sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Har du arbetat hemifrån eller tagit ut semester eller kompledighet i stället för att sjukanmäla dig? Sjukskrivna > 4 v. Läkarbesök förekommer i ungefär lika stor omfattning oberoende av ålder. Flest besök har gjorts hos läkare på vårdcentral och i andra hand hos sjukhusläkare (tabell 7). Bland män stiger frekvensen läkarbesök med åldern, något högre bland 55-åringar och något lägre bland manliga 35-åringar. Bland kvinnorna, som samtliga ligger högre än männen, är det endast bland 55-åringarna som frekvensen läkarbesök har ökat. Män har i något högre grad kontakt med företagshälsovård än kvinnor. Kvinnor har i något högre grad kontakt med privatläkare än män. Av de som sjukskrevs ansåg av de förvärvsarbetande män- nen och av de förvärvsarbetande kvinnorna att sjukskrivningen blev längre därför att man fick vänta på besök hos specialist, opera- tion eller undersökning/provtagning. Det fanns en tendens till att en något större andel män fick vänta på tid till specialistläkare. Totalt har uppburit sjukpenning mer än 5 gånger (tabell 8). Bland de sjukskrivna > 4 v. gjorde männen sina flesta besök hos läkare på sjukhus och i andra hand hos läkare på vårdcentral, för kvinnorna förhöll det sig tvärtom (tabell 7). av männen och av kvinnorna ansåg att sjukskriv- ningen förlängdes därför att man väntade på besök hos specialist, operation eller undersökning/provtagning. Tydligt större andel män än kvinnor skickades för åtgärd hos specialistläkare. Bland de som varit sjukskrivna > uppgav att de fått sjukpenning mer än 5 gånger och uppgav att de varit sjukskrivna i följd (tabell 8). De som de senaste 12 mån. besökt läkare för rådgivning el. behandling, samt läkarkategori som besökts redovisat i andelar av de som svarat Ja. Svarsandelar (%) i olika åldersgrupper. *värde som statistiskt säkerställt (KI) skiljer sig från 35-åringarna inom respektive kön och urvalskohort (normalbefolkningen el. Åtgärder i samband med läkarbesök. Sjukskrivna > 4 v. Fick du receptbelagd medicin? Ledde besöket till sjukskrivning? Jag var redan sjukskriven eller hade Om du sjukskrevs tror du att sjukskrivningen blev längre p.g.a. att du har fått vänta på någon Ja, på besök hos specialist Ja, på operation Ja, på undersökning eller Antal tillfällen med sjukpenning 1 – 5 gånger Har du de senaste 5 åren varit sjukskriven minst 3 månader i följd? av de förvärvsarbetande i normalbefolkningen angav att de hade tillgång till företagshälsovård medan inte visste om de hade det eller ej. Vanligaste kontaktorsaken med företagshälsovård var hälsokontroller och de som sökt för ej arbetsrelaterad sjukvård var något fler än de som sökt för arbets- relaterade åkommor. hade haft kontakt med företagshälso- vården i rehabiliteringsärenden. Bland de sjukskrivna > med förvärvsarbete såg det annorlunda ut. Betydligt fler hade varit i kontakt med företagshälsovården för arbetsrelaterad sjukvård, , liksom för rehabiliteringshjälp, . , dubbelt så många som bland normalbefolkningen, hade haft kontakt med företags- hälsovården i samband med arbetsplatsutredning eller åtgärd. av de långtidssjukskrivna hade inte haft kontakt med före- tagshälsovården (tabell 9). Företagshälsovård eller ej? Andelar i % av de som för- värvsarbetar. Har Du tillgång till företagshälsovård genom Ditt arbetet? har Du haft kontakt med den de senaste Ja, för arbetsrelaterad sjukvård Ja, för annan sjukvård Ja, för rehabiliteringshjälp Ja, för hälsokontroller Ja, i samband med utbildning Ja, i samband med annan förebyg- Var arbetar man? Arbetsmarknaden uppvisar en tydlig könssegregering i förhållande till inom vilken sektor man är anställd. Det är endast organisationer som tycks ha en jämn könsfördelning. Bland de tillfrågade i nor- malbefolkningen var av männen och av kvinnorna anställda i privata företag medan av männen och av kvinnorna hade en arbetsgivare inom offentlig sektor, kommun, landsting eller stat (tabell 10). (Inom kommuner och landsting i hela