sou · GOB393 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommitté för att lämna förslag till ansvarsområde, organisation, finansiering och arbetsformer för en ny myndighet för företagsutveckling. Kommittén har antagit namnet . Generaldirektören förordnades som ord- förande och till ledamöter utsågs direktör , direktör , direktör , direktör , direktör , generaldirektör och direktör . Kommitténs sekre- tariat består av ekonomie doktor och direktör . Direktör och sekreteraren knöts till sekretariatet. Kommittén har biståtts av fyra arbetsgrupper med medarbe- tare från och från . Infor- mationsgruppen; och , , och , IT-gruppen; , och , , Personal- gruppen, , och , och ekonomi/administrationsgruppen; och , och , . KPMG har medverkat i arbetet genom att lämna underlag till betänkandet. Kommittén har bedrivit arbetet i samråd med organisations- kommittén för en ny myndighetsorganisation för forsknings- finansiering samt med den särskilda utredaren med uppgift att forma en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar. Ordförande och sekretariat samt delar av kommittén mötte flertalet verkställande direktörer och ord- förande i de regionala ALMI-bolagen. Ett samrådsmöte med ett 50-tal berörda myndigheter och organisationer hölls i . Kommitténs ordförande har löpande informerat och för- handlat med de fackliga organisationerna. Vidare har ordförande och sekretariat haft ett nära samråd med företrädare för . En referensgrupp bestående av aktiva företagare och personer som arbetar med lokal näringslivsutveckling har träffats för att diskutera den nya myndighetens roll och upp- gifter. Gruppen har bestått av näringslivschef , direktör , direktör , utveck- lingschef , direktör , direktör och direktör . Kommittén har tidigare överlämnat två delrapporter. I juni- rapporten redovisades principiella utgångspunkter och arbets- plan för utveckling av en ny myndighet för företagsutveckling. redovisades ett budgetförslag för en ny myn- dighet för företagsutveckling. Beträffande myndighetens styrelse har ledamöterna anmält reservation. Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande. Uppläggningen av arbetet................................................... Varför behövs en ny organisationsstruktur för Samlat grepp över statens roll i företagsutveckling .......... 2.2.1 Kommitténs modell för sammanslagning, samordning och samverkan..................................... 2.2.2 Omvärldsaktörer och gränsytor där sammanslagning, samordning och samverkan 2.2.3 Rationalisering och anpassning till nya Företagens behov och tillväxtförutsättningar ................... 2.3.1 Företagens behov..................................................... 2.3.2 En organisation som tryggar verksamhetens inriktning över tiden................................................ 2.3.3Statliga behov av en företagsutvecklingsmyndighet – indirekta 2.4 Tydligare regional närvaro .................................................. 2.5Att investera i företagsutveckling och tillväxt – att säkra den näringspolitiska inriktningen ............................. En sammanhållen organisation för företagsutveckling..... Syfte och uppgifter ................................................. Syfte och uppgifter.............................................................. 3.1.2 Den nya organisationens huvuduppgifter .............. Behov statliga insatser.............................................. Samverkan med Industrifonden.............................. Samverkan med Innovationscentrum ..................... 3.2.5 Nationell samordning av IUC ................................ 3.2.6 Start av näringsverksamhet (Starta-eget Information och rådgivning................................................ 3.3.1 Behov av statliga insatser ......................................... 3.3.2 Den nya organisationens verksamhet avseende information och rådgivning..................................... Samordning och samarbete...................................... Nätverk och mötesplatser................................................... 3.4.1 Behov av nätverk och mötesplatser......................... 3.4.2 Den nya organisationens roll .................................. Samordning och samarbete...................................... 3.5.1 Behov av regionala insatser ..................................... 3.5.2 Den nya myndighetens roll – nationellt och 3.5.3 En ny regional näringspolitik: Starka regioner ...... Analys och kunskapsutveckling ......................................... Den nya organisationens målgrupper ................................ De enskilda företagen .............................................. 3.7.2 Verksamhet riktad mot företagsutvecklande Organisation och genomförande m.m. ....................... Inledning och uppgifter........................................... Sammanslagning och strukturomvandling............. 