sou · GOB385d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Även när det gäller detta försök anges den korta tiden som en begränsning, vilken kan förklara de än så länge ute- blivna konkreta resultaten. Kommitténs överväganden och förslag Försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning Kommitténs förslag: Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i , , och förlängs till att omfatta även perioden – 31 de- cember 2006. kan försöksverksamheten utvidgas till att om- fatta ytterligare län. Kommittén framför vissa synpunkter som bör beaktas vid regeringens bedömning av ansökningar från län som kan bli aktuella för medverkan i försöksverksamheten. Självstyrelseorganen i , och får betecknas region i stället för landsting respektive kommun. får, på motsvarande sätt som självstyrelseorganen i och , rätt att använda beteckningen region- fullmäktige i stället för kommunfullmäktige. Detta bör gälla även för tillkommande försökslän med direktvalda fullmäktige. Kommittén föreslår i det följande vissa ändringar i reglerna som lig- ger till grund för försöksverksamheten. Skälen för kommitténs förslag: Kommittén menar att försöken med ändrad regional ansvarsfördelning är en del av en samhällsutveckling som inte enbart begränsar sig till . Kommitténs mening är att utvecklingen mot ökat regionalt självstyre kommer att fortgå. I den ge- nomförda utvärderingen av försöksverksamheten har övervägande po- sitiva tendenser noterats. pågår ett omfattande arbete i övriga län som syftar till ökat regionalt självstyre. En återkommande synpunkt i utvärderingen är att försökstiden har varit för kort och att många av de processer som igångsatts inte har fått erforderlig tid för att kunna ge resultat. Kommitténs mening är att ut- värderingen inte utgör tillräckligt underlag för beslut om en perma- nentning av försöksverksamheten och därmed inte heller för beslut om avveckling. Kommittén anser därför att en förlängning av försöks- perioden är nödvändig. Mot bakgrund av den aktivitet som har kunnat noteras i de län som inte ingår i försöken är en utvidgning av försöksverksamheten logisk. Regeringen bör se positivt på de strävanden som pågår och behandla ansökningar från nya län välvilligt. Kommittén tar inte ställning beträf- fande i vilken form försöksverksamheten i tillkommande län bör bedri- vas. Enligt kommitténs mening finns det fördelar med både indirekt och direkt valda beslutsorgan. Kommittén framför vissa synpunkter som bör beaktas vid rege- ringens bedömning av nya ansökningar. Bland dessa kan nämnas enig- het mellan kommuner och landsting, bred politisk anslutning kring strävandena att bilda ett självstyrelseorgan samt en tydlig politisk av- siktsförklaring. Inför en fortsatt och utvidgad försöksverksamhet ser kommittén det som angeläget att reda ut de oklarheter som råder beträffande namn- frågan. Att få använda beteckningarna region, regionfullmäktige och regionstyrelse har stort symbolvärde i försökslänen med direktvalt fullmäktige. Kommittén föreslår att självstyrelseorganen i , Väst- ra och får formell rätt att använda beteckningen regi- on i stället för landsting respektive kommun. Vidare finns i och en osäkerhet om vad som ska stå på valsedlarna vid nästkommande val. Kommittén anser att för- sökslagen inte utgör något hinder för att texten till region- fullmäktige används på valsedlarna inför valet . Denna rättighet bör omfatta även och vid en utvidgning även nya län med di- rektvalda fullmäktige. Försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning Kommitténs förslag: Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning vid i fortsätter under pe- rioden – . Skälen för kommitténs förslag: Kommittén har konstaterat att det finns otydligheter i grunderna för försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i . I regeringens proposition 1996/97:36 anges bättre statlig samverkan och effektivitet på regional nivå som motiv till länsarbetsnämndens och in- ordnande i . Vid sidan av