utgör kvinnorna av alla anställda.) Jämfört med normalbefolkningen var kommunalanställda män och kvinnor liksom statligt anställda män överrepresenterade och pri- vatanställda män och kvinnor underrepresenterade bland de som var sjukskrivna > (tabell 10). Inom vilken sektor finns Din huvudarbetsgivare? Sjukskrivna > 4 v. I snitt bedömde 7–av de förvärvsarbetande männen och kvin- norna inom normalbefolkningen att det fanns en stor eller ganska stor risk att bli arbetslös . Risken bedömdes som unge- fär lika stor oberoende av inom vilken sektor man arbetade, med ett undantag - statligt anställda kvinnor. Här var det som menade att det fanns risk att de blev arbetslösa under det närmaste året. Något större befanns risken generellt vara för nedskärning eller att verksamheten helt lades ned, av männen och av kvin- norna trodde att det fanns sådana planer på deras arbetsplats. Sär- skilt stor befanns risken vara hos de som arbetade statligt, av männen och av kvinnorna och inom kommuner och lands- ting, respektive , jämfört med de privatanställda, respektive (tabell B5-6). Hur mycket arbetar man? En majoritet är nöjda med arbetstidens omfattningen, dock vill av normalbefolkningen och av de sjukskrivna > minska och 3 öka sin arbetstid. I synnerhet kvinnorna vill öka sin tjänstgöringsgrad (tabell 11). Är Du nöjd med omfattningen av Din ordinarie arbets- tid? Sjukskrivna > 4 v. Ja, jag är nöjd Nej, jag skulle Nej, jag skulle De förvärvsarbetande männen och kvinnorna visar stora skillnader vad gäller tjänstgöringsgraden, medan av kvinnorna arbetar deltid gör av männen det (tabell B5-6) De svarande ombads skatta hur kroppsligt ansträngande de vanligt- vis upplevde sitt arbete genom att sätta kryss på en skala graderad 6-20 (Borgs RPE-skala). 6 betydde ingen ansträngning alls och 20 maximal ansträngning, däremellan var ytterligare några skalsteg försedda med verbala uttryck för att underlätta skattningen. Ansträngande arbete bestämdes till en skattning på 14 eller mer, mittemellan de verbala uttrycken något ansträngande och ansträngande. Bland de förvärvsarbetande männen var det 35- åringarna () och de privatanställda () som hade fysiskt mest ansträngande arbete. Bland förvärvsarbetande kvinnor var det 45- och 55-åringarna () och de anställda inom kommuner och landsting () som hade det fysiskt tyngsta arbetet (tabell B5-6). Ett sätt att mäta psykisk arbetstyngd (job strain) är den s.k. krav- kontroll modellen. Begreppet kontroll innefattar här både stimu- lans och inflytande över det egna arbetet. Modellen består av ett antal frågor som sammanräknas till ett index. I föreliggande under- sökning redovisade en större andel av kvinnorna () job-strain jämfört med männen () och bland kvinnorna upplevde fler 35- åringar job-strain än andra åldersgrupper. Inom arbetsmarknads- sektorerna hade kommunalanställda lägre frekvens job-strain medan statligt anställda kvinnor och män redovisade en tendens till högre andelar än andra sektorer (tabell B5-6). Ett annat mått på den psykiska arbetstyngden är det generella utbrändhetsindexet bildat av 16 frågor, som använts i enkäten. Tre dimensioner ingår i indexet nämligen känslomässig utmattning, lågt engagemang och låg effektivitet. I tabell B6 framgår att av männen i kommuner och landsting och de 55-åriga männen var drabbade av någon av de första två faktorerna vilket var en högre frekvens än bland andra män. av männen (inom kommuner och landsting) led av två av faktorerna. För kvinnorna (tabell B5) var det liknande siffror för 55-åringar och kommun- och landstingsanställda vad gällde känslomässig utmattning och för 35-åringar och statligt anställda vad gällde lågt engagemang. av kvinnorna led av 2 faktorer . Nästan ingen uppgav att de hade låg effektivitet. Jämfört med normalbefolkningens upplevde betydligt färre () av de sjukskrivna > arbetsklimatet som bra. Dubbelt så stor andel, , av de sjukskrivna > jämfört med normalbefolkningen uppfattade arbetsklimatet som dåligt. De sjukskrivna > var också mindre belåtna med hur de kunde utföra sina arbetsuppgifter jämfört med normalbefolkningen (tabell 12). SOU 2000:121 Bilaga 6 Sjukskrivna > 4 v. Bra/Mycket bra Är du nöjd med Ofta/Mycket ofta Bland de förvärvsarbetande bedömdes arbetsklimatet som något sämre bland de statligt anställda kvinnor och män jämfört med andra sektorer. 