sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Besvär till följd av stress och psykiska påfrestningar är vanligast inom utbildningssektorn på såväl grundskole- som gymna- sienivå, där 15–drabbas.25 Någon rikstäckande information när det gäller elever finns inte . I den skaderegistrering som gjordes /98 visades dock att skador på grund av våld mellan elever utgjorde av samtliga skador; för flickor är siffran 6 och för pojkar . Studien visade att hög- och mellanstadiet var överrepresenterade samt att av det avsiktliga våldet inträf- fade under oorganiserade aktiviteter såsom på raster, i korridorer och uppehållsrum.26 Otillräcklig elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet var en av de brister som uppmärksammades i den s.k. skolledarundersökningen.27 Det handlade om dålig elevaktivitet i elevråd och klassråd, svårigheter att rekrytera nya elevskyddsombud samt bristfällig kontakt mellan dessa och klasserna. Enkäten visade dock att ett arbete pågår för ökat elevdeltagande i arbetsmiljöarbetet. I delbetänkande Hälsa på lika villkor – andra steget mot nationella folkhälsomål konstateras, att social och ekonomisk jämlikhet är starkt hälsofrämjande faktorer.28 I skollagen 24Menckel E, , Aldenberg E, Schelp L. Elevers arbetsmiljö och skaderisker – ett skolledningsperspektiv. Arbetsorsakade besvär 1998. Arbetarskydds- styrelsen och SCB. föreskrivs: Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Skolan har i en socialt, ekonomiskt och kulturellt utjäm- nande effekt genom att erbjuda en likvärdig utbildning för alla barn och ungdomar och extra hjälp till elever i behov av särskilt stöd. i skolan () har som huvuduppgift att bidra till att skapa förutsättningar för delaktighet på lika villkor i utbildningssammanhang för barn och ungdomar med funktionshinder. Valfriheten i skolan har ökat , både vad gäller att välja skolor och utbildningsvägar. Frågan är nu om valfri- heten inneburit att skolor blivit mer segregerade. belyser detta i en studie av 38 skolor i 12 kommuner, som mer än andra berörts av skolbyten.29 Man skiljer där mellan etnisk, socioekonomisk och prestationsmässig segregation. De elever som byter skola har delats in efter föräldrarnas utbildningsnivå och födelseland. På samtliga utbild- ningsnivåer är det vanligast att barn till nordiska föräldrar byter skola och näst vanligast att barn till utomnordiska föräldrar gör det. Utbild- ningsnivån hos föräldrarna har större betydelse vid byte till fristående skolor jämfört med till andra kommunala skolor. En generell tendens är att man byter till skolor med en högre betygsnivå, större andel elever med svensk bakgrund och större andel föräldrar med eftergymnasial utbildning. En undersökning , som är intressant i det sammanhanget, visar att ju mer klassavdelningen består av elever från högre sociala skikt, desto bättre är genomsnitts- resultatet för samtliga elever, oavsett socialgruppstillhörighet.30 Tidigare studier har visat på den sociala boendesegregationen, som leder till att skolor i olika områden har mycket olika elevsammansätt- ning, vilket får till följd att resultaten, mätt i betyg och övergång till fortsatta studier, varierar kraftigt. Under många decennier har man i genom olika skolreformer strävat mot att minska sociala skillnader i tillgång till utbildning. Fort- farande är det dock i hög grad familjens sociala status som är avgö- rande för om eleven går vidare till högre utbildning.31 Föräldrars utbildning och yrke påverkar barnen på flera olika sätt; deras betyg, val av fortsatta studier och vilken roll betygen spelar för val av utbildning. 29Likvärdighet – ett delat ansvar. : , 1996. 30Arnman, G. & , I. Segregation och svensk skola. En studie av utbildning, klass och boende. : Arkiv, 1983. 