detta finns ett annat, intresse- baserat motiv som innebär att försöket förväntas öka möjligheterna att behålla så mycket som möjligt av statlig förvaltning i . De parallella försöken i innebär att från- tagits vissa uppgifter som överförts till självstyrelseorganet som nya uppgifter tillförts från vissa statliga myndigheter. Kommittén ser en bristande logik i denna konstruktion och menar att den snarare har splittrat den offentliga organisationen än koncentrerat den. Trots dessa svagheter bör försöksverksamheten enligt kommitténs mening få fortsätta ytterligare en mandatperiod, eftersom det behövs mer tid för att försöket ska finna sina former och för att några säkra slutsatser ska kunna dras. En tydligare ansvarsfördelning mellan stat och självstyrelseorgan i försökslänen Otydlig ansvarsfördelning mellan länsstyrelse och självstyrelseorgan Utvärderingen visar att ansvarsfördelningen mellan länsstyrelse och självstyrelseorgan är otydlig. har möjlighet att fortsätta att spela en övergripande roll i länet, även efter det att det regionala utvecklingsansvaret har överförts till självstyrelseorganen. Det finns därigenom, enligt utvärderingen, en risk för att självstyrelseorganens samordningsroll och ledande roll blir otydliga. Förändringen av läns- styrelsens roll är en process som tar tid. Om ansvarsfördelningen är otydlig förlängs denna process. Otydligheten i ansvarsfördelning gäller i första hand regionalpolitik och regional näringspolitik. Enligt utvärderingen bör uppgifter i regionala utvecklingsfrågor avgränsas på ett tydligare sätt. Det är självstyrelseorganen som bör ha samordningsansvaret i regio- nala utvecklingsfrågor och därmed ha rätten att fatta alla beslut om för- delning av de regionalpolitiska utvecklingsmedlen. Enligt utvärderingen bör genomförandeansvar av- gränsas till de sakområden som myndigheten fortfarande ansvarar för, t.ex. miljö, fysisk planering och lantbruk. Däremot bör inte ha något genomförandeansvar i näringslivsfrågor. bör dock även fortsättningsvis ha en uppföljningsroll inom regional- politik och regional utvecklingspolitik. Även inom miljöområdet har rollfördelningen delvis uppfattats som otydlig. har kvar sina uppgifter inom sakområdet samti- digt som självstyrelseorganen spelar en viktig roll inom miljöområdet. I utvärderingen föreslås här inga omedelbara förändringar, i avvaktan på ytterligare erfarenheter av försöket. Det bör också enligt utvärderingen utredas om vissa medel inom ar- betsmarknadspolitiken kan överföras från länsarbetsnämnd till själv- styrelseorgan. I utvärderingen konstateras att landshövdingen även fortsättningsvis kommer att ha en ledande roll i försökslänen. Landshövdingens roll som statens företrädare är emellertid ännu inte tillräckligt tydlig. Det finns därmed en risk för oklarheter i ansvarsfördelning mellan lands- hövding och ledande företrädare för självstyrelseorganen. Brister i målformulering, uppföljning och utvärdering I Statskontorets rapport till kommittén konstateras att de nationella målen för verksamheten är otydligt formulerade och sällan nedbrutna på regional nivå. Det finns också betydande brister när det gäller upp- följning och utvärdering av de nationella målens genomslag regionalt. Enligt Statskontoret behövs ett samordnat uppföljningssystem för lä- nen. Ansvaret för denna uppföljning bör ligga på den part som har det regionala utvecklingsansvaret, dvs. i försökslänen självstyrelseorganen. I en annan utvärderingsrapport uppmärksammas svagheterna i ut- formningen av de nationella målen, vilka anges som övergripande och allmänt hållna och därför svåra att operationalisera och göra upp- följningsbara. Enligt denna rapport skulle regeringen behöva ge läns- styrelsen ett väsentligt tydligare uppdrag när det gäller uppföljningen av det regionala utvecklingsarbetet. Den nationella politiken inte hotad Trots bristerna vad gäller möjligheterna till uppföljning och utvär- dering är den sammantagna bilden att den nationella politikens genom- slag