35-åriga kvinnor gjorde en liknande bedömning oberoende av inom vilken sektor de arbetade (tabell B5-6). Den andel som var mest nöjda med på vilket sätt de kunde utföra sina arbetsuppgifter var de äldsta och de inom privat sektor. Minst andel nöjda fanns inom statlig sektor, i synnerhet bland männen (tabell B5-6). Beroende på från vem (överordnad, underordnad, arbetskamrater, kunder/patienter/klienter/elever/etc.) upplevde mellan och av de sjukskrivna > att deras arbetsinsatser upp- skattades i viss mån eller i hög grad. Bland normalbefolkningen låg upplevelsen av uppskattning generellt mellan 5 och 10 procent- enheter högre (tabell 13). Känner Du att Dina arbetsinsatser uppskattas? Sjukskrivna > 4 v. Inte alls/ I ganska I viss mån/ Inte alls/ I ganska I viss mån/ Inte alls/ I ganska I viss mån/ Inte alls/ I ganska patienter, klienter, I viss mån/ Att i hög grad få uppskattning för sina arbetsinsatser av överordnad var något mer vanligt för förvärvsarbetande inom privat sektor, både för män och kvinnor. För offentliganställda var det generellt något sämre med uppskattningen. Däremot upplevde de kommun- och landstingsanställda, i synnerhet kvinnorna,, en mycket hög grad av uppskattning från klienter, elever, patienter och kunder i sitt arbete. Bland de statligt anställda var det påfallande färre, av männen och av kvinnorna, som kände att arbets- insatsen uppskattas av avnämarna (tabell B5-6). menade att närmsta chefen brast i sitt ledarskap. Nästan dubbelt så många () menade att så också var fallet med den högsta ledningen i organisationen (tabell 14). Bland de förvärvsarbetande upplevde män i kommuner och landsting ett i något högre grad fungerande ledarskap än andra, Bland kvinnorna fanns ingen tydlig skillnad mellan de olika sekto- rerna (tabell B5-6). Bland de sjukskrivna > tyckte ca. att närmsta chefen inte utövade ett väl fungerande ledarskap. Vad högsta ledningens ledarskap beträffar tyckte kvinnorna i högre grad än männen att det brast, mot (tabell 14). Upplever Du ett i stort sett väl fungerande ledarskap? Sjukskrivna > 4 v. Inte alls/ I ganska I viss mån/ Inte alls/ I ganska I viss mån/ För att undersöka risken för att bli sjukskriven > analyse- rades specifika exponeringars inverkan på förvärvsarbetande män och kvinnor födda , 1955 och 1965. Ett urval av de som var sjukskrivna > jämfördes med ett urval av normalbefolkningen . Risken har mätts i oddskvoter (OR) och redovisas i tabell 15. De sjukskrivna > hade en betydligt mer ansträngd eko- nomi än vad normalbefolkningen hade, OR 2.0 och mer. Viss asso- ciation fanns också mellan att vara sjuk och att ha lägre utbildning, medan etniskt ursprung spelade mycket liten roll. Lätt förhöjd risk (OR 1.2 – 1.5) att bli sjukskrivna > fanns för de som bodde i ensamhushåll. Att ha barn och bo ensam ökade dock inte den risken. Bodde man ihop med annan vuxen som var arbetslös eller uppbar sjukbidrag eller förtidspension jämfört med att bo ihop med annan vuxen var OR 1.3 – 2.0 förutom för 35- åriga kvinnor. Fast anställning jämfört med tidsbegränsad, gav för kvinnorna en ökad risk att bli sjukskriven > och i jämförelse med att vara egen företagare steg OR till 1.7- 2.0 för kvinnorna. För kvin- nor var det också något mer riskfyllt att vara kommunalt anställd jämfört med privat. För männen tycktes anställningsform och sektor sakna betydelse för hälsoutvecklingen. Osäkra anställningsförhållanden, som att riskera att bli arbetslös eller neddragningar på arbetsplatsen, ökade risken för båda könen, något mer för männen där OR varierade mellan 1.4 och 2.6, högre ju yngre man var. Likartad inverkan på risken att bli sjukskriven > för både män och kvinnor