sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — Men vetenskaplig kvalitet i utbildningen handlar också om att högskoleutbildning ska förmedla ett generellt vetenskapligt förhåll- ningssätt, vilket kan beskrivas som självständigt och kritiskt tänkande och som högskolelagens nionde paragraf föreskriver att varje högskole - utbildning ska befrämja. 100 Mångfald i kvalitetsarbetet Kvalitetens lärandedimension handlar om vad och hur studenterna lär. Undervisning av hög kvalitet speglar ämnets vetenskapliga kvalitet och organiserar studenternas lärande i riktning mot varaktiga och hel- hetliga kunskaper, vilket tidigare benämnts djupinriktat och holistiskt (m.fl. 1977). Det är alltså inte tillräckligt att undervisningen formellt har ett vetenskapligt innehåll (vilket oftast föreskrivs i kursplaner), utan hög lärandekvalitet innebär att studenterna faktiskt lär det vetenskapliga kursinnehållet – och att det stannar kvar i studentens medvetande . Sådana kvalitetskrav kräver ett perspek- tivskifte från lärarens utlärning till studentens inlärning och ifrågasätter olika inslag i det gängse sättet att organisera universitetsstudier, t.ex. att studierna blir examinationsfixerade. Vidare är universitetslärarnas vetenskapliga kvalifikationer endast nödvändiga, men inte tillräckliga, förutsättningar för hög lärandekvalitet. Inom ramen för denna kvalitets- dimension ligger också att undervisningen organiseras så att studenterna lär sig att bli aktiva konstruktörer, snarare än passiva konsumenter, av kunskap. Behov av att lära hur man lär accentueras i dagens informationskomplexa samhälle och förhöjer därvidlag värdet av för- mågan till kritiskt och självständigt tänkande. En utbildnings ekonomiskt/administrativa kvalitet har att göra med hur resurser fördelas i organiseringen av studiernas tid och rum och hur det informeras om denna organisering. En viktig och mycket grund- läggande förutsättning för utbildningskvaliteten är att det finns tillräckliga ekonomiska resurser för att bedriva den undervisning som behövs. Det finns emellertid inget givet samband mellan ekonomiska resurser och utbildningskvalitet, så att den senare förbättras om de förra ökar, och tal om att resurser kan minskas med bibehållen kvalitet saknar därför generell giltighet. I båda fallen måste utfallet avgöras i kvalitets- granskningar. En klok fördelning av ekonomiska resurser kan leda till förbättrade förutsättningar för utbildningskvalitet. Om den ekonomiskt/ administrativa kvaliteten är hög kan studierna bedrivas i god arbetsmiljö och onödig väntan undvikas vad gäller t.ex. antagning och exami- nationsresultat. Vidare får studenterna den information som behövs för att kunna bedriva studier på ett bra sätt, t.ex. information om kurs- litteratur och var, när och hur undervisning ges. En aspekt av denna kvalitetsdimension som ökar i vikt med ökande antal studenter är personalens tillgänglighet. Utbildningens sociala kvalitet har att göra med vilka sociala rela - tioner utbildningen befrämjar och organiserar. Överdriven prestations- orientering och konkurrens, kravlöshet samt auktoritära relationer mellan lärare och studenter tyder enligt vårt sätt att se på dålig social kvalitet. Studiemiljön bör snarare präglas av ett slags individualiserad trygghet, innebärande att studenten känner sig övertygad om att han/ hon får det SOU 2000:47 Mångfald i kvalitetsarbetet 101 stöd och den undervisning som behövs för att kunna nå upp till högt ställda vetenskapliga krav. Tumregeln bör vara: har en student kommit in måste alla tillgängliga resurser satsas på att hon eller han också ska kunna ta sig ut med en god utbildning i bagaget. I ett vidare perspektiv påverkas utbildningens sociala kvalitet också av studentens hela livssituation och de aspekter därav som utbildningsanordnaren i vid mening kan påverka: studiefinansiering, boende, sociala nätverk och framtidsutsikter. Den samhälleliga kvaliteten har att göra med i vilken grad och på vilket sätt den högre utbildningen