inom försöksverksamhetens verksamhetsområden inte är hotad. Kommitténs överväganden och förslag Den centrala statliga nivån och självstyrelseorganen Kommitténs förslag: De författningar som reglerar försöksverk- samheten blir föremål för en allmän översyn. Översynen bör syfta till att anpassa reglerna till självstyrelseorganens behov av mer all- mänt utformade regler, som utgår från den kommunala självstyrel- sens principer och mindre från traditionell statlig reglering. Skälen för kommitténs förslag: Relationerna mellan den centrala statliga nivån regering och myndigheter och självstyrelseorganen har återkommande under utvärderingsarbetet framstått som problema- tiska, med avseende på bl.a. förhållningssätt, attityder och styrning. Staten, som av självstyrelseorganen uppfattas som en något ovillig och otydlig partner, har inte förmått skapa en samordnad hållning till försöksverksamheten. I de bestämmelser som reglerar försöksverk- samheten finns exempel på formuleringar som framställer självstyrelse- organet som en parallell organisation till och självstyrel- seorganen som ett undantag från gällande ordning. Kommittén anser att det behövs en allmän översyn av de författ- ningar som reglerar försöksverksamheten så att dessa anpassas till självstyrelseorganens behov av mer allmänt utformade regler som utgår från den kommunala självstyrelsens principer. Vidare menar kommit- tén att det åvilar närmast berörda departement att verka för förändrade attityder till försöksverksamheten inom . Kommitténs bedömning: Ansvarsfördelningen mellan länsstyrel- sen och självstyrelseorganen bör förtydligas. skall in- om sina verksamhetsområden företräda den nationella politiken och bevaka att nationella mål får genomslag i länet. Det bör också göras tydligt att landshövdingen företräder staten och de nationella intres- sena inom myndighetens verksamhetsområden och att självstyrelse- organen har det regionala utvecklingsansvaret och företräder länet i regionala utvecklingsfrågor. Kommitténs förslag: En särskild instruktion för i för- sökslänen utarbetas. Samtliga uppgifter och resurser som avser regionalpolitik och regio- nal näringspolitik samt planering av regional transportinfrastruktur överförs från till självstyrelseorganen. Skälen för kommitténs bedömning/förslag: Kommitténs mening är att en tydligare ansvarsfördelning mellan och själv- styrelseorganen är nödvändig för att skapa förutsättningar för en funge- rande samverkan på den regionala nivån och för att medborgarna ska kunna följa beslutsprocesserna och utkräva demokratiskt ansvar. Som ett led i renodlingen har styrelse avskaffats i för- sökslänen. Enligt utvärderingsrapporten finns det inget skäl att åter- införa den. Då det regionala utvecklingsansvaret överförts till självstyrelseorganen, som därmed företräder länet i utvecklingsfrågor, bör roll renodlas till att vara en statlig förvaltnings- och tillsynsmyndighet och företrädare för det nationella intresset inom sina ansvarsområden. Samtliga uppgifter och resurser som avser regionalpolitik och regional näringspolitik samt planering av regional transportinfrastruktur över- förs från till självstyrelseorganen. I den mån i ett försökslän arbetar aktivt med utbildningsfrågor som ett led i det regionala utvecklingsarbetet bör även dessa uppgifter och resurser överföras. Kommittén menar att i konsekvens med den föreslagna ren- odlingen bör också kravet i länsstyrelseinstruktionen beträffande län- sexperter inom områdena näringsliv och kommunikationsplanering tas bort. Kommitténs förslag: bindande föreskrifter, vad gäller redovisningen av det regionala utvecklingsprogrammet, ersätts med icke bindande allmänna råd. Skälen för kommitténs förslag: Enligt nu gällande regler meddelar föreskrifter för redovisningen av det regionala utvecklings- programmet. Enligt kommittén är det från demokratisynpunkt mindre tillfredsställande att ett självstyrelseorgans verksamhet i så stor ut- sträckning regleras av en central statlig