4.1.3 Regional och lokal anpassning ................................ 4.1.4 Att verka i olika kulturer......................................... Sammanslagning – (del av) ..................... Den centrala nivån ................................................... Den regionala nivån ................................................. 4.2.3 Förhållandet central – regional nivå ....................... 4.2.4 Styrelser i den nya organisationen .......................... 4.2.5 Intressebalans i den nya organisationen................. 4.2.7 Samverkan med Verket för innovationssystem 4.2.8 Organisationens namn och .......... Instruktion för myndigheten .................................. Kompetensförsörjning, utvecklingsfrågor m.m................ Rekrytering och kompetensutveckling .................. 4.3.2 Organisationens behov av kunskapshantering ...... 4.4.1 Start av ny myndighet – steg 1 ................................ 4.4.2 Utveckling av regional organisation – steg 2 ......... Finansiering och budget...................................................... Utgångspunkter för sakanslag................................. 4.5.3 Preliminär budget 2001 för Kostnader inom finansieringsverksamheten .......... Nulägesbeskrivning av systemet för statliga insatser Utkast till instruktion för den nya myndigheten............ Förslag/stomme till regleringsbrev .................................. Studier om företags tillväxthinder och behov av Statens insatser för företagsutveckling genomförs av ett stort antal aktörer på olika nivåer i samhället. Till detta kommer flera hundra olika organ som finansieras via strukturfonder och på annat sätt. Strukturen har växt fram mer eller mindre spontant under en lång följd av år och är svåröverskådlig för aktö- rerna på området och inte minst för kunderna/företagarna. Det medför dubbleringar och inbördes konkurrens och därigenom ett ineffektivt resursutnyttjande. Antalet offentliga aktörer behöver minskas och rollfördelningen klargöras. Utbudet av statligt finansierade företagsutvecklingsinsatser måste också koncentreras till nya och växande företags behov, som inte kan tillgodoses av marknaden. Den näringspolitiska inriktningen ska således vara tydlig. I det följande redovisas en ny organisation och utvecklings- process för statliga insatser för företagsutveckling som syftar till att effektivisera, renodla och koncentrera denna verksamhet och samspelet med det regionala och lokala näringslivet och partner- skapet. Den nya organisationen baseras inledningsvis på en samman- slagning av och del av Närings- och teknikutvecklings- verket () samt en samverkan i genomförandet med Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen (). Vidare föreslås en omfattande samordning genom att statliga anslag till företagsutveckling hanteras och tillsättande av styrel- ser i stiftelser med företagsutvecklande uppgifter görs av den nya myndigheten. Den föreslagna sammanslagningen, samverkan och samord- ningen ger en ny organisation vars verksamhet i sin helhet om- fattar ett kapital för finansiering på och en betydande anslagsnivå. Den nya organisationen får preciserade uppgifter när det gäller företagsfinansiering, information och rådgivning, nätverk och mötesplatser samt regional näringslivs- utveckling. Det sistnämnda innebär bl.a. ett statligt samord- ningsansvar för strukturfonderna, som förväntas göra insatser för , inklusive svensk medfinansiering. Denna nya statliga organisation ska ses som ett första steg i en omvandlingsprocess som syftar till en betydande effektivisering av statens samlade resurser för företagsutveckling på central och regional nivå. Statens roll ska vidareutvecklas efter företagens behov, de regionala partnerskapens inriktning och organisering och de geografiska och näringsmässiga förutsättningarna. Organisationens långsiktiga mandat kommer att bestämmas av och regeringen, bl.a. med hänsyn tagen till den parlamentariska regionkommitténs (PARK:s) betänkande, Ex- portrådsutredningens och den regionalpolitiska utredningens förslag samt förhandlingar med företrädare för landsting och självstyrelseorgan. Förslagen i punktform i ett första steg; Samgående mellan (del av). Samverkan i genomförandet mellan den nya organisationen, Industrifonden och . Samordning genom ansvar för anslagen till företagsutveck- ling till Industriella utvecklingscentra (IUC), Svensk In- dustridesign, Forum för småföretags-forskning (FSF), AMV:s Starta-eget bidrag, Teknopoler m m. Samordning genom att den nya myndigheten ges uppgiften att utse styrelseledamöter till t.ex. Stiftelsen centrum och Industrifonden. I ett andra steg: Uppdrag att arbeta med en fortsatt strukturomvandling mot en effektivare statlig medverkan i