31Jonsson, J. Dismantling the through Educational Reform? The Success and Failure of . : , 1999. Medelmåttiga eller låga betyg var t.ex. inget hinder för planer på högre utbildning hos pojkar från övre medelklassen.32 I senaste lägesbedömning finns en särskild granskning av elever med utländsk bakgrund som gett illavarslande resultat: Huvudmän och skolor klarar inte att ge varje elev förutsättningar att utvecklas. Eleverna får inte heller det stöd de har rätt till, i dessa ele- vers fall främst stöd och studiehandledning i modersmålet. bedömer därför att alla elever inte har lika tillgång till likvärdig utbildning, vilket är allvarligt.33 sägs att många elever med utländsk bakgrund får en utbildning av god kvalitet och når goda resultat, vilket visar att det går att åstadkomma förbättringar. Skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund som når goda resultat har tydlig ledning och gemensam verksamhetsidé, rätt kompetens både pedagogiskt och kulturellt, föräldrarna är resurs och samarbetspartner och arbetet läggs upp utifrån varje elevs förutsättningar. Jämställdhet ingår i det vidare jämlikhetsbegreppet och gäller jämlikhet mellan könen. Skolan har bedrivit ett aktivt jämställdhetsarbete alltsedan 1969 års läroplan. Arbetet har dominerats av skolans studie- och yrkesoriente- ring och därmed varit starkt kopplat till arbetsmarknaden. Det har framförallt riktat sig till flickorna för att förmå dem att välja mindre flickdominerade utbildningar. har man dock arbetat för att göra jämställdhet till en pedagogisk fråga, som berör skolans verk- samhet på alla nivåer. uttrycker det som att det inte handlar om att undervisa om utan med jämställdhet.34 Könsskillnaderna i skolan finns både bland lärare och elever. I Lärar- förbundets skrift om strategier för en jämställd skola sägs, att andelen manliga lärare i fortsätter att minska, från . I lägre årskurser utgör männen bara några procent men bland fritidspedagogerna så mycket som . har andelen kvinnliga skolledare ökat från . Skolan är alltså fortfarande och tycks bli än mer en kvinnodominerad arbetsplats. 32Hallerdt, B. Studieresultat och social bakgrund – en översikt forskning. : , 1995. 33ibid, s. 6. Delbetänkande av utveck- ling. : , 1997. Skillnaderna mellan flickor och pojkar är av många slag. I skriften framgår: I har flickor bättre betyg än pojkar i alla ämnen utom matematik och fysik, där flickor och pojkar hävdar sig lika bra. Idrott är det enda ämne där pojkarna har bättre resultat. Fler pojkar än flickor har problem att nå målen i årskurs 5 och 8. I gymnasieskolan har flickorna högre medelbetyg på i stort sett samtliga sexton nationella program. Fler flickor än pojkar går vidare till högskolan.35 senaste insamlingar av ämnesproven i årskurs 9 visar, att flickor pres- terar bättre i svenska och engelska medan inga skillnader i resultat finns mellan pojkar och flickor i matematik. De könsbundna valen till gymnasieprogram består. Flickorna domi- nerar framförallt på Omvårdnads-, Hantverks- och Barn- och fritids- programmen medan pojkarna dominerar på El-, Energi-, Bygg-, For- dons- och Industriprogrammen. Könsfördelningen är mer skev i de pojkdominerade programmen än i de flickdominerade, vilket innebär att det är betydligt fler pojkar än flickor som har få eller helt saknar klasskamrater av motsatt kön. Flickorna som går någon teknisk-indust- riell yrkesutbildning avbryter oftare än pojkarna sina gymnasiestudier trots högre betyg. De uppger bl.a. som orsak, att de saknar stöd från sina lärare och inte känner sig välkomna. Det kan också noteras att flickor i högstadiet och under ungdoms- åren har sämre hälsa än pojkar i motsvarande ålder. Det gäller själv- rapporterade symptom liksom psykiatrisk sjuklighet. Orsakerna till detta berörs i kapitel 13. Elevinflytande är ett honnörsord i skolans officiella dokument. Där- emot har ett reellt elevinflytande svårt att finna sina former i skolans praktik. I Lpo 94 sägs: De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig, skall omfatta alla elever. Elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling förutsätter att de tar ett allt större ansvar för det egna arbetet och för skol- miljön samt att de får ett reellt inflytande på utbildningens utformning. Enligt