myndighet, även om före- skriftsrätten grundas på en subdelegation från regeringen. Enligt kommittén finns det starka skäl för att regelverket inom för- söksverksamheten anpassas till den kommunala självstyrelsen och till den miljö där självstyrelseorganen verkar. Kommittén föreslår därför att bindande föreskrifter bör ersättas med icke bindande all- männa råd. Fördelning av regionalpolitiska medel och andra utvecklingsmedel Kommitténs förslag: Självstyrelseorganen ges hela beslutsansvaret för fördelning av statliga medel för regionala utvecklingsprojekt. Självstyrelseorganen ges rätt att, i stället för , disponera och därmed själva utbetala de regionalpolitiska medel och andra utveck- lingsmedel som de beviljar. Skälen för kommitténs förslag: Enligt kommitténs mening bör själv- styrelseorganen, som fattar beslut om utvecklingsprogrammet, också disponera tillgängliga statliga medel för regionala utvecklingsprojekt. De medel för utvecklingsprojekt som fortfarande förfogar över bör därför överföras till självstyrelseorganen. Det gäller bl.a. me- del för jämställdhetsprojekt. Kommittén föreslår också att de nuvarande reglerna för utbetalning av regionalpolitiska medel förändras så att ansvaret för utbetalning överförs från till självstyrelseorganen. Planeringen av den regionala transportinfrastrukturen Kommitténs förslag: Planeringssystemet för transportinfrastruktu- ren bör reformeras. Viktiga utgångspunkter vid en sådan reforme- ring är dels en bättre koordinering mellan planeringen av den regio- nala transportinfrastrukturen och arbetet med de regionala tillväxt- avtalen, dels en bättre följsamhet mellan planeringsramar och de statliga medel som i realiteten ställs till förfogande, dels också bättre möjligheter till en demokratisk förankring av planeringsarbetet. Skälen för kommitténs förslag: I regionerna genomförs ett flertal planeringsprocesser med i och för sig olika tidsperspektiv, men med åtminstone delvis samma innehåll och inriktning. Varje process kräver ett omfattande arbete och engagerar många olika aktörer, t.ex. regioner, kommuner, näringsliv, ideella organisationer och enskilda medborgare. Kommittén anser mot denna bakgrund att det nuvarande planerings- systemet vad gäller transportinfrastrukturen bör reformeras. Några av de viktigaste motiven för kommitténs bedömning är: dels en bättre ko- ordinering mellan planeringen av den regionala transportinfrastruk- turen och arbetet med de regionala tillväxtavtalen, dels en bättre följ- samhet mellan planeringsramar och de statliga medel som i realiteten ställs till förfogande, dels också bättre möjligheter till en demokratisk förankring av planeringsarbetet. Fördelning av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner Kommitténs förslag: Självstyrelseorganen ges befogenhet att själva avgöra till vilka regionala kulturinstitutioner som statsbidraget för- delas. En överenskommelse (avtal/kontrakt) om den övergripande inriktningen på bidragsanvändningen skall träffas mellan staten och självstyrelseorganen. Ansvaret för fördelning av utvecklingsmedel till regionala kulturin- stitutioner överförs till självstyrelseorganen. Uppgiften att fördela statsbidrag till regionala kulturinstitutioner bör även ingå i försöksverksamheten i . Skälen för kommitténs förslag: Av utvärderingen framgår att reg- leringen inom kulturområdet är alltför omfattande och detaljerad. Följ- aktligen har försöksverksamheten lett till mycket små förändringar in- I praktiken är det omöjligt att få genomslag för de regionalt grundade prioriteringar som den regionala självstyrelsen syf- tar till. Kommittén ser därför ett utvidgat regionalt inflytande över kulturpolitiken och en större flexibilitet i statsbidragssystemet som viktiga inslag i den pågående utvecklingen mot bl.a. en utvidgning av kulturpolitikens spridningsområde. En större handlingsfrihet för själv- styrelseorganen bör, enligt kommittén, kombineras med bindande avtal mellan stat och region, för att de statliga