sou · GOB325d2 · 2001-01-01 00:00:00 — I skrivelsen redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll (skr. 1994/95:132) angav regeringen att förekomsten av en organiserad brottslighet också i länder nära dittills inte på något påtagligt sätt hade tagit sig uttryck inom , men att den utgjorde ett allvarligt problem . Den kvalificerade kriminaliteten verkar bli alltmer gränsöver- skridande till sin karaktär. har t.ex. drabbats av problem med kriminalitet från det forna . förefaller inte ha drabbats på samma sätt, utan synes ligga i utkanten i denna utveckling. Det förekommer att kriminella från öst opererar här i landet och de har sannolikt samröre med kriminella organisationer i öst. utsätts t.ex. för omfattande spritsmuggling från öst och för att stulna person- bilar och optikerutrustning levereras österut. Det synes dock inte som om några maffialiknande organisationer från öst har etablerat sig här. Det finns olika grupperingar i som ägnar sig åt allvarlig brottslighet. Kommittén bedömer att det i förekommer en kvalificerad och inte sällan organiserad brottslighet, ofta med inter- nationella kopplingar. Det gäller bl.a. kvalificerad narkotika- brottslighet, ekobrottslighet och människosmuggling. Det finns grupperingar som ägnar sig åt rån och bedrägerier som riktar sig specifikt mot äldre personer och det finns grupperingar som ägnar sig åt smuggling av högbeskattade varor som cigaretter och alkohol. Vissa av dessa grupperingar består till huvudparten av svenskar, som dock synes samverka med grupperingar i andra länder. Andra grupperingar består huvudsakligen av utländska personer, med baser både i och i utlandet. Vissa av grupperingarna har karaktären av nätverk, medan andra är mer hierarkiskt uppbyggda. Den kvalificerade brottsligheten medför konsekvenser i många av- seenden. Hot mot vittnen förekommer t.ex. i samband med rättegångar som rör narkotikabrottslighet. Andra företeelser som visar att drabbats av en kvalificerad kriminalitet är att affärsmän erbjuds beskydd och att utpressning sker med hjälp av s.k. torpeder. Det är fråga om så kvalificerad kriminalitet att den utgör ett hot mot enskilda medborgare, men också mot näringslivet och mot rättssystemet. Det ligger nära till hands att bedöma den brottslighet som har an- knytning till motorcykelmiljön som organiserad. Motorcykelklubbarna gör gällande en rätt att leva efter egna regler som, om det är nöd- vändigt, hävdas mot staten. De har också internationell anknytning. Det synes dock som om brottsligheten inte sker direkt i klubbarnas regi, utan att de begås av enskilda medlemmar, ibland tillsammans med personer som inte är medlemmar. Om brottsligheten skall betraktas som organiserad kan således diskuteras, men det rör sig i vart fall om kvalificerad kriminalitet. Det gäller t.ex. narkotikabrottslighet, smugg- ling av alkohol och cigaretter, beskyddarverksamhet och indrivnings- verksamhet. De angrepp som skett på rättssystemet synes ha en starkare koppling till motorcykelklubbarna än vad angiven kriminalitet synes ha. Sådana angrepp har skett mer eller mindre systematiskt t.ex. genom att bl.a. vittnen i mål mot medlemmar i vissa motorcykelklubbar utsatts för hot. Även poliser som utrett brottslighet med anknytning till sådana klubbar har utsatts för hot. Som en följd av detta försvåras lagföringen och risken finns också att myndighetspersoner avstår från att ingripa mot gängmedlemmar. I den förut nämnda rapporten från Brottsföre- byggande rådet angavs att mc-gängens systemhotande karaktär har två delar – dels använder medlemmarna hot och ibland utför de också hämndaktioner, dels finns det en rädsla som endast delvis är berättigad (1999:6, ). I rapporten diskuteras frågan om polisens och mediernas ansvar för att ha förstärkt en omotiverat stor rädsla genom att dramatisera gängen och att detta kan ha fått till följd att motorcykelgängen i större utsträckning lever upp till denna dramatisering än förut. Det har således skapats en bild av att det finns