är inbäddad i sitt samhälle. Högskolelagen föreskriver att universitet och högskolor skall samverka med omgivande samhälle och informera om sin verksamhet (den s.k. tredje uppgiften). Detta är en viktig del av den samhälleliga kvaliteten, vilken emellertid är mycket större än så då den både handlar om forskningens och utbildningens bidrag till individuell och samhällelig utveckling. Vid en bedömning av denna kvalitetsaspekt måste hänsyn tas till högskolans samhälleliga representativitet överhuvudtaget: både vilka studenter som rekryteras, vilka som går vidare till forskarutbildning, vilka som är anställda, vilka som anställer examinerade studenter och vilka som använder högskolans forskningsresultat. I samtliga fall kan graden av samhällelig representativitet mätas, t.ex. hur högskolans utbyte med samhället varierar med olika relevanta variabler som kön, social bakgrund, ålder, etnicitet och region, för att nämna några som är intressanta i mångfaldsperspektiv. De olika kvalitetsdimensionerna hänger samman och kan därför både samspela och hamna i inbördes spänning. Den vetenskapliga dimensionen respektive lärandet ser vi som kärnverksamheter, båda lika viktiga i utbildningssammanhanget. Den vetenskapliga kvaliteten svarar något förenklat mot utbildningsinnehållet i förhållande till ämnets forskningstraditioner, riktningar och forskningsläge, medan detta innehåll saknar mening i utbildningssammanhanget om inte utbildningen organiseras på sådant sätt att studenterna faktiskt lär innehållet. Inom utbildning är således vetenskaplig kvalitet och lärande varandras förutsättningar. Utbildningskvaliteten kan aldrig anses vara god om inte såväl den vetenskapliga som lärandemässiga kvaliteten är god. Dessa inramas av ekonomiskt/administrativa och sociala villkor samt av relationerna till samhället. Mot bakgrund av ovanstående kvalitetsdimensioner kan vi nu visa hur ökad mångfald i sig själv kan bidra till höjd kvalitet. 102 Mångfald i kvalitetsarbetet När det gäller den vetenskapliga kvalitetsdimensionen kan mång- falden utnyttjas för att göra en redan existerande vetenskaplig perspektivmångfald än mer mångfaldig. Tänkande från andra delar av världen än och berikar därvidlag forskningen och utbildningen inom högskolan. Ett exempel på en studie som just visar detta är och avhandling of the Individual (1995). Avhandlingen fokuserar på mötet mellan kulturer och syftar till att öka förståelsen av iranska invandrares identitetskris i genom att jämföra individbegrepp i respektive västerländska samhällen. Resultatet blir en illustration av skillnader mellan å ena sidan det traditionella samhällets kollektivistiska och konformistiska syn på människan och å andra sidan det moderna samhällets individualism. Betraktad som invandrarproble matik blir kulturskillnaderna mellan traditionellt och modernt omvandlade till individuella identitetsproblem och belyser djupet i den kulturella integrationsproblematiken. I lärandets kvalitetsdimension är vetenskaplig perspektivmångfald också av stor vikt. Mångkulturell kompetens är dessutom allt viktigare på en arbetsmarknad som i allt högre grad präglas av en globaliserad ekonomi och här bidrar etnisk mångfald i undervisning, bland studenter och lärare direkt till höjd kvalitet. Vi vill också understryka värdet av rollförebilder i undervisningen, varför könsmässig, etnisk och social mångfald bland högskolans lärare ökar studenternas möjligheter att finna sina egna identifikationspersoner. När det gäller den ekonomiskt/administrativa kvalitetsdimensionen har vi kunnat konstatera att inom kategorin administrativ personal finns den minsta andelen personer med utländsk bakgrund. Då mångfald ska bli ett prioriterat område inom högskolan anser vi att en ökning av andelen administratörer inom högskolan med utländsk bakgrund skulle kunna bidra till höjd ekonomiskt/administrativ kvalitet. Vi anser dessutom att administratörer som är medvetna om de speciella tillgångar och problem som kännetecknar en