sou · GOB384 · 2001-01-01 00:00:00 — Möjligheter till internationell samverkan skall så långt möjligt utnyttjas. svarar för samordningen inom vad avser de särskilda forskningspropositioner som föreläggs för beslut. I dessa sammanhang behandlas försvarsforskningen i huvudsak fristående från forskningen vid universitet, högskolor och andra forskningsinstitut. Regeringen beslutar i regleringsbrev till myndigheterna inom totalförsvaret frågor rörande FoU-verksamheten och lägger i samband med detta uppdrag till myndigheterna inom särskilda områden, bl.a. utredningsuppdrag inför försvarsbeslut eller s.k. kontrollstationer. Regeringen fattar också beslut om undantag från lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). beredning av frågor som rör verksamhet sker i stor utsträckning med hjälp av underlag som inhämtas genom utredningsuppdrag till försvarsmyndigheterna. Vidare ingår kontakter med näringslivet och universitet och högskolor bl.a. rörande de strategiska förutsättningarna för kompetensförsörjningen inom landet och olika aspekter på industrins internationalisering. 44 Ledning och samordning av berör frågorna om verksamhet Försvarsdepartementet samt i begränsad omfattning främst Utrikes-, Finans-, Utbildnings- och Näringsdepartementen. De totala personella resurser inom som ägnas åt inriktning och uppföljning av är av storleksordningen två till tre personår . Därutöver ägnas resurser av ungefär samma storleksordning åt inriktning och uppföljning av den FoU-verksamhet som riktar sig till självt och som till största delen genomförs av . I det senare fallet handlar det främst om frågor som avser säkerhetspolitisk omvärldsbevakning, NBC-frågor, forskningsfrågor som gränsar till verksamheten inom universitet och högskolor samt frågor relaterade till teknikutveckling och industri. Försvarsmakten utövar, under regering och riksdag, den övergripande och samordnande ledningen av det militära försvaret. Samordning sker med motsvarande verksamheter inom det civila försvaret. Försvarsmaktens verksamhet syftar ytterst till att lösa av statsmakterna givna huvuduppgifter. Regeringen har vidare i proposition 1999/2000:30 formulerat de övergripande krav på Försvarsmaktens operativa förmåga och kompetens som erfordras för att kunna lösa de fyra huvuduppgifterna. Nyttan av Försvarsmaktens verksamhet, bl.a. det militära , skall således utvärderas mot kraven på operativ förmåga och kompetens inom ramen för en process, där dessa krav fortlöpande ses över mot bakgrund av olika omvärldsförändringar. Verksamheten inom Försvarsmakten indelas i huvudområdena militärstrategisk inriktning, ledning och planering, krigsförbandsutveckling samt genomförande av operativ/taktisk verksamhet. Styrning, inriktning och uppföljning av det militära utgör härvid en del av området militärstrategisk inriktning, ledning och planering. Genomförandet av FoU-verksamheten utgör i sin tur stöd för samtliga verksamhetsområden. Ledning och samordning av 45 6.2.1.1Militärstrategisk inriktning, ledning och planering Inom området militärstrategisk inriktning, ledning och planering finns övergripande behov av ny kunskap, kompetens och teknik för bedömning och värdering av nuvarande och framtida hot och möjligheter i ett anpassningsperspektiv. Mål för verksamheten är att inrikta och leda Försvarsmakten mot av statsmakterna ställda mål och uppgifter samt att föreslå alternativa utvecklingsvägar över tiden. Verksamheter, med koppling till FoU-verksamheten, som har betydelse för militärstrategisk inriktning, ledning och planering är: Konflikts- och scenariogenerering avseende möjligheter, hot och risker Övergripande studier avseende utveckling, användning och ekonomisk realiserbarhet av förband och system Värdering och analys (inkl. säkerhetspolitisk och teknisk omvärldsbevakning på stor bredd) som underlag för planering FoT-verksamhet för att följa och förstå utvecklingen inom humanvetenskap och teknikområden av betydelse