en verklig anledning att frukta gängmedlemmar, inte minst genom våldsanvändningen vid konflikterna mellan klubbarna. Hoten mot t.ex. vittnen får på grund härav en större effekt och utgör därmed en fara för rättssystemet. Motorcykelklubbarna utgör också ett hot genom att det finns risk för en förnyad konflikt mellan rivaliserande klubbar som skulle kunna få svåra konsekvenser, med hänsyn till den tidigare våldsanvändningen och viljan att använda tunga vapen. Ett genomgående intryck är att de kriminella i allt mindre grad håller sig till en sorts brottslighet, utan de ägnar sig i stället i högre grad åt skilda sorters kriminalitet. Ekobrottslighet kombineras med illegal vapenhantering, stöld och våldsanvändning. Narkotikasmuggling kombineras med människosmuggling och stöld o.s.v. Det förefaller i stor utsträckning vara rationella val som görs – den mest intressanta kriminaliteten synes vara den som, inom ramen för brottslingens förmåga, ger största möjliga vinst till lägsta möjliga risk. Det våld som används kan bl.a. knytas till uppgörelser inom eller mellan kriminella grupper, t.ex. vid ekonomiska tvister i samband med brott. Våld eller hot om våld används också som affärsinstrument, t.ex. i samband med utpressning eller indrivning av skulder. Det förekommer också som förut sagts våld eller hot om våld för att undvika lagföring, t.ex. för att påverka vittnen. IT-brottsligheten berör en stor del av den kriminalitet som beskrivits i detta avsnitt. Genom utvecklingen av IT-tekniken har de kriminella fått ett nytt medel för att begå brott. På grund av den ökade använd- ningen av datorer och utbyggnaden av datornätverk, t.ex. Internet, har också nya platser där brott kan begås uppstått. Betalningssystemen datoriseras i allt större utsträckning och de elektroniska betalnings- strömmarna ökar. kommer de elektroniska systemen att göra det möjligt för den enskilde att vid överföring av pengar själv kontrollera tidpunkt, bank och konto. Därmed kan man endast i efter- hand se de utförda transaktionerna. Ett annat tillvägagångssätt som försvårar brottsbekämpningen är användningen av krypterad informa- tion. Genom sammanlänkning av olika datanätverk ökar handlingsutrymmet för den som vill hacka sig in i ett system för att skaffa specifik information. Genom Internet kan kommunikation ske genom många miljoner datorer världen över. Brott som begås i världs- omspännande nätverk ger utredningsproblem och svårigheter vid bevis- föringen, eftersom tekniken möjliggör att pengar eller dokument snabbt kan skaffas undan. Bokföringen i ett bolag kan t.ex. förvaras i en databas i ett annat land. IT-brottsligheten har ökat kraftigt i . Utvecklingen är oroande med hänsyn till globaliseringen inom många områden och till de möjligheter att begå brott som ny teknik medger. Datoriseringen har nått långt i och är ett av de Internettätaste länderna i världen. De kriminella följer samhällsutvecklingen och ligger först med ny teknik. Det är antagligt att IT-brottsligheten utgör ett växande problem. Förekomsten av organiserad brottslighet i ett samhälle utgör ett utomordentligt allvarligt problem och kan påverka hela samhälls- strukturen. Den kvalificerade kriminaliteten i synes inte minska i omfattning och måste tas på allvar. Det är ett angeläget arbete att denna kriminalitet kartläggs. För detta arbete fordras en väl utvecklad kriminalunderrättelseverksamhet och ett långtgående samarbete, inom polisen och med andra organ. Kommittén återkommer till dessa frågor under kapitel 8. 