skollagen åligger det alla som arbetar i skolan att verka för demo- kratiska arbetsformer. har samlat erfarenheterna från projektet arbetssätt och arbetsformer, ELEVSAM, och kompletterat dem med 35 Lika för lika. Strategier för en jämställd skola. : , 1998, s. 27. intervjuer med elever, lärare och forskare i en bok om vad elevinfly- tande är och skulle kunna vara.36 I studien upplever eleverna att de har mindre inflytande över sitt skolarbete ju äldre de blir (11 till ).37 I utvärderingen av Hälsoskoleprojekt diskuteras elevinflytande ur elevernas perspektiv. Det är inte okontroversiellt. Till de positiva uttalandena om elevinflytande hör att man vill vara lojal med de lärare som är öppna och samarbetsvilliga, att man har erfaren- het av att lärare tagit till sig kritik och förslag och faktiskt ändrat sig samt att man vet med sig att inflytande skulle kunna förbättra undervis- ningen och resultaten. Men på den negativa sidan finns bl.a. att man får ökade krav på sig, att det är meningslöst att försöka diskutera med vissa lärare samt att öppenhjärtlighet och kritik kan vara farligt för den kri- tiska eleven. Mobbning och annan kränkande behandling granskade inspektörer på regeringens uppdrag kvaliteten i vissa delar av skolans arbete, som är av stort intresse för folkhälsan.38 Syftet med granskningarna är dels att kontrollera och redovisa skolans resultat och uppfyllelse av de nationella målen, dels att ge stöd till kvalitetsutvecklingen lokalt. Granskningen 1999 gällde skolors arbete mot mobbning och annan kränkande behandling, sex- och samlevnadsundervisningen samt undervisningen om tobak, alkohol och andra droger. I avsnitten nedan beskrivs kort aktuell kunskap om situationen inom respektive område samt resultatet av skolinspektörernas granskning. Uppgifter om hur utbredd mobbningen är skiljer sig från undersök- ning till undersökning beroende på hur frågorna ställs och hur mobb- ning definieras. I attitydundersökning uppger åtta av tio att de för det mesta möts med respekt av vuxna i skolan. Mobbning upp- levs dock vara ett ökande problem. känner sig mobbade av skolkamrater och av någon lärare.39 frågade 11-åriga elever om de blivit retade så att de blivit ledsna i skolan. På den frågan svarade av flickorna och av pojkarna jakande. Jag vill ha inflytande över allt. : , 1998. Nationella kvalitetsgranskningar 1999. : , 2000. Läget i 1999. : , 1999. I Skolbarns hälsovanor svarade av 11-åringarna att de blivit mobbade och ytter- ligare (pojkar) och (flickor) att det hänt mellan en och under terminen. Resultaten har inte förändrats . Jämfört med övriga drygt tjugo europeiska länder, som ingår i undersökningen, är förekomsten av mobbning lägst i Sverige.40 granskning omfattade inte bara mobbning utan det vidare begreppet kränkande behandling. Den gemensamma utgångs- punkten är skolans värdegrund och kränkande behandling är ett avsteg från denna. Till kränkande behandling räknas psykiska trakasserier, kränkande tillmälen, fysiskt våld, hot om våld, ofredande, etnisk dis- kriminering, könsdiskriminering, sexuella trakasserier osv. Inspektö- rerna skriver, att skolans personal har god beredskap att både upptäcka och lösa konflikter bland de yngre barnen men att personalen när ele- verna blir äldre tycks ägna allt mindre uppmärksamhet åt grupprocesser och sociala mål för utbildningen. Man arbetar inte systematiskt med att kartlägga och följa upp fall av kränkningar. De flesta skolor har ett handlingsprogram mot mobbning men det används på olika sätt och är inte alltid ett levande dokument. Man diskuterar ofta mobbning och kränkande behandling ur ett individperspektiv utan att vidga ansvaret till omgivningen och engagera elever och föräldrar i det förebyggande arbetet. Inspektörerna anser, att de flesta skolor behöver se över sina arbets- planer och handlingsprogram mot kränkande behandling. Kommunerna bör se till att skolorna kan utöka den socialpsykologiska och -pedago- giska kompetensen. Lärarutbildningarna bör bygga in dessa ämnen