sou · GOB334d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det rör sig för det första om fastigheter som genom ombyggnad erhållit värdeår 1994 eller senare och som erhåller räntebidrag enligt regler. Effekten av slopad fastighetsskatt och avvecklade räntebidrag för dessa fastigheter har inte inkluderats i den ovan redovisade kalkylen. Men om avvecklingen av de eviga räntebidragen till dessa fastigheter samordnas med avvecklingen av fastighetsskatten på samma sätt som för nybyggda fastigheter torde den statsfinansiella effekten även här bli försumbar. För det andra rör det sig om fastigheter påbörjade och som därmed inte omfattas av räntebidragsregler (se fotnot 31). Dessa fastigheter berörs endast av förslaget till slopad fastighetsskatt, men inte av avvecklingen av de s.k. eviga räntebidragen. , då full fastighetsskatt skulle ha utgått för dessa fastigheter första gången, minskar skatteintäkterna från dem med , enligt våra beräkningar. För fastigheter med värdeår föreslår vi en successiv nedtrappning av fastighetsskatteuttaget för bostadsdelen i hyresbostadsfastigheterna. Detta förslag medför ett permanent skatte- bortfall på , enligt beräkningar baserade på uppgifter ur Fastighetstaxeringsregister uppräknade till 2001 års 32 För årgång 1999 har vi utgått från SCBs statistik avseende det totala antalet färdigställda hyresrättslägenheter. Vår uppskattning av antalet lägenheter i fastigheter färdigställda bygger på prognos avseende antalet färdigställda lägenheter i flerbostadshus dessa år. Fördelningen av dessa lägenheter mellan upplåtelseformerna hyresrätt och bostadsrätt antas vara densamma som enligt SCBs uppgifter . 348 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning värdenivå.33 Den direkta budgeteffekten blir dock något lägre om de nya reglerna träder i kraft p.g.a. att fastigheter med värdeår 1991-1993 fortfarande skulle omfattas av viss skatterabatt enligt nu gällande regler. Enligt våra beräkningar kan den direkta budgeteffekten uppskattas till . 33 Då av det totala taxeringsvärdet för hyreshusfastigheter avser fastigheter som innehas av privatbostadsföretag har vi utgått från att detta även gäller fördelningen av taxeringsvärdet för fastigheter med värdeår 1987-93. Kommitténs bedömning: Med hänsyn till såväl likformighetsmålet i kapitalinkomstbeskattningen som målet om neutralitet mellan boende i olika upplåtelseformer bör avkastningen av det kapital som finns nedlagt i bostadsrättslägenheten beskattas enligt samma principer som avkastningen på det kapital som egnahemsbostäderna representerar. Beskattningen av bostäder upplåtna med bostadsrätt bör således baseras på ett underlag som speglar bostadens mark- nadsvärde. Detta marknadsvärde bör definieras som bostadsrättens överlåtelsevärde ökat med dess andel i föreningens finansiella nettoskuld och minskat med dess andel i föreningens realtillgångar utöver bostadsrättslägenheterna. Vi utgår dock från att beskatt- ningen, av framförallt praktiska skäl, sker på föreningsnivå även fortsättningsvis. För att uppnå likformighet med bostäder som innehas med äganderätt bör föreningsfastigheterna beskattas i inkomstslaget kapital. Vidare bör beskattningen enbart ske genom en schablonintäkt som fastställs på samma sätt som för egnahem. Slutligen förutsätter kravet på likformighet att bostadsrättsföreningen garanteras samma skattelättnad för utgiftsräntor som egnahemsinnehavaren. Under förutsättning att beskattningen grundas på samma slag av marknadsvärdering som för egnahem bör bostadsrättsfastigheter till den del som avser bostäder upplåtna med bostadsrätt även omfattas av den takregel som föreslagits i kapitel 8 och 9. Givet en sådan värdering bör även bostadsrättsinnehavare omfattas av vårt förslag till begränsningsregel. Utgångspunkten för diskussionen om hur beskattningen av bostäder upplåtna med bostadsrätt bör utformas är att de utgör en form av ägar- bostäder, jämförbara med egnahem. Liksom egnahemsägaren har bo- stadsrättsinnehavaren ett kapital placerat i sin