7.6.3Slutsatser om hot från extremism Det synes inte finnas någon grupp i som utgör något direkt hot mot det svenska statsskicket. Det finns däremot grupper som med olag- liga metoder försöker påverka eller hindra politiska beslut och som ut- gör ett verkligt hot mot enskilda personers säkerhet och som kan drabba företag hårt. Hit måste man främst räkna personer inom de ras- revolutionära grupperna, men även den autonoma rörelsen utgör ett hot. Det förekommer också andra odemokratiska grupperingar i t.ex. satanister och Scientologikyrkan. Dessa kan dock inte betraktas som något hot . De rasrevolutionära grupperna utgör den största risken i fråga om våldsanvändning. Propagandaspridningen inom Vit maktrörelsen synes ha ökat. Vit maktmusiken används i stor utsträckning för att sprida det politiska budskapet och synes ha haft avgörande betydelse för rörelsens genomslag. I budskapet ingår föreställningen om den judiska världs- konspirationen – man föreställer sig att medierna, polisen, byråkratin, de intellektuella osv. kontrolleras och styrs av judar – och där ingår också budskapet om moraliska fiender – homosexuella, narkomaner, s.k. asociala element m.fl. (1999:10, Lööw). Det är all- varligt att svenska producenter är bland de marknadsledande i världen när det gäller produktion av sådan musik. Det är fråga om en mång- miljonindustri. Genom Vit maktmusiken uppmanas till användning av våld. Det internationella utbytet inom Vit maktrörelsen synes vara om- fattande. Internet har stor betydelse för dessa kontakter. Antalet anhängare och sympatisörer till rasideologiska grupperingar verkar inte ha ökat . Det är dock våldsbenägna individer som ingår i dessa grupper. Vit maktrörelsen utgörs inte av en särskild organisation, utan består huvudsakligen av små grupper och nätverk av enskilda aktivister. Det är fråga om ett begränsat antal aktivister och det är inget som talar för att antalet skall öka, men vissa av dem är farliga och våldsanvändningen är oroväckande. Personer i ledande ställning i dessa grupperingar har dömts för brott med politiskt inslag. Det synes som om kopplingar finns mellan Vit maktrörelsen och de kriminella motorcykelklubbarna. Medlemmar i motorcykelklubbar har begått brott med rasistiska förtecken. Personer inom båda dessa grupperingar ägnar sig åt mycket allvarlig brottslighet. Av Säkerhets- polisens kartläggning av brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag framgår att det förekommit mycket allvarlig våldsbrottslighet . Flera mycket grova brott har också begåtts . Som exempel kan anges polismorden i , mord på en syndikalist i , bombattentat mot ett journalistpar i och vapenrån mot P 10 i . har också hoten mot opinionsbildare och politiker ökat. Våld utövas även då rasister och antirasister drabbar samman i samband med demonstrationer. Våldet riktas då mot meningsmotståndare och mot polis. Hotet från ras- ideologiska grupperingar måste tas på mycket stort allvar. Den autonoma rörelsen utgör ett särskilt problem. Rörelsen består främst av unga människor som förenas i synen på den revolutionära idén och föraktet för kapitalistiska ideal. Rörelsen består av grupper eller nätverk som engagerar sig i olika frågor och rörligheten inom rörelsen är stor. Aktionerna riktas bl.a. mot rasism, sexism, homofobi, djurförtryck, miljöförstörelse, EU, polisbrutalitet och exploatering av tredje världen. Målet är att skada motståndaren, att väcka opinion och att krossa de befintliga maktstrukturerna i samhället. Grupperna inom den autonoma rörelsen synes ha internationella kontakter. Propaganda sprids bl.a. i tidningar och på Internet och det förekommer att man uppmanar till våldsanvändning. Grupperna inom den autonoma rörelsen ägnar sig huvudsakligen åt ekonomiskt sabotage och orsakar egendomsskador till stora belopp . Kostnaderna uppgår till mångmiljonbelopp. I och i vissa andra länder har pälsbranschen drabbats hårt på grund av kampanjen mot pälsar. När det gäller användning av hot inom den autonoma rörelsen är det främst veterinärer och djuruppfödare som drabbats. Trakasserier i olika former har t.ex. förekommit mot forskare och deras familjer. Det är också så att även aktioner där avsikten inte är att skada andra människor ändå kan få sådana följder. Det finns stor risk att människor skall komma till skada t.ex. vid brandattentat. Användning av hot inom den autonoma rörelsen förefaller ha ökat. Det är oroande att brottsligheten i större utsträckning synes rikta sig mot enskilda personer. Även när det gäller kriminalitet som begås på grund av extremism är åtgärder när det gäller kriminalunderrättelseverksamhet, samarbets- frågor och kompetensutveckling av stor betydelse. 