kulturintressena skall garan- teras. Kommittén anser vidare att även självstyrelseorganet i Västra Göta- land, som står utanför denna del i försöksverksamheten, bör få överta ansvaret för fördelning av statsbidrag till regionala kul- turinstitutioner. Kommitténs förslag: ansvar för regional projekt- verksamhet i fråga om jämställdhet överförs till självstyrelseorga- nen. Skälen för kommitténs förslag: Kommittén konstaterar att länsstyrel- sens nuvarande arbete med jämställdhetsprojekt har många berörings- punkter med regionalt utvecklingsarbete och har mer karaktären av ut- vecklingsarbete än tillsyn och uppföljning. Enligt kommittén finns det skäl att jämställdhetsaspekten mer allmänt integreras i det regionala utvecklingsarbetet och i konsekvens med detta föreslås att ansvaret för regional projektverksamhet i fråga om jämställdhet överförs från läns- styrelsen till självstyrelseorganen. Kommitténs förslag: Regeringen bör ta initiativ till en samlad översyn av ansvarsfördelningen mellan stat, region och kommun i fråga om vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Skälen för kommitténs förslag: Arbetsmarknadspolitiken är i första hand ett nationellt ansvar och en viktig del av den ekonomiska politi- ken. , konstaterar kommittén, är arbetsmarknadspolitiken en viktig del av den regionala näringspolitiken. Kommittén menar att en samlad översyn bör göras beträffande ansvarsfördelningen inom vissa delar av arbetsmarknadspolitiken. Översynen bör ta sin utgångspunkt i att arbetsmarknadspolitiken inte bara är ett nationellt intresse utan att den också har starka kopplingar till såväl den regionala som den lokala nivån. Målet bör vara att öka det regionala och lokala inflytandet över i första hand kompetensutvecklingen och insatserna för långtidsarbets- lösa. Kommitténs förslag: Det politiska inflytandet på regional nivå över miljöstrategiarbetet utökas genom att beslut om regio- nalisering av de nationella miljömålen sker efter samråd med det re- gionala självstyrelseorganet. Skälen för kommitténs förslag: Ansvaret för att regionalisera de na- miljömålen åvilar som också ansvarar för upp- följning på miljöområdet. Omsorgen om miljön är, enligt kommittén, också en viktig regional utvecklingsfråga som det är angeläget att själv- styrelseorganen engagerar sig i. Kommittén menar att en lokal och re- gional förankring är nödvändig för att den statliga miljöpolitiken skall bli effektiv. Miljömålen bör fastställas av efter samråd med de regionala självstyrelseorganen. Uppföljning och utvärdering av det regionala utvecklingsarbetet Kommitténs förslag: Självstyrelseorganen bör ha ansvaret för den löpande uppföljningen av det regionala utvecklingsarbetet. Med detta som utgångspunkt tillsätter regeringen en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag till en grundmodell för en årsredovisning av samt rutiner för uppföljning och utvärdering av det regionala ut- vecklingsarbetet. I arbetsgruppens arbete bör ingå överväganden an- gående en extern, oberoende utvärdering av utvecklingsarbetet i lä- nen som genomförs en gång varje mandatperiod. Skälen för kommitténs förslag: Av den rapport som Statskontoret har gjort på uppdrag av kommittén framgår att det finns en hel del brister i den nuvarande uppföljningen av det regionala utvecklingsarbetet. Kommittén anser att de förslag som Statskontoret lägger fram i rap- porten kan ligga till grund för ett utrednings- och utvecklingsarbete som regeringen bör initiera. Kommittén instämmer i Statskontorets be- dömning att det är en bättre ordning att självstyrelseorganen får ansva- ret för den löpande uppföljningen. När det gäller ansvaret för uppföljning av användningen av sådana statliga medel för regionalpolitiska åtgärder, som självstyrelseorganen disponerar, bör detta även fortsättningsvis ligga på en central statlig myndighet. Allmän översyn av uppgiftsfördelningen mellan staten och kommun/landsting Kommitténs förslag: Regeringen initierar en samlad översyn av uppgiftsfördelningen