i grundutbildningen. Undervisning om alkohol, narkotika och tobak () Hur mycket alkohol, narkotika och tobak som används av elever under- söks i årskurs 9 och i årskurs 6.41 Vanorna har varierat undersökningarna gjorts; framförallt var det en allmän nedgång . Andelen elever i årskurs nio, som aldrig drack alkohol överhuvudtaget, var pojkar och flickor. var det pojkar och flickor, alltså en kraftig ökning. Andelen som åtminstone drack mycket vid samma tillfälle (t.ex. minst 4 burkar 41Andersson, B. et al. Skolelevers drogvanor 1999. Rapport nr 57. något färre än 1971 (jämfört med för pojkar och jämfört för flickor). av eleverna i årskurs nio svarade , att de aldrig har varit berusade. Rökning var betydligt vanligare än det är . av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 svarade att de rökte. Av dessa var dock dagligrökare. pojkar och flickor snu- sade, varav respektive gjorde det . uppgav, att de själva köpte sina cigaretter; åldersgränsen för tobaksinköp tycks inte fungera särskilt väl. hade pojkar och flickor använt narkotika. Denna andel var nere i för att sedan börja öka . Den var uppe i pojkar och flickor. frågar CAN också eleverna om de fått någon under- visning om i årskurs nio. Det året svarade nej på frå- gan – ett svar som blivit mer och mer vanligt och 1999 gavs av av eleverna. Nästan hälften av eleverna tyckte att de har fått för lite ANT-undervisning och mycket få, , att de fått för mycket. Även inspektörer tycker att det är för lite ANT-under- visning. Undervisningen om alkohol, tobak och andra droger uppfyller dock i stor utsträckning målen i skolans nationella styrdokument, efter- som dessa enbart handlar om kunskaper. Det är mer tveksamt om det också gäller undervisningen på gymnasieskolan, som ofta är helt be- roende av enskilda engagerade lärares initiativ. Lärarna anser, att ANT-undervisningens status successivt försäm- rats . Metodiskt har det skett förändringar. dominerade en fakta- och kunskapsinriktad undervisning. Den ersattes av mer värderingsinriktade metoder i samband med stora nationella fortbildningssatsningar. Utvecklingen stöttades av centrala myndigheter och organisationer och regionala resurspersoner, bl.a. genom utveckling av läromedel. Detta arbete har fortsatts av och , men granskningen visade att de nya läromedlen och referensmaterialen är dåligt kända ute på skolorna. Det är ovanligt att träffa lärare, som har ett genomtänkt och reflekterande förhållningssätt till ANT-undervisningen, skriver inspektörerna. Det mesta går på rutin och följer läroboken. Det finns sällan utvärderings- bara mål, man har dålig uppfattning om drogsituationen på skolan och fortbildning saknas. Inspektörerna vänder sig också mot läroplanens mål för alkohol- undervisningen, som enbart gäller kunskap, medan samhället i övrigt har som mål att uppväxtåren skall vara alkoholfria. De menar att kun- skapsmål leder till en fakta- och riskfixerad undervisning och att man istället bör formulera mål på värderings- och beteendenivå. Övriga för- slag till förändringar är att eleverna skall engageras mycket mer i undervisningens alla faser, att målstyrningskedjan måste stärkas, att personalen bör få kompetensutveckling och att man bör samverka med föräldrar och närsamhälle. Man vill ta tillvara den kunskap skolskö- terskan samlar in via sina hälsosamtal och systematisera den som ett led i planering och utvärdering av hela hälsoarbetet. Inspektörerna för- ordar att ANT-undervisningen breddas till mer helhetsinriktat hälso- arbete, som omfattar hela skolans verksamhet, i linje med Folkhälso- institutets arbete med hälsofrämjande skolor. De anser också, att de metoder som krävs i en sådan undervisning, bör få större plats i lärar- utbildningen. Se också referensmaterial om ANT-under- visningen i avsnitt 9.3.4. Alla granskade grundskolor har infört förbud mot att röka på sko- lans område, även om det är stora variationer i hur förbudet följs. Där- emot har de flesta skolor – särskilt gymnasieskolor – fortfarande någon