icke-traditionell bakgrund inom högskolan kan förbättra administrativa rutiner, vardaglig resursfördelning, språklig, fysisk och social tillgänglighet inom högskolan. I den sociala kvalitetsdimensionen tror vi att ökad mångfald kan bidra till höjd social kvalitet därför att social och kulturell blandning är bra. Detta gäller inte minst med tanke på studenters fortsatta liv och karriärer, i det mångkulturella samhället i allmänhet och inom yrken där man möter personer med många olika bakgrunder i synnerhet. Social och kulturell blandning i högskolan bidrar till mångkulturell och mångsocial förståelse samt minskar etniska fördomar och klass- fördomar. Mångfald i kvalitetsarbetet 103 Inom ramen för den samhälleliga kvalitetsdimensionen innebär ökad etnisk och social mångfald att högskolans legitimitet ökar i sam- hället. Mot bakgrund av lägesbeskrivningen i kapitel 2 kan vi konstatera att högskolan brister när det gäller den samhälleliga kvalitetsdimensionen, därför att samhällets sociala och etniska mångfald inte speglas inom högskolan. Det finns dock stora sociala variationer mellan t.ex. univer- sitet och högskolor samt mellan olika utbildningar. Universiteten rekry- terar i mycket högre grad studenter med akademisk bakgrund än hög- skolorna: vid universiteten i och kommer av studenterna från högre tjänstemannahem, medan av studenterna kommer från arbetarhem. Ett extremfall är studenter från högre tjänste- mannahem och studenter från arbetarhem. Detta kan jämföras med högskolorna som i många fall har en något mer jämn social profil där av studenterna vardera har högre tjänstemanna- respektive arbetarbakgrund. Genomgående är mellangruppen, studenter från lägre tjänstemanna- och mellantjänstemannahem, lika stor vid såväl universitet som högskolor: (uppgifterna avser högkolenybörjare 1996/97 och har hämtats från Statistiska meddelanden U 20 ). När det gäller etnisk bakgrund är statistiken knapphändig och för studenterna finns endast en uppgift om att av studenterna har utländsk bakgrund. Enskilda högskolor kan ha betydligt större andel, i synnerhet de två med särskilt mångfaldsuppdrag: och . Som framgått har vi tagit fram data vad gäller högskolans personal som visar att en större andel än i befolkningen har utländsk bakgrund men att andelen med europeisk bakgrund dominerar. Personalens sammansättning speglar i detta avseende vad som kallas den etniska hierarkin i vårt samhälle, vilken innebär att personer från och tillskrivs lägre status än personer från och . Även i detta avseende finns skillnader mellan universitet och högskolor då de förra har en betydligt större personalandel med utländsk bakgrund än de . Detta förklaras väsentligen av att forskningen, och följaktligen forskningspersonalen, är betydligt mer internationell än utbildningen. Vi har inte tillräckligt underlag för att dra slutsatser om hur klass och etnicitet påverkar högskolan, hur dessa bakgrundsvariabler förstärker varandra eller tar ut varandra eller om de var och en ska tillmätas en 104 Mångfald i kvalitetsarbetet Vi tycker oss dock kunna skönja ett mönster inom det i realiteten högst olikartade högre utbildningssystem som vi kallar högskolan. Vi kan då säga att högskolan är mer internationell än mångkulturell och att detta i synnerhet gäller universiteten (= lärosäten med forskarutbildning). I gengäld är dock högskolorna (= lärosäten utan forskarutbildning) mer mångsociala. I detta avseende liknar den svenska högskolan det amerikanska högre utbildningssystemet där det finns mycket goda skäl att skilja mellan de välkända elituniversiteten och den stora mängden colleges. Elituniversiteten är i hög grad etniskt mångfaldiga men socioekonomiskt homogena: studenterna där är, för att citera Jacoby (1995), på en och samma gång mer etniskt olika och mer ekonomiskt lika. Med utgångspunkt från det arbete för ökad mångfald som vuxit fram i och som inte minst innefattar lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, som trädde i kraft , kan konstateras