7.6.4Slutsatser om hot från underrättelse- verksamhet Omfattningen av illegal underrättelseverksamhet har minskat avsevärt sedan det . Sådan verksamhet har dock inte upphört utan har till stor del fått nya mål. Vår omvärld har förändrats, skilda länders utrikespolitik har lagts om och partier och föreningar har bytt inriktning eller försvunnit. var kommunisterna säkerhetsrisker. angav i sitt betänkande Säkerhetsskydd (SOU 1994:149) att det var väl känt att satsade be- tydande resurser på att stödja grupper och organisationer i andra länder som av ideologiska skäl ville främja kommunismen och att detta stöd i många fall utgick till subversiv verksamhet för att undergräva det demokratiska statsskicket i landet och bereda marken för ett kommunistiskt maktövertagande, eventuellt efter en militär inter- vention. På grund av de förändrade förhållandena i världen och då risken för mellanstatliga konflikter minskat är underrättelseverksamheten inte längre inriktad på militära förhållanden i samma utsträckning som . De flesta länder har intresse av att skaffa sig information om andra länders förhållanden i fråga om t.ex. politik, ekonomi, teknik och vetenskap. säkerhetstjänst har bl.a. till uppgift att skydda ekonomi mot hot från utlandet. I ett tal av till utrikes underrättelsetjänst angav han att när den militära budgeten skärs ner, blir underrättelseinforma- tionen den viktigaste garantin för säkerheten. Han angav också att staten behöver information, bl.a. för att genomföra den ekonomiska politiken och för att garantera vetenskapliga och tekniska framsteg. Genom utvecklingen med nya mål för underrättelseverksamheten kan inte uppdelningen i vänner och fiender användas . Även vänligt sinnade länder bedriver underrättelseverksamhet mot varandra. Landgränserna är inte lika hotade längre, utan i större utsträckning finns behov av att skydda de tillgångar och den kunskap som finns inom ett land på ett annat sätt än genom gränsbevakning. Signalspaning bedrivs i stor omfattning och vissa länder har signalspaningsnät som täcker hela världen. Man kan utveckla det tekniska skyddet mot signal- spaning genom kryptering av datatrafik. Mot t.ex. företagens intresse av att skydda företagshemligheter står dock polisens intresse av att kunna få tillgång till krypteringsnycklar för att kunna avlyssna tele- trafik i samband med brottsutredningar. Även i fråga om underrättelseverksamhet har IT-utvecklingen be- tydelse. Risken för dataintrång kan förväntas öka därför att mer och mer information lagras i digital form. Vid nästan all produktion finns behov av datorstöd. Datorer används också vid t.ex. bokföring, redo- visning och värdeförvaltning. Från en dator i ett land kan man ta sig in i ett datasystem i ett annat land. En svensk tonåring saboterade t.ex. stora delar av larmsystem över telenätet. Det pågår underrättelseverksamhet riktad mot . Nivån synes ha vuxit , utan att för den skull ha nått den nivå som gällde under det dagar. Störst synes risken vara för ekonomisk och teknisk inhämtning mot svenska företag. Den underrättelseverksamhet som utförs mot eller svenska intressen synes till viss del avse öppen information. är ett öppet samhälle och det finns mycket information att hämta in utan svårigheter. När det gäller t.ex. kunskap inom teknik eller miljö kan det röra sig om information som ändå har intresse av att sprida till andra länder. Sägas bör dock att den verksamhet som rör öppen information inte nödvändigtvis är ofarlig, bl.a. därför att verksamheten kan vara ett led i att upparbeta kontakter för att skaffa sig möjlighet att sedermera få tillgång till information som är hemlig. För att underrättelseverksamheten som bedrivs här skall utgöra något reellt hot skall den som bedriver verksamheten ha förmågan och organisationen att ta tillvara