företagsutvecklingsinsatser centralt, regionalt och lokalt vilket bl.a. omfattar länsstyrel- sernas företagsfinansiering och stiftelser med företags- utvecklande verksamhet. Kommitténs uppdrag är att lämna förslag till utformning av en ny myndighet för företagsutveckling. Denna ska bistå företagen med information och rådgivning, nätverk och mötesplatser, företagsfinansiering och insatser som syftar till regional näringslivsutveckling. Ambitionen är att skapa en effektiv, tydlig och enkel struktur för statlig företagsutveck- ling genom sammanslagningar, samordning via anslag och samverkan i genomförandet mellan organ för statlig företags- utveckling för att möjliggöra bättre näringslivsutveckling, kundnytta och tillväxt. Sammanfattningsrutor finns i inledningen av varje kapitel. Statens insatser för företagsutveckling genomförs av ett stort antal aktörer på olika nivåer i samhället. Till detta kommer flera hundra olika organ som finansieras via strukturfonder och på annat sätt. Strukturen har växt fram mer eller mindre spontant under en lång följd av år och är svåröverskådlig för aktö- rerna på området och inte minst för kunderna/företagarna. Detta innebär dubbleringar och inbördes konkurrens och där- igenom ett ineffektivt resursutnyttjande. Det finns ett stort behov av att minska antalet aktörer och klargöra rollfördel- ningen mellan dessa. Utbudet av statligt finansierade företagsut- vecklingsinsatser måste också tydligare koncentreras till nya och växande företags behov och till sådant som inte kan tillgodoses av marknaden. Den näringspolitiska inriktningen ska således vara tydlig. Kommittén har i enlighet med regeringens proposition 1999/2000:71 om vissa organisationsfrågor inom näringspoliti- ken och regeringens direktiv (Dir. 2000:37) i uppgift att föreslå en ny myndighet och utvecklingsprocess för statliga insatser för företagsutveckling. Syftet är att effektivisera, renodla och kon- centrera denna verksamhet och samspelet med det regionala och lokala näringslivet och partnerskapet. I kommitténs uppgift ligger att ange mål, uppgifter, ansvars- fördelning, resursfördelning, organisation, kompetens, ledning och arbetsformer för en organisationsstruktur bestående av bl.a. delar av myndigheten och med delägda dotterbolag. Förslaget innefattar också en nära samverkan i genomförandeledet med främst stiftelserna In- dustrifonden och Innovationscentrum. Ambitionen är att han- tera statliga insatser för företagsutveckling med ett helhets- perspektiv. I fortsättningen, när den berörda statliga verksamheten åsyf- tas, används för helheten benämningen organisationen och när delarna avses används beteckningarna myndigheten, aktiebolaget respektive stiftelsen. Den nya organisationen ska gynna näringslivsutveckling och tillväxt. I NUTEKs nuvarande verksamhet har visionen om på medaljplats bland i fråga om till- växt och förnyelse tjänat som ledstjärna. En sådan ambition är enligt kommittén tillämplig även för den nya myndigheten. Regeringen har i sina direktiv särskilt betonat kundnyttan, dvs. att underlätta och stärka företagens och företagarnas möjligheter att utvecklas. Enligt direktiven, utredningar och den proposition som ligger till grund för direktiven, ska den nya organisationen bistå före- tagen med information och rådgivning, nätverk och mötesplat- ser, företagsfinansiering och insatser som syftar till regional Kommittén har sett som sin uppgift att ytterligare konkretisera den nya myndighetens uppgifter och ange vad som är statliga uppgifter och vad som kan lämnas till andra offentliga eller privata aktörer. Kommittén har på varje område där statlig företagsutveckling förekommer övervägt behovet av sammanslagning, samordning via ansvar för anslags- hantering och samverkan i genomförandeledet och annan sam- verkan (se vidare avsnitt 2.2). Färre aktörer och tydligare uppgifter är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att den statliga näringslivs- utvecklingen ska bli effektiv. Lika viktigt är att ge den nya orga- nisationen praktiska förutsättningar för att på ett effektivt sätt kunna genomföra dessa uppgifter. Resultatstyrning, uppföljning och utvärdering är nyckelord. I direktiven talas också särskilt om att kunna behålla och utveckla kompetens samt att säkra en god kontakt och lärandeprocess med de huvudsakliga intressenterna, i första hand med företagen. Kommitténs uppgift är att skapa en modern kunskapsorganisation som i nära samspel med före- tagare, myndigheter och andra intressenter utvecklar och genomför en aktiv och effektiv politik för företagsutveckling och entreprenörskap i hela landet. Kommittén har arbetat med två samtidiga uppgifter. Dels själva utredningsarbetet som pågått , med en delrapport , budgetförslag och förelig- gande slutbetänkande, dels ett praktiskt arbete för att säkerställa starten av en ny organisation per bestående av del av , ALMI-bolagen och samverkan igenomföran- det med bl.a. Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen vationscentrum, . I föreliggande slutbetänkande används regeringens ställ- ningstagande till kommitténs budgetäskande som underlag lik- som ett omfattande tidigare framtaget material om statliga insat- ser för företagsutveckling. En viktig källa är den omfattande dokumentationen som ut- vecklingsfondsutredningen redovisade i anslutning till arbetet med SOU 1993:70 om Strategi för småföretagsutveckling. De erfa- renheter av statlig företagsservice som samlats i avhandlingen Programteori för statlig företagsservice, 1998, har an- vänts. Dessa underlag har kompletterats med bl.a. FSF 1998:8 Svensk småföretagspolitik och i FSF 1999:7 Outline of a Contem- porary Small Business Policy. Den senare publikationen bygger i hög grad på ett 50-tal svenska och internationella experters syn på statlig företagsutveckling. lämnade direktörerna rapporten för fler och väx- ande företag och rapporten och struktur. Professor redovisade Utredning om vissa myndigheter . Dessa rapporter har, tillsammans med ett stort antal tidigare studier, tjänat som underlag för kommitténs arbete (se vidare kapitel 2). Kommitténs sammansättning med erfarenheter från före- tagande, , , Industrifonden, , och samt att sekretariatet haft personer med kopplingar till och har underlättat analysarbetet och framtagandet av kommitténs förslag. Kommitténs sekretariat har också haft stor nytta av referens- gruppens erfarenheter av företagande och regional näringslivs- utveckling. Förslagen har utarbetats efter samråd med organisations- kommittén för en ny myndighetsorganisation för forsknings- finansiering och den särskilda utredaren för en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar. med utredningsarbetet har kommittén bedrivit ett konkret och praktiskt arbete för att förbereda starten av en ny myndighet . Detta arbete har kommittén uppdragit åt fyra arbetsgrupper inom vardera områdena perso- nal, administration/ekonomi, informationsteknologi och infor- Grupperna har löpande rapporterat till kommitténs sek- retariat och svarat för underlag och förberedelser för den nya organisationen. Personalen vid ALMI-moderbolag och har löpande informerats. Vidare har information lämnats till ordförande och verkställande direktörer för de regionala ALMI-bolagen. Information, samråd och förhandlingar med företrädare för arbetstagarnas organisationer centralt och lokalt på och har löpande ägt rum fram till slutbetän- kandets överlämnande. Betänkandet innehåller fyra kapitel: Kapitel 1: Uppdraget Kapitel 2: Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling? Kapitel 3: Konkreta uppgifter för den nya organisationen Kapitel 4: Organisation och genomförande I kapitel 1 ovan ges bakgrunden till arbetet. I kapitel 2 redovisas motiven för en ny statlig organisation för företagsutveckling. Fyra bevekelsegrunder anges: 1.Strukturen på företagsutvecklingsområdet är svåröverskåd- lig för företagen/kunderna, med alltför många aktörer, dub- belarbete och ineffektivt resursutnyttjande. Staten måste därför ta ett samlat grepp över statens insatser för före- tagsutveckling. 2.Företagens behov av företagsutvecklande insatser måste preciseras och översättas till konkreta och effektiva insatser i en ny organisation för företagsutveckling. 3.Det behövs en tydligare regional närvaro med ett decentra- liserat genomförande och en klar roll för staten i det regionala arbetet. 4.Den näringspolitiska inriktningen måste säkerställas i en organisation med ett tydligt fokus på investering i tillväxt. Kapitel 3 inriktas på organisationens konkreta uppgifter. Kom- mittén har här preciserat och renodlat den nya myndighetens uppgifter och roller gentemot företagen och andra aktörer som arbetar med företagsutveckling. Uppgifterna har delats in i fyra huvudområden; information och rådgivning, nätverk och mötesplatser, företagsfinansiering och insatser som syftar till regional näringslivsutveckling. Under varje huvudområde be- handlas behoven av insatser som underlag och motiv för beskrivning av den nya organisationens uppgifter. Kapitel 4 innehåller förslag till organisation och genom- förande. En bärande tanke i kommitténs arbete har varit att se mål och huvudaktiviteter i förhållande till vad som är möjligt att göra inom ramen för statligt finansierade verksamheter. Försla- get syftar till att skapa en organisation med ett modernt kun- skapshanteringssystem och en varaktig förmåga att anpassa verk- samheten efter företagens behov och omvärldsförändringar och att över tiden svara för en nödvändig rationalisering och struk- turomvandling på företagsutvecklingsområdet. Reservation har lämnats av