerna har också det övergripande ansvaret för lokala anpassningar av de nationella målen. I har den lokala nivåns betydelse i Agenda 21-arbetet varit framträdande. Detta framgår bl.a. av att landets samtliga kommuner, på något sätt, arbetar med . I kommunernas nuvarande Agenda 21-arbete ingår områdena förnyelsebar energi, biologisk mång- fald, miljöledningssystem, gröna nyckeltal, gräsrotsprojekt i bostads- områden/byar, väg och trafik, livskvalitet/social välfärd, gröna jobb, bistånd/utbyte med andra länder samt ekoeffektivitet. Agenda 21-sam- ordnarna har också pekat på svårigheterna att bedriva ett långtgående Agenda 21-arbete på lokalt plan när detta inte följs upp nationellt och efterfrågar en bättre nationell vägledning. Därtill pekar man på resurs- brist. Sammanfattningsvis anser klimatkommittén att; ·Regionala utsläppsmål för växthusgaser bör inte beslutas på nationell nivå. Bedömningar om behov av regionala mål bör övervägas på den regionala nivån. Därigenom kan förutsättningar skapas för fortsatta insatser på den regionala nivån. ·Länsstyrelserna bör i den regionala planeringen uppmärksamma effekter på utsläpp av växthusgaser och bedöma alternativ med begränsad klimatpåverkan. ·Länsstyrelserna bör även fortsättningsvis bedriva ett aktivt arbete i samverkan med övriga sektorer inom ramen för strategi för regional miljö (STRAM). Arbetet bör omfatta åtgärder för att minska utsläp- pen av samtliga växthusgaser. 162 Begränsad klimatpåverkan – förslag I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med mil- jökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet kan regionala och lokala mål behöva utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan länsstyrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Förutsättningarna för att genomföra åtgärder för att uppnå mil- jökvalitetsmålet varierar mellan olika delar av landet. De åtgärder som kan genomföras på regional och lokal nivå för att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet sammanfaller i stort med de åtgärder som anges under luft och Bara naturlig försurning men också med åtgärder enligt etappmål 1 under God bebyggd miljö angående utveckling av program och strategier för en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter begränsas och etappmål 4 om minskad energianvändning i byggnader. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrel- ser och kommuner, och program och andra kunskaps- och planerings- underlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Begränsad klimatpåverkan – förslag 163 4.9Miljömålskommitténs förslag till uppföljning tar i sitt betänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) inte upp uppföljning av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Denna uppgift överlåts till för att ta fram ett enhetligt system för uppföljning av alla femton miljökva- litetsmålen. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 4.4 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av valda indikatorer, dock med viss utveck- ling för några av indikatorerna. Tretton av de totalt tjugo indikatorer finns med och motiveras i förslag till uppföljning av miljökvalitetsmålen. Motiv för de sju övriga beskrivs nedan. Sex av de indikatorer som finns med i förslag är Gröna nyckeltal med stor anknytning till klimatpåverkan. Ytterligare två Gröna nyckeltal är viktiga för att kunna begränsa utsläppen av kli- matgaser, nämligen indikator 14 om offentlig upphandling och indikator 15 om miljöledning för företag och kontor. Indikatorerna 13 om bränsleförbrukning, 16 om anslag till infra- struktur och 19 om fönster med produktkrav finns ej med i Naturvårds- verkets förslag, men behövs för att kunna följa upp de åtgärder som föreslagits av . Indikator nummer 7 om livscykelanalys har goda förutsättningar för att bli en värdefull indikator för att bedöma möjligheter att minska utsläppen av koldioxid. Utveckling av indikatorn är viktig för att kunna belysa målet om ett kretsloppssamhälle. En lämplig inriktning kan vara att försöka göra livscykelanalyser för ett antal storkonsumerade varor med stora negativa miljöeffekter. 164 Begränsad klimatpåverkan – förslag Indikatorn används även under miljökvalitetsmål Giftfri miljö och God bebyggd miljö. För att kunna följa upp miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan i sin helhet behövs indikatorer för status (S) och inverkan (I) på miljön. Indikatorerna 10,11 och 12 är till för att tjäna dessa syften. Dessa indikatorer har valts främst för att de brukas . Indikator 12 om trädgränser i fjällen fanns inte med i förslag. Indikatorn är vald här för att åtminstone ha med en indikator för inverkan. Några tänkbara ytterligare indikatorer som är möjliga att ta fram med betydande arbetsinsats är A) beräkning av förändringar av antal hotade arter på grund av varmare klimat B) ökad övergödning på grund av ökad gödsling och näringsläckage vid ökad temperatur och nederbörd, C) utbredning för ett antal värmeälskande arter av växter och djur eller D) skogstillväxt. Förslag till indikatorer för att följa upp Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Indikator och typ av indikator Dataunderlag Ansvarig (huvudansvarig står först) och Drivdraft (D) 1.Energianvändning per person och sektor uppdelat på energi- slag, samt i relation till brutto- nationalprodukten (D,R). 