bostad. Av likformig- hetsskäl bör detta kapital beskattas på samma sätt som det kapital som 350 Beskattning av bostadsrättsfastigheter en egnahemsfastighet representerar. Vad detta innebär i praktiken ska vi behandla i detta och i det följande kapitlet. Vi koncentrerar oss här på hur skattereglerna bör utformas för privatbostadsföretag (2 kap. 12§ inkomstskattelagen 1999:1229) för att likformighet i beskattningen av ägarbostäder ska uppnås. För tydlighets skull har vi i den följande framställningen använt oss av begreppen äkta och oäkta bostadsföretag. Vilka regler som bör gälla för oäkta bostadsrättsföreningar, andelshus m.m. har det inte funnits utrymme att behandla inom ramen för denna utredning. Det får därför klargöras i den fortsatta beredningen av frågan. I den följande framställningen används termen bostadsrättsförening för samtliga former av äkta privatbostadsföretag. Efter ett inledande avsnitt där vi redogör för bostadsrättens juridiska särdrag redovisar vi, i avsnitt 12.2, vår syn på hur ett likformigt system för beskattning av bostadsrättsfastigheterna huvudsakligen bör utformas. Mot denna bak- grund diskuterar vi sedan, i avsnitt 12.3, vilka brister ur likformighets- synpunkt som gällande regler för taxering och beskattning av dessa fastigheter uppvisar. Förslaget till ett reformerat system för beskattning av bostadsrätts- fastigheter som vi presenterar överensstämmer i sina huvuddrag med de förslag som presenterats av flera tidigare utredningar. Det består av tre centrala delar. Den första gäller underlaget för beskattningen. För att neutralitet mellan boende i olika typer av ägarbostäder ska kunna upp- nås måste beskattningen baseras på ett underlag som speglar bostads- rättslägenhetens marknadsvärde. Därför måste nya regler läggas till grund för taxeringen av bostadsrättsfastigheterna. För det andra måste skattesatsen fastställas så att skatteuttaget i förhållande till taxerings- värdet blir detsamma som för egnahem. Det innebär att schablon- intäkten bör fastställas till samma nivå som för egnahem och att fastig- hetsskatten för bostäder upplåtna med bostadsrätt slopas. För det tredje måste skattereglerna ändras så att utgiftsräntor för bostadsrättslägen- heten medför lika stor skattelindring som för egnahemsägarens utgifts- räntor, oavsett om lånen tagits av föreningen eller av bostadsrätts- innehavaren. Förändringarna är nödvändiga både för att uppnå skatte- mässig neutralitet mellan egnahemsboende och boende i bostadsrätt och för att likformighet i beskattningen av bostadsrättsfastigheter ska kunna uppnås oberoende av hur de finansieras. Inledningsvis måste dock vissa principiella frågor diskuteras. En grundläggande fråga är hur bostadsrättslägenheternas marknadsvärde skall definieras. Rent generellt definieras marknadsvärdet för en fastig- het som det pris den sannolikt skulle betinga om den såldes under normala marknadsmässiga förhållanden. Detta gäller i princip även bostadsrättslägenheter. Bostadsrättslägenheter säljs dock inte som Beskattning av bostadsrättsfastigheter 351 Det som säljs är istället bostadsrätten, vilken dels motsvarar en tidsobegränsad nyttjanderätt till en viss lägenhet, dels en andelsrätt i föreningen. Frågan är därför hur det marknadsvärde som skall ligga till grund för schablonbeskattningen av bostadsrättslägenheterna ska definieras. Denna fråga diskuteras i avsnitt 12.4. En annan fråga att diskutera är vem som skall vara skattesubjekt, dvs. om den löpande beskattningen bör riktas mot den enskilde bostadsrättshavaren eller föreningen. Man kan också tänka sig en blandning av dessa båda modeller. Denna fråga behandlas i avsnitt 12.5. I avsnitt 12.6 behandlas frågan om hur en modell för att värdera bostadsrättslägenheterna kan utformas. Denna fråga har behandlats i tre tidigare utredningsbetänkanden : Bostadsrättsvärd- eringskommitténs (BVK) betänkande (SOU 1992:8) och Fastig- hetsbeskattningsutredningens (FBU) båda betänkanden (SOU 1993:57 samt SOU 1994:57). I vårt uppdrag ingår inte att