ledamöterna . I bilaga 1 finns kommitténs direktiv. I bilaga 2 redovisas vissa principiella utgångspunkter för stat- liga företagsutvecklingsinsatser. Vidare ges en kort beskrivning av nuläget när det gäller och , som grund för resonemangen om sammanslagningen av dessa två. Härtill behandlas några andra berörda aktörer. I bilaga 3 görs en kort principiell genomgång av olika former av företagsfinansiering som bakgrund till förslagen avseende fortsatta insatser på detta område. I bilaga 4 lämnas förslag till instruktion för den nya myndig- heten. I bilaga 5 förslag till regleringsbrev. I bilaga 6 listas de studier rörande företagens behov av statliga företagsutvecklingsinsatser som kommittén använt i sina analy- ser. 2Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling Kommittén fördjupar i detta kapitel de argument som angivits i direktiven och samlar dessa i fyra grundläggande motiv för en ny organisation för företagsutveckling: 1.Att genom en metod med sammanslagningar, samordning via anslag och samverkan i genomförandet ta ett samlat grepp över statens roll i företagsutveckling. 2.Att kunna sätta företagens tillväxtförutsättningar och behov i fokus. 3.Att genom en ny organisation för företagsutveckling skapa förutsättningar för en tydlig regional närvaro. 4.Att ha en tydlig näringspolitisk inriktning med investeringar i företagsutveckling, genom flera nya företag och tillväxt i befintliga företag. Kommitténs slutsats är att det behövs en statlig organisation för företagsutveckling för att dessa olika motiv ska kunna vägas samman i en effektiv helhet. Uppgiften för den nya organisatio- nen blir således att ta ett samlat grepp med en tydlig regional närvaro som företagens behov tillgodoses inom ramen för en tydlig näringspolitisk inriktning. Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling Regeringen anger i direktiven till kommittén att det behövs en ny organisation för statlig företagsutveckling. Kommittén för- djupar i detta kapitel de argument som angivits i direktiven och samlat dessa i fyra grundläggande motiv för en ny organisation för företagsutveckling. Dessa är att: ta ett samlat grepp över statens roll i företagsutveckling kunna sätta företagens tillväxtförutsättningar och behov i fokus genom en ny organisation för företagsutveckling skapa förutsättningar för en tydlig regional närvaro. ha en tydlig näringspolitisk inriktning med investeringar i företagsutveckling, genom att verka för flera nya företag och tillväxt i befintliga företag. 2.2Samlat grepp över statens roll i företagsutveckling Antalet närings- och regionalpolitiska aktörer är mycket stort (se figur 1). Strukturen har växt fram utan tydlig samordning under en lång följd av år och är svåröverskådlig. Driv- krafterna har utgjorts av nya nationella satsningar som t.ex. ut- vecklingen av industriella utvecklingscentra och ett ökat regio- nalt och kommunalt engagemang för näringslivsfrågor. Lands- tingen, självstyrelseorganen och kommunerna har etablerat ett stort antal särskilda näringslivsorgan, kommunala näringslivs- bolag m.m. Detta har ofta gjorts med delfinansiering från de olika struktur- och ramprogram som etablerats inom ramen för den europeiska gemenskapen och även i anslutning till arbetet med regionala tillväxtavtal. Resultatet har blivit att ett stort antal nya aktörer har lagts till de redan etablerade företags- utvecklande organisationerna. Vissa av dessa aktörer beskrivs mer kortfattat i bilaga 1. Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling Det stora antalet närings- och regionalpolitiska aktörer vållar problem med bl.a. överlappning och konkurrens. Ofta uppfattas också stödstrukturen som svåröverskådlig för företagarna och för andra närings- och regionalpolitiska aktörer. I kommittédirektiven och propositionen som ligger till grund för kommitténs arbete anges att och delar av ska slås samman och att den nya myndigheten ska ha en central samordnande och samverkande roll inom politikområdet. I direktiven nämns också ett flertal områden där gränsytor gent- emot omgivande aktörer måste förtydligas, både avseende sam- ordning mot aktörer direkt inriktade mot företagsutveckling och när det gäller områden där den nya myndigheten behöver ut- veckla och fördjupa samarbetet med andra aktörer och myndig- heter. I det följande beskrivs översiktligt de aktörer som på ett eller annat sätt är beroende av eller påverkar den nya myndigheten för företagsutveckling. Beskrivningen anger ramar och gränsytor med utgångspunkt i vilka aktörerna är, principer för hur samver- kan och gränsytor mot omgivningen kan se ut, samt var behov finns för olika former av samverkan. I kapitel 3 där myndig- hetens verksamhet presenteras mer konkret kommer viktiga relationer med omgivande aktörer att preciseras ytterligare.