för försvaret Perspektivplanering som underlag för beslut rörande Försvarsmaktens långsiktiga inriktning samt inför försvarsbeslut Inom Försvarsmakten genomförs den övergripande studie-, analys- och värderingsverksamheten inom ramen för perspektivplaneringen. Perspektivplaneringen utgör även grund för avvägningar av det militära försvarets satsningar på forskning, teknikutveckling och större industriella utvecklingsprojekt. Planeringen genomförs i en årscykel vars olika komponenter framgår av nedanstående bild. 46 Ledning och samordning av Inom ramen för perspektivplaneringen bedöms utvecklingen inom teknik, säkerhetspolitik, doktrinutveckling samt samhällsutveckling och framtida konflikters karaktär. Dessa utvecklingstendenser ligger till grund för idébilder, vilka spänner över ett brett spektrum av möjliga utvecklingsvägar för svenskt försvar. Idébilderna analyseras mot bakgrund av våra säkerhetspolitiska mål och militära möjligheter, varefter en målbild utvecklas. Målbilden utvecklas successivt för att utgöra bästa möjliga underlag för Försvarsmaktens långsiktiga planering, bland annat avseende inriktning av FoU-verksamheten. Försvarsmakten redovisar resultatet av det långsiktiga studie- och planeringsarbetet i årsrapporter från perspektivplaneringen, /2000 benämnd Försvarsmaktsidé och målbild - FMI 2020 Rapport 4. Årsrapporten utgör grund för den långsiktiga inriktningen av system och förband liksom för Försvarsmaktens övriga planeringsprocesser samt utveckling av operativ förmåga och kompetens. Årsrapporten ger vidare en bred beskrivning av omvärldsutvecklingen ur ett försvars- och säkerhetspolitiskt perspektiv liksom av den tekniska utvecklingen inom områden av särskild betydelse för det militära försvarets olika funktioner. Såväl hot som möjligheter beskrivs. I årsrapporten ingår också beskrivningar av framtida konflikters karaktär och bedömningar av utvecklingen på det framtida stridsfältet. Ledning och samordning av 47 Övergripande mål för krigsförbandsutvecklingen är att kunna vidmakthålla och utveckla förmågan till kvalificerad väpnad strid. Avtappning av kunskap, kompetens och teknik för bedömning och värdering av hot och möjligheter på olika systemnivåer utgör en nödvändig grund för denna förmåga. Långsiktig inriktning av förbandsutvecklingen (i form av förbandsklossar) avtappas från området militärstrategisk inriktning, ledning och planering. Detta underlag omsätts i operativa ramvillkor, som bl.a. omfattar beskrivning av den miljö i vilken förbanden skall verka, förbandens uppgifter i stort samt hur uppgifterna skall lösas. Krigsförbandsledningen tar i sin tur fram underlag för organisation och den materiel som skall ingå i förbanden. Arbetet sker i nära samverkan med de taktiska kommandona. Det materiella innehållet i förbandsstrukturen beskrivs i materielplanen, som är en sammanställning av utvecklings- och anskaffningsbehoven . Materielplanen rullas i dialog mellan Krigsförbandsledningen och FMV. Verksamheter, med koppling till FoU-verksamheten, som (utöver i avsnitt 6.2.1.1 nämnda), stödjer krigsförbandsutvecklingen är: Studieverksamhet (inkl. analys- och värderingsförmåga) avseende användning av förband och system Beställning av teknikutvecklingsverksamhet med tyngdpunkt på att säkerställa tillgång till strategisk kompetens samt teknik för ominriktning av Försvarsmakten (RMA) Beställning av teknik-, system- och förbandsdemonstrationer i fältmässig miljö syftande till att överföra resultat från forskning och utveckling direkt till förbanden Uppdrag avseende tekniskt stöd till vidmakthållande och underhåll (såväl fred, kris som krig) Uppdrag avseende miljöforskning som stöd för såväl anskaffning som avveckling av materiel. 6.2.1.3Genomförande av operativ/taktisk verksamhet För operativ och taktisk ledning finns inom Försvarsmakten en operativ insatsledning (OPIL), som innehåller en operationsledning (OPL) och tre taktiska kommandon (armé, marin och flyg). Operationsledningen och kommandona är organiserade för att leda insatser. 