komma med förslag på hur värderingsmodellen bör utformas. Däremot ingår i uppdraget att undersöka vilka konsekvenser en reformering av bostadsrättsbeskatt- ningen, i enlighet med de tidigare utredningarnas förslag, skulle få för enskilda bostadsrättsinnehavare och för sektorn som helhet. En sådan konsekvensutredning förutsätter bl.a. vissa klargöranden rörande definitionen av bostadsrättslägenheternas marknadsvärde och av det sätt på vilket definitionen används i värderingen. I det syftet diskuteras i avsnitt 12.6 de tidigare utredningarnas förslag till värderingsmodell relativt utförligt. Våra analyser av hur en reform av det slag som skisserats ovan påverkar skatteuttaget i olika delar av beståndet av bostadsrättsfastigheter redovisas i kapitel 13. Där diskuteras även de effekter på överlåtelsepriserna på bostadsmarknaden som föränd- ringarna kan förväntas medföra liksom de statsfinansiella konsekvens- erna. Inledningsvis är det på sin plats att ge en kort och översiktlig beskrivning av vad en bostadsrättsförening är och vad bostadsrätten innebär för innehavaren. 352 Beskattning av bostadsrättsfastigheter En bostadsrättsförening är en form av ekonomisk förening, en slags kooperativ konsumentförening med uppgift att upplåta lägenheter med bostadsrätt till medlemmarna i den fastighet som föreningen äger. Det kan vara fråga om bostäder eller lokaler eller bådadera. driver en ekonomisk verksamhet med medlemmarna som delägare. Självkostnadsprincipen styr föreningens förvaltning, vilket skall främja låga boendekostnader för medlemmarna. Kapitalinsatsen som delägarskapet för med sig innebär ett ekono- miskt risktagande för medlemmarna. Dessa kan göra kapitalvinster lik- väl som kapitalförluster på innehavet av bostadsrätten. Bostadsrättshav- arna är dock inte personligt ansvariga för föreningens skulder eller andra förbindelser. i konkurs riskerar de endast sitt in- satta kapital. Till skillnad från vad som gäller ägande i allmänhet och ägda fastigheter i synnerhet kan en medlem bli befriad från sitt innehav genom att avsäga sig bostadsrätten. Bostadsrättshavaren kan alltså återlämna lägenheten till föreningen utan att få någon form av ersättning och på så sätt bli fri från sina skyldigheter, t.ex. skyldigheten att betala årsavgift för att bestrida föreningens kostnader. stadgar är det grundläggande dokument som styr föreningens verksamhet. Där anges bl.a. begränsningar i bostadsrättshavarens förfoganderätt över lägenheten. Beslutsfattandet i föreningen sker i enlighet med föreningsrättsliga principer. Viktigare beslut fattas på föreningsstämma efter omröstning. Även föreningsfor- men innebär därför ett ekonomiskt risktagande eftersom den enskilde medlemmen inte ensam förfogar över egendomen/kapitalplaceringens förvaltning, utan är beroende av hur övriga medlemmar agerar. Bostadsrätten kan sägas utgöra en mellanform mellan äganderätt och hyra, en typ av indirekt äganderätt. Bostadsrättshavarna är medlemmar och andelsägare i föreningen som äger fastigheten. De har därigenom inflytande över husets förvaltning och föreningens ekonomi. En bostadsrätt utgörs av den rätt i föreningen som medlemmen har på grund av upplåtelsen. Med bostadsrätten följer därmed ett antal olika rättigheter som dels gäller själva rätten till och nyttjandet av lägenheten, dels ekonomiska rättigheter i föreningen. Bostadsrätten utgörs i praktiken av en tidsobegränsad nyttjanderätt till en viss lägenhet och en andelsrätt i bostadsrättsföreningens tillgångar och skulder. Bostadsrättshavaren äger således inte sin lägenhet utan har endast en nyttjanderätt till lägenheten. Avsikten med upplåtelsen är dock att den Beskattning av bostadsrättsfastigheter 353 skall vara för obegränsad tid och att lägenheten inte skall återgå till föreningen. Istället skall bostadsrätten kunna övergå till andra personer genom försäljning, arv, bodelning eller liknande. Bostadsrätten har således ett värde och kan överlåtas mot vederlag av innehavaren. upplösas har bostadsrättshavaren rätt att