att mångfaldsarbete har två moment där det ena handlar om mångfald i en mer kvantitativ mening och den andra om mångfald i mer kvalitativ betydelse. I vårt uppdrag ingår såväl etnisk som social mångfald och tillämpat på högskolan kan mångfaldsarbetets två moment beskrivas så här: 1.Högskolans samhälleliga representativitet. Denna handlar om högskolans relation till samhällets sociala och etniska mångfald. Vi har utgått från att högskolan i någon mening ska spegla samhällets mångfald och strukturerat vår beskrivning av förhållandena därefter. Här ingår också frågan om diskriminering. Enligt lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet innebär etnisk diskriminering att en person missgynnas på grund av sin etniska tillhörighet (direkt diskriminering) eller att en person missgynnas till följd av t.ex. en till synes neutral bestämmelse som dock särskilt missgynnar personer med en viss etnisk tillhörighet (indirekt diskriminering). Detta betyder att ingen pga. etnisk tillhörighet ska hindras från att arbeta eller få tjänst inom högskolan. Målet för högskolan måste dessutom vara att ingen ska hindras att antas eller klara av studierna på grund av social, etnisk eller könstillhörighet om behörighetsvillkoren uppfylls. 2.Mångfald som en resurs. Denna fråga handlar om medvetenheten inom högskolan om mångfalden som en resurs och arbetet för att faktiskt utnyttja mångfalden på det sättet. I en skrift från Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering beskrivs detta: Att arbeta för etnisk mångfald omfattar betydligt mer än att ha ett visst antal Mångfald i kvalitetsarbetet 105 anställda av olika etnisk tillhörighet. Att rekrytera människor med en etnisk tillhörighet, som inte redan finns på arbetsplatsen, kan vara första steget. Etnisk mångfald är också en fråga om kvalitet. Det innebär möjligheter till mångskiftande perspektiv och sätt att gripa sig an verksamheten. (Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, 1999: 16). Målet för högskolan är mot den bakgrunden att öka mångfalden i de fall det finns brister samt att på ett genomtänkt sätt utnyttja mångfalden för att höja kvaliteten i verksamhetens olika delar. Då vårt uppdrag innebär att föreslå åtgärder för att öka såväl hög- skolans etniska som sociala mångfald och detta ska ske i en situation när högskolan är i stark kvantitativ tillväxt, föreställer vi oss förhållandet mellan mångfald och kvalitet i den nu aktuella situationen som en process som måste innehålla såväl ett kvalitetsarbete med målet att säkra kvaliteten och ett mångfaldsarbete med målet att öka kvaliteten. Om vårt uppdrag uteslutande hade varit att öka den etniska mångfalden hade det i princip varit möjligt att endast dra nytta av erfarenheter av mångfaldsarbete från annat håll och visa hur dessa kan tillämpas inom högskolan. Men i vårt uppdrag ingår också att föreslå åtgärder som innebär ökad social mångfald i högskolan, i synnerhet en breddad social rekrytering, vilket innebär att individer utan akademisk bakgrund i större utsträckning ska vinna tillträde till högskolan. Med tanke på den kvantitativa tillväxten ska detta dessutom ske i stor omfattning. Då orsakerna till att individer väljer bort högre utbildning i hög grad är sociokulturella kan vi sluta oss till att det vid övergången till högskolan är en fördel med en akademisk bakgrund. I föregående kapitel argumenterade vi därför för att högskolan måste ta ett större ansvar för introduktionen till högskolan, vilket i synnerhet skulle gynna individer som så att säga inte får sådan introduktion under sin uppväxt. Övergången till ett högre massutbildningssystem innebär dessutom att den studentgrupp som tas in i högskolan är kunskapsmässigt mindre differentierad . Dessutom är den säkerligen mer differen- tierad vad gäller studiemotiv och kanske också vad gäller sätt att närma sig kunskap eller sätt att lära. Mot bakgrund av att högre utbildning är en mycket god resurs i en mängd olika avseenden – för samhällets utveckling, för