var i stigande grad dåligt ledarskap, inte känna uppskattning för sin arbetsinsats, dåligt arbetsklimat i arbetsgruppen, att ha kroppsligt ansträngande arbete, hög job strain, dvs. höga krav och låg stimulans och lågt inflytande över sitt arbete, samt i synnerhet att inte vara nöjd över hur man kunde utföra sin arbetsinsats. Den starkaste faktorn som associerade till att bli sjukskriven > var att, med tanke på hälsan, inte tro att man kunde vara kvar i sitt yrke jämfört med de som trodde att de kunde det. Betydelsen av incitament i försäkringen för sjukfrånvaro och sjuk- närvaro undersöktes också (tabell 16–17). Frågor ställdes om vilken betydelse karensdagen, sjukpenningens storlek och det faktum att arbetsgivaren betalar sjukpenning har för benägenheten att sjukskriva sig. Vid dessa analyser har fyra grupper bildats. 1.De som högst varit sjukskrivna och högst haft en period med sjuknärvaro (referenskategori) 2.De som varit sjukskrivna och högst haft en period med sjuknärvaro 3.De som varit sjukskrivna men haft två eller flera perioder med sjuknärvaro 4.De som varit sjukskrivna och haft två eller flera perioder med sjuknärvaro Karensdagen och sjukpenningens storlek tycks ha betydelse för hur många perioder med sjuknärvaro en person har. De som svarat att dessa två incitament hade betydelse hade kraftigt ökade oddskvoter för hög sjuknärvaro enbart men även i kombination med hög sjuk- frånvaro. Risken att bli långtidssjukskriven vid olika exponeringar för förvärvsarbetande män och kvinnor i de olika ålderskohorterna mätt som oddskvot (OR) i en univariat analys. Sjukskrivna > jämfört med normalbefolkningen. = ej signifikant skillnad. Utlandsfödd jmf med född i Ansträngd ekonomi jmf med andra Svårt skaffa jmf med andra Ensamhushåll jmf med andra hus- Ensam m. barn jmf med Bor ihop med annan vuxen som är arbetslös eller uppbär sjuk- bidrag/förtidspension jmf med att bo ihop med annan vuxen Fast anställning jmf tidsbegränsad Fast anställd jmf med egen företagare Tidsbegränsad anställd jmf med egen Kommunalt anställd jmf med privat Landstingsanställd jmf med privat Statligt anställd jmf med privat Anställd i organisation jmf med privat Risk för neddragningar på arbets- platsen jmf m. a. Dåligt arbetsklimat i arbetsgruppen jmf m. bra kl. /aldrig nöjd med hur man kan utföra sin arbetsuppgift jmf med Känner inte alls/i liten grad att arbetsinsatsen uppskattas jmf med andra (index 4 frågor) Upplever inte alls/i liten grad fun- gerande ledarskap från närmsta chef Upplever inte alls/i liten grad fun- Kroppsligt ansträngande arbete jmf Tror inte, med tanke på hälsan, att man kan vara kvar i sitt yrke om två år jmf med vara kvar – hög job strain (höga krav + låg kontroll) jmf m. andra kontroll) jmf m. andra Sambandet mellan att karensdagen påverkar sjukskriv- ningsbenägenheten och olika frekvenser av sjukfrånvaro och sjuk- närvaro inom normalbefolkningen mätt som oddskvot KI. Som referenskategori har de som ej varit sjuknär- varande och enbart sjukfrånvarande valts. 1.0 (referenskategori) (0.6 - 1.3) 4.3 (3.3 – 5.5) (4.0 – 6.4) Sambandet mellan att sjukpenningens storlek påverkar sjukskrivningsbenägenheten och olika frekvenser av sjukfrånvaro och sjuknärvaro inom normalbefolkningen mätt som oddskvot KI. Som referenskategori har de som ej varit sjuknärvarande och enbart sjukfrånvarande valts. 1.0 (referenskategori) 1.5 (1.0 – 2.3) 5.2 (3.8 – 7.2) 6.3 (4.7 – 8.5) För att ytterligare klargöra hur förhållanden i arbetet är associerade med risken att bli långtidssjukskriven har en analys gjorts av samt- liga heltidsarbetande män och hel- och deltidsarbetande kvinnor födda , 1955 och 1965. Analysen avsåg att mäta samband mellan ohälsa mätt som sjukfrånvaro och arbetsförhållanden av fysisk, psykosocial och organisatorisk karaktär i en multivariat model. Analyserna har utförts på två olika grupperingar: normalbefolkningsurvalet som högst varit sjukskrivna Detta urval innefattade 1 090 män och 2 077 kvinnor från RFV-gruppen dvs definierade som långtids- sjukskrivna och 2949 män och 3262 kvinnor från normalbefolk- ningsurvalet definierade som ej långtidssjukskrivna. 