få tillbaka sin andel i föreningens förmögenhet om sådan finns efter det att skulderna har reglerats. En bostadsrätt kan pantsättas för att finansiera förvärvet av densamma eller utnyttjas som säkerhet för lån för andra ändamål. Till skillnad från vad som gäller fastigheter, kan bostadsrätten däremot inte intecknas. Avsaknaden av ett intecknings- system för bostadsrätter påverkar också synen på bostadsrätten som kreditobjekt negativt, vilket bl.a. återspeglas i räntevillkoren för lån med bostadsrätter som säkerhet. En bostadsrätt kan endast avse ett hus eller en del av ett hus. Det är detta som utgör lägenheten. Lägenheten kan omfatta en våning i ett flerfamiljshus eller utgöras av ett småhus. Bostadsrätten får dock aldrig avse endast mark. Bostadsrätt kan även upplåtas för t.ex. butiker och benämns då vanligen lokaler. I normalfallet gäller att bostadsrätts- havaren ansvarar för lägenhetens inre underhåll medan föreningen svarar för det yttre underhållet. 12.1.3Beskattning av bostadsrättsföreningar och deras medlemmar Bostadsrättsföreningar bedriver ekonomisk verksamhet till gagn för medlemmarna och bostadsrätten utgör en tillgång som representerar ett kapitalvärde för innehavaren. I likhet med annan ekonomisk verksamhet och andra tillgångar som utgör ett kapitalvärde för ägaren så beskattas bostadsrättsföreningar och bostadsrätter. Vid inkomstbeskattningen skiljer man sedan gammalt mellan äkta och oäkta bostadsföretag. Genom inkomstskattelagens (IL) tillkomst har begreppet privatbostadsföretag införts i lagtexten som benämning på äkta bostadsföretag. Däremot har det inte någon betydelse om det rör sig om en bostadsrättsförening enligt bostadsrättslagen eller om det rör sig om en bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag som bildats enligt äldre rätt. menas enligt 2 kap. 17 § p. 1 IL1, bostadsrättsförening, bostadsförening eller bostadsaktie bolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att för medlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i hus som ägs av föreningen eller 1 Bestämmelsen motsvarar 2 § 7 mom. lagen om statlig inkomstskatt. 354 Beskattning av bostadsrättsfastigheter bolaget.2 För att företaget skall räknas som privatbostadsföretag har i rekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat att fastigheten skall inrymma minst tre bostadslägenheter och att av hela taxeringsvärdet skall belöpa på lägenheter som upplåtits med bostadsrätt eller hyresrätt till medlemmar eller delägare. Fördelningen av taxeringsvärdet bör, enligt rekommendationen, normalt ske i förhållande till hyresvärdena. Bostadsföretag som inte uppfyller dessa villkor räknas inte som privatbostadsföretag. Som tidigare nämnts använder vi oss, för enkelhetens skull, av begreppen äkta respektive oäkta privatbostadsföretag i framställningen. 12.1.4Beskattning av äkta privatbostadsföretag För ett äkta privatbostadsföretag gäller att fastighetsinkomsten är schablonbeskattad inom ramen för inkomstslaget näringsverksamhet. Föreningen skall som intäkt ta upp av fastigetens taxerings- värde året före taxeringsåret samt ett belopp motsvarande under beskattningsåret erhållet statligt räntebidrag för bostadsändamål. Avdrag medges endast för ränta på i fastigheten nedlagt kapital, åter- betalning av statligt räntebidrag för bostadsändamål samt för tomträtts- avgäld eller liknande avgäld (39 kap. 25 § IL)3. Andra driftskostnader eller värdeminskning på fastigheten får däremot inte dras av. Företagets eventuella intäkter från uthyrning av lokaler eller bostäder blir därför endast beskattade genom schablonintäkten. Om ett bostadsföretag har andra intäkter eller kostnader än vad som hänförs till fastigheten beskattas dessa enligt vanliga regler för näringsverksamhet. Uppkommer underskott får detta utnyttjas under ett senare beskattningsår. 2 Ett specialfall av bostadsföretag utgörs av de sk. garageföreningarna, vars verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande består i att tillhandahålla föreningens medlemmar eller bolagets delägare garage el. dylikt i en byggnad som ägs av föreningen respektive bolaget (2 kap. 17§ p. 2 IL). 