mellan såväl central och regional statlig nivå som mellan stat och kommuner/landsting. Skälen för kommitténs förslag: Kommittén föreslog i sitt delbetän- kande (SOU 1998:166) att uppgiftsfördelningen mellan statens centrala och regionala nivå samt mellan stat och kommuner/landsting skulle bli föremål för en samlad översyn. I skälen till kommitténs förslag i del- betänkandet framhölls som en given utgångspunkt vid övervägande av uppgiftsfördelningen mellan de olika nivåerna, att det alltid bör prövas om en viss offentlig verksamhet gagnas av att beslutsfattandet sker nära medborgarna. Kommittén konstaterar att regeringen inte fattat något beslut med anledning av den översyn som föreslogs i delbetänkandet. Kommitténs mening är att behovet kvarstår av en allmän översyn av uppgiftsför- delningen mellan de olika nivåerna. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning 1997 – skall det enligt bestämmelserna i den- na lag genomföras en försöks- verksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , Got- lands och län. – skall en sådan försöksverksamhet genomföras även i . 2 § I försökslänen skall ett re- gionalt självstyrelseorgan 1.från och med den 1 juli 1997 från överta ansvaret för det sektorsöver- gripande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga utveckling enligt 7 § förord- ningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete (det regionala utvecklingsansvaret, 2.från och med den 1 juli 1997 från överta ansvaret för frågor om länsplaner 2003 – skall det enligt bestämmelserna i den- na lag genomföras en försöks- verksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , Got- lands, och Västra Göta- lands län. 2 § I försökslänen skall ett re- gionalt självstyrelseorgan 1.från och med den 1 janua- ri 2003 från överta ansvaret för det sektorsövergrip- ande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga ut- veckling enligt förordningen (1998:1634) om regionalt ut- vecklingsarbete (det regionala utvecklingsansvaret), 2.från och med den 1 januari 2003 från överta ansvaret för frågor om länsplaner för regional transportinfrastruk- tur, 3.från och med den 1 juli 1998 från över- ta befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner en- ligt vad som närmare föreskrivs av regeringen, samt 4.från och med den 1 juli 1998 besluta om användningen av regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel enligt vad som närmare föreskrivs av regering- en. I skall det regionala självstyrelseorganet endast överta uppgifterna enligt första stycket 1, 2 och 4. Detta skall ske från och med den 1 ja- nuari 1999. Regeringen får besluta att överföringen av en uppgift skall ske än vad som sägs i första och andra styckena. 3 § Med regionalt själv- styrelseorgan avses i denna lag 1.i län det region- förbund som bildas enligt lagen (1996:1415) om försöksverksam- het med regionförbund i län och län, 3.i län – det regionförbund som bildas enligt lagen om försöksverk- samhet med regionförbund i län och län och – 31 för regional transportinfrastruk- tur, 3.från och med den 1 janua- ri 2003 från överta befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner och stöd i form av utveck- lingsbidrag enligt vad som när- mare föreskrivs av regeringen, 4.från och med den 1 janua- ri 2003 disponera och besluta om användningen av regional- politiska och andra utvecklings- medel enligt vad som närmare föreskrivs av regeringen, 5.från och med den 1 januari 2003 från överta befogenheten att besluta om projekt för jämställdhet enligt vad som närmare föreskrivs av regeringen. Regeringen får besluta att överföringen av en uppgift skall ske än vad som sägs i första stycket. 3 § Med regionalt själv- styrelseorgan avses i denna lag 1.i län det region- förbund som bildats enligt lagen (1996:1415) om försöksverksam- het med regionförbund i län och län, 2.i som får besluta att kommunen i stället skall be- tecknas Region . 3.i län som får besluta att i stäl- let skall betecknas samt , samt 4. i