2.Från normalbefolkningsurvalet jämfördes de som uppgivit att de varit sjukskrivna med de som angivit att de varit sjukskrivna . Detta urval bestod av 3262 män därav 200 sjukskrivna och 3627 kvinnor därav 380 sjukskrivna . De exponeringar som undersöktes i denna del av studien var ålder, arbetsförhållanden, arbetsmarknadsfaktorer och inkomst. De tidigare uttagna kohorterna med personer födda , 1955 och 1965 användes. De födda utgjorde referenskohort som de äldre grupperna jämfördes med. konstruerades, de som tjänar högst 179 000/år, 180 000–275 000 och gruppen som tjänar mer än 275 000/år. Arbetsvariablerna indelades i fysiska, psykosociala och organisato- riska förhållanden. De fysiska exponeringar som undersöktes var hur de svarande skattade att nivån på den kroppsliga ansträngningen i arbetet van- ligtvis var. Skattningsskalan utgjordes av den väl beprövade Borg- skalan (RPE-skalan) med skalsteg 6–20. Kroppsligt ansträngande arbete ansågs de ha som skattat sin arbetstyngd till 14 på skalan dvs mellan de skalsteg som betecknats med något ansträngande (13 på skalan) respektive ansträngande (15 på skalan). De psykosociala och organisatoriska frågorna innefattade fler dimensioner såsom hur den svarande bedömde arbetsklimatet i sin arbetsgrupp, hur nöjd man var med det sätt man kunde utföra sina arbetsuppgifter på, vilken uppskattning man fått av överordnade respektive elever/patienter/kunder/klienter för sina arbetsinsatser, hur man tyckte att ledarskapet i stort sett fungerar och hur de krav arbetet ställer var i förhållande till den kontroll individen hade över arbetet. De svarande indelades i grupper beroende på vilken sektor av arbetsmarknaden de var anställda i. De tre sektorer som sedan undersöktes var privat, statligt och kommun/ landsting. Frågor om hur de svarande bedömde risken för att bli arbetslös liksom risken för nedläggning eller nedskärning av den verksamhet man arbetade i undersöktes också. För män uteslöts de som angav att de arbetade deltid eftersom detta just hos män oftast är föranlett av sämre hälsa. För kvinnor finns andra anledningar för deltidsarbete än dålig hälsa och dessa delades därför upp i hel- och deltidsarbetande. Sambandet mellan de faktorer som beskrivits ovan och ohälsa mätt som sjukskrivning i olika populationer är analyserat med hjälp av en multivariat logistisk regressionsmodell och redovisade som oddskvoter (OR) konfidensintervall (KI). Om de samband som framkommer är kausala kan etiologiska fraktioner framräknas. En etiologisk fraktion är den mängd sjuk- lighet som skulle kunna undvikas om exponeringen för alla kunde reduceras till den hos de lägst exponerade. Den etiologiska fraktio- nen säger alltså mycket om vilken preventiv potential som finns då olika exponeringar angrips. I analys av sjukskrivna tagna från RFV-materialet och jämförda med de i normalbefolkningen som högst varit sjukskrivna fanns flera faktorer som visade sig ha ett samband och en ökad risk mätt som oddskvoter. Resultat för män (tabell 18) För män ökade risken att bli långtidssjukskriven ju äldre man blev. OR för de födda var 1.8 och för de födda 1.2 jämfört med de som var födda . Riskerna var också störst för de med lägst inkomst (OR=2.4) men också relativt hög i medelinkomst- skiktet (OR=1.9). Att ha ett fysiskt belastande arbete ökade risken (OR=1.8) liksom om man sällan eller aldrig var nöjd med hur man kunde utföra sina arbetsuppgifter (OR = 2.5). Om man ibland var nöjd med hur man kunde utföra sina arbetsuppgifter var OR= 1.6. Jämförelserna var då gjorda med de som inte hade fysiskt belas- tande arbete respektive ofta och mycket ofta var nöjda med hur de kunde utföra sina arbetsuppgifter. Dåligt arbetsklimat i gruppen gav en OR på 1.4. Höga krav och låg kontroll gav en liten risk- ökning (OR=1.3). Uppskattning från överordnade och arbetskam- rater liksom hur ledarskapet