form av rökrum för personalen. Undervisning om sex och samlevnad Undervisningen i sexualitet och samlevnad analyserades av inspektörer utifrån fyra perspektiv – jämställdhetsperspektivet, risk/främjande perspektiv, elev/vuxenperspektiv samt syn på lärande (information eller reflektion). Granskningen rörde även styrning, som formulerandet av mål, rektors ansvar och samordning samt elevernas rätt till likvärdig undervisning. Resultatet från granskningen visade på en stor variation inte enbart mellan skolor utan också inom varje skola. Alla elever får dock under- visning i sexualitet och samlevnad men inte en rik och varierad, där de ovan nämna perspektiven är väl tillgodosedda. Undervisningen i en klass kan ha ett främjande synsätt, elevperspektiv m.m. men i en annan klass enbart ett risk- och vuxenperspektiv, endast arbete i helklass och en undervisning mer byggd på information än reflektion. Hos hälften av grundskolorna utgår undervisningen i klasserna 7–9 från biologi- ämnet i åttan. Tonvikten ligger på kropp och biologi och mindre på identitet och manligt/kvinnligt. Sexualiteten sätts inte in i ett tvärveten- skapligt perspektiv, där samhälleliga, sociala, psykologiska och antro- pologiska perspektiv belyses. Variationen var också stor i gymnasie- skolorna, från skolor som knappast har någon undervisning alls till dem som har obligatoriska kurser för alla. I och med att rektor utövar för lite styrning blir inte sexualitet och samlevnad det ämnesövergripande kunskapsområde som det enligt läroplanen är avsett att vara. Uppdraget till lärarna blir otydligt och det är ofta oklart vem som har ansvar för denna undervisning. Utvecklingsbehov på den lokala nivån är att systematisera det som redan görs för att kunna göra en gemensam planering och vidare- utveckling. Man vill att jämställdhet skall få en tydligare plats i sex- och samlevnadsundervisningen. Regionalt behövs kurser och konferen- ser och nationellt behövs mer styrning i läroplanen. Läroplanen ger mycket frirum men skolorna verkar ha svårt att använda sig av detta. De mycket vida skrivningar som finns kring sexualitet och samlevnad – och även andra hälsoområden – kan ses som möjligheter men också som hinder. Möjlighet därför att rektor och lärare lokalt kan utveckla och aktualisera de behov som efterfrågas av barn och elever. Hinder i den bemärkelsen att ämnet blir alltför oklart och diffust. Otydligheten kan leda till att den undervisning som bedrivs blir resultat av tillfälliga massmediala svängningar, som när media skriver om gruppvåldtäkt och pornografi.42,43 Med anledning av resultatet från kvalitetsgranskningarna håller på att utarbeta ett skriftligt material till landets rektorer som berör alla tre granskningsområdena.44 har ett regeringsuppdrag att förbättra förutsättning- arna för näringsriktiga och lustfyllda skolmåltider. Skolmåltiderna skall både ge eleverna bra mat i en trivsam miljö för att de skall orka med skolarbetet och bidra till att grundlägga goda matvanor. Liksom all annan verksamhet i skolan skall de präglas av skolans mål och har därmed även ett pedagogiskt syfte.45 I en forskningsrapport om gymnasieelevers matvanor framkommer följande. De som är trötta i skolan har sämre frukostvanor, äter mer glass och godis på förmiddagarna och äter mer sällan skollunch. Arbe- tarbarnen äter inte frukost så ofta och uppger att de skulle äta skollunch 42Nilsson A, . Stora kvalitetsskillnader i samma skola. 44Skrift till rektor om kvalitetsgranskningen av mobbning, undervisningen om sexualitet och samlevnad samt tobak, alkohol och narkotika. : Skol- verket. 