2.Andel av godsmängd och personer som transporteras per trafikslag (personbil, lastbil, buss, tåg/tunnelbana, båt, flyg), mätt som sträcka (D,R). ***. Belyser även andel från förnybara energikällor. Indikatorn finns även i kap. 5, 6, 10, 12, 13. ***& SCB. Särskild belysning av andel från tåg. Indikatorn finns även i kap. 5, 9. 3.Fordonssträcka med bil per person (D). 4.Mängd el för uppvärmning av bostäder och lokaler (D). 5.Andel av färdsträcka till arbete och skola per cykel, till fots eller kollektivt (D,R). ***, SCB & . Indikatorn finns även i kap. 5, 6, 7. ***& Energimyndigheten. ***SCB & . Indikatorn finns även i kap. 5, 6. Begränsad klimatpåverkan – förslag 165 Indikator och typ av indikator (DPSIR) Dataunderlag Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentar Utsläpp av de klimatpåverkande ämnena (koldioxid, metan, lustgas, HFC, FC och svavelhexaflourid) per ämne, sektor och person, samt som koldioxidekvivalenter (P). Rap- porteras internationellt. 7.Livscykelanalys för material- och energimängd för några storkonsume- rade varor och produkter (P). 8.Mängden avfall till deponi och total mängd avfall (P,R). Omfattande utveckling krävs. Exempel är datorer, batterier, kylskåp, bilar och kött. Indikatorn finns även i kap. 8, 18. ***& Svenska kommunför- bundet. Fördelat på avfall från hushåll, industri m.m. Indikatorn finns även i kap. 18. Utsläpp av växthusgaser från arbetsmaskiner (P). Status (S) Visar effekter av brist på åtgärder. årsnederbörd i fördelat på regioner (S). Skogens och markens netto- upptag av koldioxid från atmosfären till att minska utsläpp av koldioxid. (S,I). torn finns även i kap. 15. Inverkan (I) Förändringar av höjd för Uppdelat på fjällområden. trädgräns i fjällen (I). Respons (R) Bränsleförbrukning (bensin, , & SCB. diesel) totalt och per kilometer för personbilar, lastbilar, bussar, båtar, flyg och olika transportslag och för arbetsfor- Indikatorn finns även i kap. 5, 9. don (R). 14.Värdet av och andel av all offentlig upphandling i vilka det tas miljöhänsyn (R). 15.Antal och andel företag och kontor med miljöledningssystem (R). 16.Statliga anslag till infrastruktur i andel per trafikslag (personbil, lastbil, buss, tåg-/tunnelbana, båt, flyg) (R). Svårt att bedöma grad av miljöhänsyn med tanke på utsläpp av växthusgaser. Indikatorn finns även i kap. 8. ***. Indikatorn finns även i kap. 5, 8. ***& SCB. 166 Begränsad klimatpåverkan – förslag Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och Energiåtgång per ytenhet i nybyggda respektive äldre bostäder finns även i kap. 18. och kontor (R). 18.Ekonomiskt stöd till energi- effektivitet och användning av el och värme från förnybara energikällor (R). 19.Andel fönster som uppfyller produktkrav (R). ***. Särskilt belysande bostadssektorn. Mängd och andel produktion av el och värme från förnybara *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , , Nämn- den för Offentlig Upphandling, Analys (), och () ges i upp- drag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. bör få i uppdrag att i samverkan med lämpliga instanser utveckla indikator(-er) för livscykelanalys för några varor och produkter som är av stor betydelse för utsläppen av växthusgaser. Några tänkbara förslag är bilar, kött, datorer, batterier och kylskåp. bör först presentera ett kostnadsbedömt förslag till projekt. Kostnaden torde överstiga . bör ges i uppdrag att utreda behovet av att utveckla ytterligare indikatorer för att få en bild av miljötillstånd och inverkan av förändringar i klimatet på grund av utsläpp av klimatgaser. Förslag till projekt behöver kostnadsberäknas. fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998:99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. Miljökvalitetsmålet har formulerats på följande sätt; Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kultur- värden inte skadas –Halterna av luftföroreningar överskrider inte fastställda lågrisknivåer för cancer, överkänslighet och allergi eller för sjukdomar i luftvägarna. –Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kulturvärden och material. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. 5.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Halterna av luftföroreningar överskrider inte lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, material och kulturvärden. Riktvärdena ska sättas med hänsyn till överkänslighet och allergi, se tabell 5.1 Förslag till etappmål: 1.Halterna för svaveldioxid och kvävedioxid, enligt tabell 5.1, är i huvudsak uppnådda i samtliga kommuner respektive . 2.Halten marknära ozon överskrider inte /m3 som 8-timmarsmedelvärde i samtliga kommuner . 3.År 2010 har utsläppen av flyktiga organiska ämnen i , exklusive metan, minskat med års nivå till 220 000 ton.1 4.Senast år 2005 ska ett etappmål för partiklar mindre än 2,5 mik- rometer (PM 2,5) fastställas.