3 Motsvarande bestämmelse återfinns i 2 § 7 mom. andra och tredje styckena, lagen om statlig inkomstskatt. Beskattning av bostadsrättsfastigheter 355 12.1.5Beskattning av medlemmar i ett äkta privatbostadsföretag En bostadsrättslägenhet i en fastighet som ägs av ett äkta privatbostads- företag är en privatbostad om villkoren i 2 kap. 8 § andra stycket IL är uppfyllda.4 Bostaden måste till övervägande del användas eller vara avsedd att användas av ägaren eller någon närstående, för permanent boende eller som fritidsbostad. I 2 kap. 18 § IL definieras begreppet privatbostadsrätt. Med privat- bostadsrätt avses andel i ett privatbostadsföretag om den till andelen knutna bostaden är en privatbostad. Genererar privatbostaden hyresintäkter beskattas dessa i inkomst- slaget kapital. Från intäkten medges avdrag med för varje privatbostad och den del av bostadsrättshavarens årsavgift som belöper på det som hyrts ut (42 kap. 30–31 §§ IL)5. Avyttras en privatbostadsrätt och bostaden är privat bostad gäller enligt 46 kap. 18§ IL att av den konventionellt beräknade vinsten är skattepliktig.6 Uppkommer förlust vid försäljningen får av förlusten dras av. Uppskov med realisationsvinstbeskatt- ningen kan medges vid avyttring av privatbostadsrätt enligt bestämmel- serna i 47 kap. IL.7 Om bostaden inte är att betrakta som privatbostadsrätt utgör den en näringsbostadsrätt enligt 2 kap. 19 § IL. Vid försäljning av en bostads- rätt som inte utgör privatbostadsrätt gäller, att av vinsten är skattepliktig. Uppskov med beskattningen kan inte medges. Uppkommer förlust gäller att av förlusten får dras av. 12.1.6Beskattning av oäkta privatbostadsföretag och dess medlemmar För ett oäkta privatbostadsföretag gäller att dess inkomst av fastigheten beskattas enligt de regler som gäller för den löpande beskattningen av näringsfastigheter, dvs. i princip enligt samma regler som gäller vid beskattningen av ett hyreshus i kommersiell verksamhet. Detta innebär att alla intäkter, såsom hyresvärdet av de lägenheter som disponeras av 4Motsvarande bestämmelse återfinns i 5 § kommunalskattelagen. 5Motsvarande bestämmelser återfinns i 3 § 1 mom. och 3 mom. lagen om statlig inkomstskatt. 6Motsvarande bestämmelse återfinns i 26 § 10 mom. lagen om statlig inkomstskatt. 7Motsvarande bestämmelser återfinns i lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad. 356 Beskattning av bostadsrättsfastigheter medlemmar, årsavgifter från medlemmar och delägare och verkliga hyror från andra hyresgäster, ska tas upp till beskattning. Avdrag från intäkterna medges med driftskostnader, värdeminskning m.m. enligt vanliga regler. Hyresförmånsvärdet för medlemmar beräknas efter reglerna i 61 kap. 2 § IL.8 I praktiken innebär det att hyresförmånen beräknas med ledning av bruksvärdeshyran för likartade lägenheter. En bostadslägenhet i ett oäkta privatbostadsföretag omfattas inte av de särskilda regler som gäller lägenheter i ett äkta privatbostadsföretag. Någon uppdelning i privatbostadsrätter och näringsbostadsrätter kan inte ske. Bostaden ses i stället som en nyttjanderätt som tillkommer innehavaren i egenskap av medlem. beskattas medlemmen i inkomstslaget kapital för utdelning från det oäkta privat- bostadsföretaget, dvs. skillnaden mellan hyresvärdet för den med nytt- janderätt innehavda lägenheten och den erlagda avgiften. Nyttjande- rätten till lägenheten har i detta sammanhang karaktär av utdelning. Försäljning av andelen i bostadsföretaget beskattas enligt 48 kap. IL.10 De särskilda reglerna i 43 kap. IL om begränsad skattefrihet för utdelning och reavinst (de sk. lättnadsreglerna) gäller även för utdelning från och realisationsvinst vid avyttring av aktie eller andel i ett oäkta bostadsföretag.11 Utdelningen kan bestå av t.ex. pengar eller bostadsförmån. 