informationen och utnyttja den. Det är oklart om alla de länder som bedriver denna verksamhet har sådana möjligheter. Emellertid finns det länder som utnyttjar inhämtad in- formation. Så bedrivs det t.ex. flyktingspionage, som i förlängningen kan få allvarliga konsekvenser för den som drabbas. Med den tekniska utvecklingen har samhället i vissa delar blivit mer sårbart. Ett sabotage mot samhällsviktiga funktioner, såsom telenät och elnät kan få mycket allvarliga konsekvenser. Man måste således se allvarligt på den under- rättelseverksamhet som bedrivs här. 7.6.5Slutsatser om hot från terrorism Det finns ingen säker statistik över antalet terroristdåd i världen. Man kan anta att många länder väljer att betrakta terrorismen som annan kriminalitet för att förringa dess politiska värde. Uppskattningen av an- talet terrordåd försvåras därmed. Antalet terroristdåd i världen synes minska, som de dåd som utförs orsakar fler döda och skadade. Vad som står klart är att terrorismen utgör ett allvarligt problem i många länder. Internationellt förekommer hot främst från islamisk extremism och från grupper med nationalistiska eller separa- tistiska motiv. I begränsad utsträckning förekommer hot med vänster- ideologiska motiv. Det finns i sympatisörer till organisationer som bedriver politiskt våld utomlands. De synes huvudsakligen bedriva stödverksam- het genom att bedriva propagandaverksamhet och att samla in pengar. I har dock ingripanden gjorts mot anhängare av den i huvudsak Algerietbaserade islamiska gruppen . har utfört sina terrordåd främst i och i . Andra organisationer som kan nämnas är de Egyptiska islamiska extremistorganisationerna Al-Gamaa al-islamiya och Islamiska jihad som också har anhängare i , liksom den av stödda terroristorganisationen . Hizbollahaktivister har utvisats från . Förekomsten av anhängare till sådana organisationer leder till viss risk för menings- motståndare som också vistas här i landet. Det förekommer inte någon terrorism som har sitt ursprung i inter- nationella terroristgrupper och som riktar sig mot . har inte heller drabbats av internationella terroristaktioner . Förändringar av förhållanden i utlandet kan dock medföra att risken för terrordåd i , främst mot utländska intressen, hastigt ökar. Så förändrades risken för terrordåd då PKK-ledaren för- des till och senare åtalades för högförräderi. mördades två avhoppare från PKK i på uppdrag av organisa- tionen. har organisationen alltmer ägnat sig åt att propagera för sin sak utan att använda våld. Sedan greps har demonstrationer och ockupationer dock förekommit på många håll i . Som exempel på händelser som inträffat kan anges att tre kurder sköts utanför det israeliska generalkonsulatet i och att kurder ockuperade den socialdemokratiska particentralen i och tog gisslan. Även i har aktioner företagits. Det grekiska konsulatet i ockuperades av ett trettiotal PKK-anhängare. Lokaler tillhöriga ockuperades också och gisslan togs. Liksom för den förut beskrivna brottsligheten har IT-utvecklingen betydelse i terroristsammanhang. All viktig verksamhet är t.ex. beroende av el och det är en risk som måste beaktas att man kan orsaka mycket skada utan att ta till traditionella metoder såsom bomber för att sätta elsystemet ur spel. Den utveckling som skett i fråga om rörlighet över landgränser har skapat möjligheter också för terrorister. Det finns ett omfattande inter- nationellt samarbete när det gäller bekämpningen av terrorism. har åtagit sig internationellt att förebygga våldsdåd med utländska politiska motiv, oavsett om avsikten är att dåden skall utföras i eller utomlands. Regeringen angav i budgetpropositionen att ökad internationell samverkan för att skapa effektiva motmedel mot internationell terrorism tillhörde prioriterade uppgifter i svensk ut- rikespolitik (prop. 1998/99:1). Regeringen angav också att bl.a. inter- nationell terrorism är ett hot som måste mötas globalt på samma sätt som krig och väpnade konflikter. Kommitténs bedömning är