individens utveckling, för arbetslivet – är det viktigt att upprätthålla dess kvalitet. Detta måste ske med andra metoder än de som traditionellt använts för att sortera ut vad som påståtts vara en begåvningselit och det är just den stora utmaning som högskolan nu står inför. Både i fråga om social och etnisk mångfald gäller att ta till- vara resurser på ett sådant sätt att kvaliteten säkras och höjs. 106 Mångfald i kvalitetsarbetet 4.2.2Ökad mångfald, säkrad kvalitet Kvalitetsbegreppet är inte , utan variabelt, vilket exempelvis indikeras av frågan om tillgodoräknande av examina: det som bedöms som god vetenskap i ett land bedöms inte nödvändigtvis på samma sätt i ett annat. (God kvalitet vid en svensk högskola är det ibland inte ens vid en annan här i !) Kvaliteten är också variabel beroende på att olika andra omständigheter förändras. Som exempel kan här nämnas hur föreställningen om vad som är god kvalitet har ändrats med den tilltagande globaliseringen, vilken bl.a. innebär att svensk utbildning och forskning måste göras tillgänglig utanför . Graden av internationalisering har mot den bakgrunden blivit ett kvalitetskriterium, vilket just visar att ändrade omgivningsförhållanden också ändrar vad som bedöms vara god kvalitet. Ett annat förhållande som har betydelse för kvalitetsbegreppet är olika samhällsstrukturella förändringar, t.ex. att den högre utbildningen fått en annorlunda inplacering i samhället än tidigare samt att den vetenskapliga kunskapsformen blivit alltmera omstridd: Samhällets förändringar ställer högskolan inför svåra problem. Högskolans utbildning befinner sig nu mellan mindre differentierade gymnasiekullar än tidigare som yrkeslivet blir alltmer differentierat. Medan universiteten länge haft monopol på kvalificerat kunskapssökande och utbildning växer det fram professioner, medier, teknologier, offentliga organisationer och företag som väcker frågor om hur universiteten skall förhålla sig. (1997: 84) Mot den bakgrunden är det viktigt att reflektera över Bowden & konstaterande att den högre utbildningen ökar i betydelse, som tilliten till den avtar (1998:212). Den högre utbildningens kvalitet måste bedömas i detta samhälleliga sammanhang och högskolan står inför den stora utmaningen att säkra en på flera sätt ifrågasatt kvalitet. Den förändring som på allvar satt den högre utbildningens kvalitet på agendan, är dess kvantitativa tillväxt. Det är ytterst svårt och för- modligen inte meningsfullt att jämföra kvaliteten i den högre utbildningen med dagens högre utbildning där det finns mer än tio gånger så många studenter. Vi kan anta att en halv årskull inte kan få samma utbildning som en utsållad elit men det finns heller ingen anledning att per definition utgå ifrån att det är omöjligt att ge en halv årskull en god utbildning. Ytterst är detta en fråga om tilldelning och fördelning av resurser och vi vill i det sammanhanget betona den stora utmaning det innebär att till av en årskull fördela den goda resurs som högre utbildning av god kvalitet utgör. Det är viktigt att säkra de olika kvaliteter som gör denna resurs till vad den är – en möjlighet för individer att göra sig nyttiga i samhället, att göra karriär, att växa som Mångfald i kvalitetsarbetet 107 människor genom den sortens kritiska reflektion som odlas inom vetenskaplig verksamhet, att bidra till samhällets kunskapsframställning, att bilda sig och att tillgodogöra sig redskap för samhälls- och annan kritik – och inte endast se den som en statistisk storhet i nationernas ekonomiska tävlan, en arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller en samhällelig plikt. Enligt vår uppfattning har instrumentella motiv som de ovan nämnda i alltför hög grad präglat högskolans kvantitativa tillväxt, som frågor om vad, hur och varför studenterna lär fått en underordnad roll. När högskolan tilldelas en roll mitt i samhället är det viktigt att den tar rollen genom att ge lärandet en ökad status. Det koncept som går ut på att säkra kvaliteten