48 Ledning och samordning av resurs för att utöva operativ ledning. Uppgifter som åvilar OPL är bl.a. beredskapsfrågor, operativ och taktisk underrättelsetjänst, operativ planering och ledning av internationell verksamhet samt övningar. OPL leder utvecklingen av Försvarsmaktens informations- och lednings- krigföring samt Försvarsmaktens skydd mot NBC i samverkan med övriga totalförsvaret. Vidare leder OPL värderingen av Försvars- maktens operativa förmågor och medverkar med underlag för perspektivplaneringen, FoT-planering och materielplanering. Krigs- spelscentrum organiseras i OPL för att kunna delta i utveckling av datasimulerad planeringsteknik och för att leda experimentella öv- ningar inom ramen för utveckling av ledningssystemet. De taktiska kommandona utgör en resurs för chefen för att utöva taktisk ledning. Övergripande behov inom området "genomförande av operativ/taktisk verksamhet" innefattar kunskap och kompetens för att kunna värdera hot och möjligheter i olika insatsmiljöer. Kunskap om system, delsystem och teknik erfordras för att kunna få ut optimal effekt även under störda förhållanden. Verksamheten har ominriktats från att vara hotstyrd till att vara förmågestyrd. Den tidigare Operationsledningen i Högkvarteret medverkade i arbetet med Målbild 2010 bl.a. genom nedbrytning av de operativa förmågorna i delförmågor, vilket ger en koppling mellan delförmågor och förband. Ur de typsituationer som tagits fram inom perspektivplaneringen har vidare typfall och dimensionerande händelser definierats som grund för studier, analys och utvärdering av förbandens operativa och taktiska förmåga. Ett exempel på hur detta är tänkt att utnyttjas är NBC-området, där arbetet resulterat i en preliminär målsättning för en ny typ av förband, s.k. NBC-insatsstyrka. Genomförd operativ studie (OPS 8) har bl.a. resulterat i underlag för Försvarsplan 2000 (stridskrafternas utnyttjande i närtid) och under- lag för doktrinutveckling avseende strategi, operationer och taktik. OPL ingår i en nyligen inrättad arbetsgrupp för Europeisk krishantering. Fyra kris- och krigsfall studeras inom gruppen. Arbetet syftar till att ge underlag för och stärka förmågan till framtida krishantering i ett Europeiskt perspektiv. Arbetet inom området bedöms ha bristande resurser för överföring av resultat från FoU-verksamheten, för studieverksamhet samt för arbete med typförbandsutveckling. Verksamheter, med koppling till FoU-verksamheten, som (utöver i avsnitt 6.2.1.1 och 6.2.1.2 nämnda), stödjer genomförandet av operativ/taktisk verksamhet är: Uppbyggnad av infrastruktur (såväl virtuell som reell miljö) för övningar, prov och försök på olika ledningsnivåer Ledning och samordning av 49 Utveckling av förmåga till ledning i nätverk under störda förhållanden Utbildning och övning inför internationella operationer/freds- främjande insatser Studier, analys och värdering avseende nya hot och risker inom ramen det vidgade säkerhetsbegreppet Uppbyggnad av databas av konfliktfall och konfliktscenarier Forskning och studier kring krishantering. 6.2.2Det militära försvarets studieverksamhet Försvarsmaktens studieverksamhet syftar till att på ett objektivt och metodiskt sätt skapa underlag för medvetna beslut. Den skall spegla det behov som Försvarsmakten har av utveckling och kunskapsuppbyggnad. Studieverksamheten styrs av Försvarsmaktens studieplan som ges ut . Den har en tvåårig inriktning. Strävan är att vidga inriktningen till att vara fyraårig. Studier bedrivs inom ett stort antal områden, med olika tidsperspektiv och på olika nivåer där studier inom ramen för perspektivplaneringen och den operativa planeringen utgör den mest övergripande nivån. Studier kan omfatta såväl operativ förmåga, militära funktioner, strukturer (förband) som enskilda materielsystem. Studieverksamheten inom Försvarsmakten kan schematiskt beskrivas på följande sätt: 50 