12.2Huvuddragen i en neutral beskattning av boende i bostadsrätt Som framhållits tidigare utgör boende i bostadsrätt i rättsligt och praktiskt hänseende en blandning av egnahemsboende och hyresboende. Ekonomiskt sett överväger dock likheterna mellan egnahem och bostadsrätt. I båda fallen rör det sig om en boendeform där den boende äger sin bostad, även om det i bostadsrättshavarens fall rör sig om ett indirekt ägande. Det innebär att bostadsrättshavaren, liksom egnahemsägaren, har ett visst kapital placerat i sin bostad. I det enkla fall där privatbostadsföretagets fastighet är obelånad och enbart rymmer lägenheter upplåtna med bostadsrätt och föreningen 8Motsvarande bestämmelse återfinns i 42 § kommunalskattelagen. 9Se RSV S 1999:43. 10Motsvarande bestämmelser återfinns i 27 § lagen om statlig inkomstskatt. 11Motsvarande bestämmelser återfinns i 3 § 1 a-g mom. lagen om statlig inkomstskatt. Se även RSV S 1999:21 som innehåller rekommendationer om tillämpningen av reglerna. Beskattning av bostadsrättsfastigheter 357 saknar tillgångar utöver fastigheten motsvaras detta kapital helt och hållet av bostadsrättens överlåtelsevärde. I detta fall speglar alltså bostadsrättens köpeskilling det kapital som bostaden representerar på samma sätt som egnahemsfastigheternas . I de fall där föreningens fastighet är belånad utgör bostadsrättens överlåtelsevärde emellertid endast en del av bostadens kapitalvärde. Den andra delen representeras av den andel i föreningens skuld som är knuten till bostadsrättslägenheten. Även denna situation är dock i princip jämförbar med motsvarande situation för en belånad egnahemsfastighet där lånen inte kan lösas av säljaren utan måste övertas av köparen. Bostadsrättens överlåtelsepris motsvaras i detta fall av den del av egnahemsfastighetens köpeskilling som inte finansieras genom att den nye ägaren övertar befintliga lån på fastigheten.12 Det förhållandet att föreningen svarar för huvuddelen av de löpande kostnaderna för drift och underhåll av en bostadsrättsfastighet utgör visserligen en skillnad mellan bostadsrätten och egnahemmet. Även detta särdrag kan dock i huvudsak betraktas som en i ekonomisk mening organisatorisk skillnad mellan de två upplåtelseformerna eftersom kostnaderna fördelas ut på bostadsrättshavarna genom avgifter. Bostadsrättsinnehavaren kan också, liksom egnahemsägaren, svara för en del av förvaltning och underhåll själv och därmed undgå kostnader för löneskatter och mervärdesskatt som annars utgår på detta arbete (jfr. Det bör dock ånyo påpekas att bostadsrättshavaren till skillnad från egnahemsägaren är beroende av hur övriga medlemmar i föreningen anser att förvaltningen bör organiseras. Detta förhållande kan givetvis ha betydelse för storleken av det kapital som bostadsrätten represen- terar och därmed även för bostadsrättslägenhetens marknadsvärde. Centralt i sammanhanget är emellertid att såväl bostadsrättshavaren som egnahemsägaren har ett visst kapital placerat i sin bostad. Hur storleken av detta kapital skall definieras återkommer vi till. Redan nu kan vi dock konstatera att bostadsrättshavarens avkastning från det kapital som bostaden representerar är att jämföra med egnahems- ägarens. Ur ett alternativavkastningsperspektiv motsvaras den av av- kastningen som erhålls om motsvarande belopp placerades i någon jämförbar alternativ sparform. Till följd av de organisatoriska och rättsliga skillnaderna mellan de två formerna av ägarbostäder kan 12 Det bör påpekas att skuldens inverkan på bostadsrättens överlåtelsepris sannolikt inte bara är beroende av skuldens nominella värde utan också av låne- villkoren. På motsvarande sätt gäller vid förvärv av en egnahemsfastighet att om den nye ägaren övertar befintliga lån på fastigheten så påverkas sannolikt köpeskillingen av lånevillkoren. Hur detta förhållande lämpligen bör hanteras vid värderingen av bostadsrättslägenheterna diskuteras i avsnitt 12.4. 358 Beskattning av bostadsrättsfastigheter storleken på det kapital som bostaden representerar visserligen vara beroende av upplåtelseformen. Avkastningen, uttryckt i procent av kapitalvärdet, bör dock vara densamma.