fungerade tycktes i denna modell inte betyda något för långtidssjukskrivning. Inom vilken sektor man arbetade var heller inte utslagsgivande för långtidssjukskrivning. En underrisk för långtidssjukskrivning fanns i den grupp män som hade angivit att de bedömde att det fanns en risk för nedläggning eller nedskärning av verksamheten. Huruvida det finns en interaktion mellan två olika variabler dvs. om de som var exponerade för bägge hade en ännu större risk att drabbas av långtidssjukskrivning än de som bara var drabbade av den ena har undersökts. De exponeringar som visade sig interagera var hög fysisk belastning och missnöje med hur arbetsuppgifterna kunde utföras. OR för gruppen med denna kombinerade expone- ring jämfört med de som hade låg fysisk belastning och var nöjda var så hög som 5.3. Resultat för kvinnor (tabell 18) Resultaten för kvinnor skilde sig något från de funna hos män. Även för kvinnor ökade risken för långtidssjukskrivning ju äldre man blev. OR för de födda var 1.5 och för de födda 1.1 jämfört med de som var födda . Inkomsten var associerad med långtidssjukskrivning på samma sätt för kvinnor som för män. De med lägst inkomst hade en risk på 1.5 och de med medelinkomst 1.4 att bli långtidssjukskrivna. Att ha ett fysiskt belastande arbete ökade risken (OR=1.6) liksom om man sällan eller aldrig var nöjd med hur man kunde utföra sina arbetsuppgifter (OR = 3.2). Om man ibland var nöjd med hur man kunde utföra sina arbetsupp- gifter var OR=1.4. Jämförelserna var då gjorda på samma sätt som för män med de som inte hade fysiskt belastande arbete respektive ofta/och mycket ofta var nöjda med hur de kunde utföra sina arbetsuppgifter. Dåligt arbetsklimat i gruppen gav en OR på 1.3. Uppskattning från överordnade och arbetskamrater gav risker på 1.3 för bägge medan hur ledarskapet fungerade inte heller för kvin- nor tycktes betyda något för långtidssjukskrivning. De som uppgav att de hade höga krav och låg kontroll i arbetet hade en ökad risk med ett OR=1.4. En underrisk för långtidssjukskrivning fanns i den grupp kvinnor som hade angivit att de bedömde att det fanns en risk för nedläggning eller nedskärning av verksamheten. Att vara hel- eller deltidsarbetande spelade ingen roll för risken att bli lång- tidssjukskriven. Att vara privatanställd kvinna minskade risken något jämfört med de som var kommun/landstingsanställda. Även för kvinnor fanns en interaktion mellan att ange hög fysisk belastning och inte vara nöjd med hur arbetsuppgifterna kunde utföras. OR för denna grupp jämfört med de som hade låg fysisk belastning och var nöjda var 5.1. Resultat per sektor (tabell 19) Resultat är också framtagna per sektor uppdelat på anställning i privat-, statlig- och kommun/landstingssektor. Att vara man mins- kade risken för långtidssjukskrivning genomgående i alla sektorer liksom hög ålder ökade den för både män och kvinnor. Fysisk belastning och hur nöjd man var med på vilket sätt arbetsuppgiften kunde utföras gav en förhöjd OR inom alla sektorer och inter- aktion mellan dessa exponeringar fanns. Hög fysisk belastning gav högst risk bland privatanställda. Dåligt arbetsklimat hade betydelse för statligt anställda med OR för långtidssjukskrivning på 1.8. Höga krav och låg kontroll gav ökade oddskvoter främst för kom- mun/landstingsanställda. Farhågan att bli arbetslös gav en OR=1.6 för privat anställda men en underrisk inom stat, och kom- mun/landsting. Inom alla sektorer var risken för nedläggning och nedskärning en faktor som gav en underrisk för långtidssjukskriv- ning. Resultat av jämförelser enbart inom normalbefolkningen (tabell 20) Om samma analyser gjordes i normalbefolkningsgruppen där de som varit sjukskrivna jämfördes med dem som högst varit sjukskrivna 28 dagar senaste året blev resultaten lik- nande. Ålder, låg inkomst, fysisk belastning och hur nöjd man är med hur arbetsuppgiften kan utföras gav utslag både hos män och kvinnor. Ej fungerande ledarskap gav en OR =1.7 hos män, men ingen förhöjning hos kvinnor.