att det finns risk för att framgent skall drabbas av terroristaktioner av internationella terroristgrupper, även om risken synes låg. Sådana aktioner utgör allvarlig kriminalitet, som leder till betydande skadeverkningar. måste ha beredskap för att bekämpa sådan brottslighet, bl.a. på grund av internationella åtaganden. måste t.ex. bevaka att landet inte används som en plats för förberedelse av terrordåd i utlandet. Om används på detta sätt finns det också risk för att svenska intressen drabbas direkt genom att brott utförs i landet för att finansiera attentat, t.ex. genom rån. 8 Förändringar på central nivå I detta kapitel redovisar kommittén sina överväganden i fråga om vilka åtgärder som behöver vidtas för att den grova kriminaliteten skall kunna bekämpas på ett effektivt sätt. Kommittén anser att det är avgörande för bekämpningen av den kvalificerade kriminaliteten att informationsflödet inom polisen förbättras. Det är av stor be- tydelse att man förbättrar underrättelseverksamheten och att man in- för ett nationellt underrättelseregister. Det fordras också andra änd- ringar när det gäller polisens register. I underrättelseverksamheten, men också när det gäller spaningsverksamheten och utredningsverk- samheten, måste skilda organ och enheter inom polisen samarbeta bättre. Revirtänkandet måste bekämpas. Polisen måste inrikta sig på slagkraftiga arbetsformer för att bekämpa den kvalificerade brotts- ligheten. Av särskild betydelse är att man vid behov inrättar gemen- samma aktionsgrupper med inriktning på bestämda mål, t.ex. att be- kämpa en kriminell organisation eller en viss brottsaktivitet. Grupperna bör bestå av personal från skilda myndigheter och nivåer inom polisen. En angelägen åtgärd för att åstadkomma förbättrade möjligheter att bekämpa den kvalificerade kriminaliteten är att slå samman Riks- kriminalpolisen och Säkerhetspolisen. En sådan förändring skulle leda till högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. För genom- förandet av sammanslagningen bör det tillsättas en organisations- kommitté. Kommittén vill framhålla att en avgörande utgångspunkt för organisationskommitténs arbete måste vara att den nya centrala operativa organisationen skall vara mer öppen än vad den verksam- het som Säkerhetspolisen bedriver är. Kommittén anser att polisens samverkan såväl med andra svenska myndigheter som i det internationella samarbetet är viktigt. Det är angeläget att det kommer till stånd en samlad redovisning och utvärdering som belyser det internationella samarbetets kvalitet och resultat. Från svensk sida bör tas initiativ till åtgärder för att minska den omfattande och resurskrävande byråkrati som omgärdar det internationella samarbetet. Formerna för det internationella sam- 216 Förändringar på central nivå arbetet bör prövas så att man uppnår bästa möjliga effekt för polis- verksamheten. Kostnaden när lämnar förstärkning skall enligt kommitténs mening inte belasta den polismyndighet som får hjälp. Kommittén anser att huvudsakliga uppgift är att skapa bästa möjliga förutsättningar för polisverksamheten vid polismyndigheterna. På central nivå skall finnas spetskompetens som skall stå till polismyndigheternas förfogande, men kompetensen måste vara hög också på lokal nivå, där merparten av det brotts- bekämpande arbetet utförs. Förbättringar bör ske när det gäller både rekrytering och utbildning av personal. Den svenska statsförvaltningen har genomgått omfattande strukturförändringar. Dessa förändringar har orsakats bl.a. av de krav på ökad kostnadseffektivitet som ställs på all statlig verk- samhet. En av utgångspunkterna för förändringarna har varit att de centrala förvaltningsmyndigheterna skall ägna sig åt övergripande arbetsuppgifter och att det egentliga verksamhetsansvaret i största möjliga utsträckning skall decentraliseras så långt ut i organisationerna som möjligt. Målet för kommitténs arbete är att säkerställa att den grova och organiserade kriminaliteten kan bekämpas på ett effektivt sätt.