45Jonsson, M. et al. Ett lustfyllt lärande om mat. Utvärdering av SAPERE- metoden. : , 2000. mer sällan om de måste betala för den. 36 kommuner tog ut avgift för gymnasieskolans måltider och 17 kommuner diskuterade att göra det. varierade terminsavgifterna mellan 1 000 och 300 kro- nor.46 En enkät från (), som redovisas i Läget i 199947 visar, att av flickorna och av pojkarna kände sig stressade under skollunchen. Bl.a. många av de skolor som ingår i nätverk av hälsofrämjande skolor lägger ner mycket intresse på skolmåltiderna. De prövar elevmedverkan i val av menyer, att göra lokalerna trivsammare, att ordna frukost på morgnarna och olika former av pedagogiska luncher. De menar att det är viktigt att eleverna har möjlighet att påverka matsedeln. Matkulturen i samhället ändras och skolmaten bör anpassas till elevernas smakpreferenser. Mycket kritik har riktats mot nedskärningar i undervisningen om idrott och hälsa. Diskussionen har i hög grad inriktats på själva under- visningstiden och mindre handlat om betydelsen av att inrymma fysisk aktivitet i andra ämnen och skapa sådana miljöer på skolgårdarna, att de inbjuder till lek och rörelse. I omfattar den garanterade undervisningstiden för ämnet idrott och hälsa (á ). Alla elever i gymna- sieskolan skall garanteras en undervisning om 100 poäng (timmar) i ämnet. Därutöver skall alla elever erbjudas ytterligare 50 poäng som valbar kurs. Ämnet har breda mål att sträva mot enligt . Eleven skall bl.a. utveckla sin fysiska, psykiska och sociala förmåga, få en positiv självbild, kunskap om vad som främjar hälsa samt stimuleras till ett bestående intresse för regelbunden fysisk aktivitet. Ett grund- läggande syfte med ämnet är också att skapa förutsättningar för alla att delta i olika aktiviteter på sina egna villkor, utveckla gemenskap och samarbetsförmåga samt förståelse och respekt för andra. 46Nordlund, G. & , T. Gymnasieelevernas matvanor: om gymnasie- elevers matvanor och attityder till måltider och måltidssituationer i skolan och hemma samt konsekvenser av skolmåltidsavgifter. , , 1999. Kursplaner och betygskriterier. : Skol- verket och , 2000, s. 22. har som tillsynsmyndighet ända riktat kritik mot kommunernas sätt att sköta sitt uppdrag vad gäller egenkontrollen. I rapporten i uppmanar landets skolor att med kraft ta sig an uppdraget att granska den egna kvali- teten.49 Det pågår dock mycket utvecklingsarbete för att förbättra kva- liteten i kommunernas uppföljning och utvärdering av skolans arbete. I årets rapport från är tonen mer hoppfull. Regeringen beslöt att alla skolor och kommuner skulle redovisa och bedöma sin kvalitet och beskriva insatser som planeras för att komma tillrätta med problemen. hade bara 16 kommuner gjort en sådan redovis- ning, är det 152 – även om bara hälften av dem uppfyller de krav som finns i förordningen.50 I framförs kritik mot elevvårdens brist på uppföljning och utvärdering av sitt eget arbete.51 Där sägs att de kom- munala huvudmännen har bristfällig överblick över kostnader och resultat av elevvårdsinsatserna. Eftersom elevvårdens kunskap om ele- verna sällan dokumenteras på ett systematiskt sätt används de inte heller som underlag för uppföljning, utvärdering och utvecklingsarbete. Avsnittet beskriver den utveckling som pågår och som har bäring på såväl lärande som hälsa. Det lyfter fram sådant, som syftar till att utveckla stödjande strukturer och miljöer och en hälsofrämjande peda- gogik. Regeringen överlämnade en proposition om en förnyad lärarutbildning.52 Den nya lärarutbildningen ersätter åtta av dagens elva examina och kan omfatta lägst 120 och högst 220 poäng. Utbildningen skall bestå av tre områden; ett första gemensamt om 60 poäng med inslag bl.a. av barns och ungdomars utveckling och specialpedagogik, 51SOU 2000:19 Från dubbla spår till Elevhälsa - i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling. 52Regeringens proposition 1999/2000:135. En förnyad lärarutbildning. ett om 40 poäng med ämnesinriktning samt ett tredje om minst 20 poäng som specialisering. En betoning på pedagogik och jämställd- het skall finnas under hela utbildningen och man skall göra extra ansträngningar för att rekrytera fler män till läraryrket. Det görs en stor satsning på skolforskning, kallad utbildningsveten- skap, som får . Man vill stärka kopplingen mellan forskning och utbildning och med hjälp av forskar- skolor få fler disputerade lärare i skolan.