genom att utbildningsinnehållet har hög vetenskaplig kvalitet och att studenterna bäst de kan får mobilisera sin motivation för ämnet måste ersättas av ett koncept där högskolans lärare organiserar utbildningen på ett sådant sätt att studenterna verkligen lär. Med en breddad rekrytering ökar också bredden i förkunskaper, motivationer och sätt att lära. För att högskolans lärare ska kunna hantera denna situation krävs en pedago- gisk kompetenshöjning och vi vill understryka värdet av praktisk pedagogisk utbildning av högskolans lärare. Det kvalitetsarbete som vuxit fram inom högskolan är mot denna bakgrund värdefullt för att säkra kvaliteten i lärandet. Det kommer dessutom att byggas ut ytterligare i linje med förslagen i rege- ringens proposition om studentinflytande och kvalitetsutveckling i hög- skolan (Proposition 1999/2000:28). Det finns emellertid också en annan aspekt av förhållandet mellan mångfald och kvalitet som är viktig att understryka. Inom högre utbild- ning är perspektivmångfald, närmare bestämt att olika röster får komma till tals, att många perspektiv finns och kan samspela och brytas mot varandra etc. ett centralt villkor för god forskning och utbildning. Därför är det väldigt lätt att instämma i att mångfald är kvalitetshöjande, utan att kanske närmare reflektera över vad det egentligen innebär och vi vill därför understryka att den mångfald som här avses står i direkt relation till ett slags gemensamma vetenskapliga spelregler. kallades dessa spelregler den vetenskapliga metoden, men bör de snarare benämnas vetenskapliga metoder. Det finns ett vetenskapligt språk eller en uppsättning vetenskapliga metodregler utan flera, vilka dock har det gemensamt att de reglerar hur forskning bör bedrivas och detta gör de till syvende og sidst med hänvisning till inomvetenskapliga kriterier för kunskapsframställning. Utomveten- skapliga kriterier spelar självklart in eftersom forskningen utförs av människor som har många olika motiv – de vill förbättra världen, bygga imperier, öka sitt inflytande, höra till gruppen – på samma sätt som i alla verksamheter och dessutom spelar också annat in som förklarar avsteg 108 Mångfald i kvalitetsarbetet från de rent inomvetenskapliga kriterierna: t.ex. rutinisering och rädsla för repressalier. Inomvetenskapliga kriterier kan emellertid, till skillnad från utomvetenskapliga, stå på helt egna ben inom forskningen. Kritiskt tänkande har ett egenvärde inom forskning och ska dessutom prägla den högre utbildningen, vilket framgår av högskolelagens nionde paragraf där det bl.a. heter att studenter i högre utbildning ska ges förmåga till självständig och kritisk bedömning, förmåga att självständigt lösa problem samt förmåga att följa kunskapsutvecklingen Inomvetenskapliga kriterier för kunskapsframställning är ett mycket centralt inslag i de kvalitetskriterier som tillämpas inom den högre utbildningen, de är kärnan i det kvalitetsbegrepp som ger verksamheten dess speciella karaktär. Avsteg görs självfallet ständigt från dessa krite- rier men kan då framställas som brott mot den speciella kunskaps- disciplin som dominerar. Den högre utbildningen är i likheten med all mänsklig verksamhet normativ men inom den högre utbildningen är det fullkomligt normalt att kritiskt granska normers inverkan. Detta gör att verksamheten kan komma i konflikt med olika intressen i samhället och både kan framstå som radikal, indifferent och konservativ i förhållande till olika ideologiska, politiska och moraliska övertygelser. Inom veten- skap är det förenat med risk att låna sig till olika intressen eller tros- föreställningar, inte desto mindre sker det ständigt. Ekonomiska intressen är den starkaste utomvetenskapliga influensen som direkt avgör vilka problem forskare arbetar med. Tidsandan, med sina olika ideologiska konjunkturer, influerar också starkt och i har debatten om mångkulturalism inte endast satt sin prägel på diskussionen om rekryteringen till utbildning, utan också på dess innehåll.