Ledning och samordning av I den nya ledningsorganisationen har den strategiska ledningen (STRA) ansvar för studier avseende såväl den samlade Försvarsmaktens utveckling som inriktning av den operativa planeringen. Genomförandet av operativa studier åvilar den operativa insatsledningen (OPIL). Den strategiska ledningen har också ansvar för att leda den samlade studieverksamheten inom Försvarsmakten. Studier vid Krigsförbandsledningen omfattar stöd åt perspektivplanering samt studier och studiesamordning på underliggande system- och tekniknivåer. Vid de tre taktiska kommandona (armé, marin och flyg) samlas ansvaret för att genomföra systemstudier samt ansvaret för taktisk, teknisk och stridsteknisk utveckling av krigsförband. Detta innebär studier på förbands- och systemnivån, såväl i framtids- som närtidsperspektivet. En stor del av studierna läggs vidare ut på övriga myndigheter och skolor. Kapaciteten i studieorganisationen har successivt krympt. byggdes en organisation med allsidigt och från flera myndigheter sammansatta studiegrupper upp i en sammanhängande studiehierarki från teknisk till operativ nivå som komplement till linjeorganisationens studieavdelningar. finns ingen sådan särskild Ledning och samordning av 51 studieorganisation kvar och den studieorganisation som fanns i linjen är reducerad och till stor del utflyttad från Högkvarteret. Flertalet av studierna bedrivs som nämnts av myndigheter och skolor utanför Försvarsmakten. Kapaciteten att följa upp dessa och ta om hand resultaten är begränsad i Högkvarteret. En koppling mellan studieverksamheten och insatser för att följa såväl den tekniska utvecklingen som resultaten från forsknings- och teknikutvecklingsverksamheten (FoT) finns inom ramen för Försvarsmaktens projektorganisation för FoT-verksamheten. Studieverksamhetens koppling till den övergripande beslutsprocessen är däremot inte lika väl utvecklad. En tendens är att lägga särskilda uppdrag på FOA, FMV och FHS att driva större studier i samverkan och med medverkan från Försvarsmakten. Exempelvis har FOA i samverkan med Försvarsmakten och FMV och med medverkan från industrin bedrivit en större studie inom ledningsområdet avseende teknik för informationsöverläge. Denna studie kompletterades med en studie av framtida teknik för insats-/bekämpningsförmåga. Som fortsättning på ledningsstudien har FMV fått uppdrag att i samverkan med övriga parter vidareutveckla den tekniska realiseringen av det så kallade DBA-konceptet (DBA=Dominant Battlespace Awareness). Detta uppdrag utgör ett viktigt led i framtagning av en demonstration av ett framtida operativt ledningssystem med förmåga till informations- och ledningsöverläge i olika konfliktnivåer. Inom FHS pågår , på uppdrag från Försvarsmakten, ett arbete inom området Rörlig Operativ Ledningsfunktion, det s.k. . Projektet syftar till att ge underlag för Försvarsmaktens nya små och rörliga operativa ledningsenheter genom att utveckla nya arbetssätt och utnyttja modern informationsteknologi. Projektet har resulterat i en första generationens demonstrationsplattform, som skall prövas och utvärderas av OPIL. Parallellt pågår utveckling av nästa generation ledningsenheter, där tredimensionell teknik som stöd för beslutsfattarna avses införas. 6.2.3Ledning och inriktning av FoU för det militära försvaret Försvarsmaktens ledning och inriktning av forskning och utveckling för det militära försvaret syftar till att långsiktigt skapa den kunskap, kompetens och teknik som erfordras för att utveckla förband och funktioner med rätt kvalitet och anpassad beredskap. Den förvärvade kunskapen och kompetensen utnyttjas successivt i studier, vid 52 Ledning och samordning av materielanskaffning, i utbildning och i den löpande operativa verksamheten. Det övergripande lednings- och inriktningsansvaret för det militära försvarets totala FoU-verksamhet åvilar i den nya ledningsorganisationen för Försvarsmakten den strategiska ledningen (STRA). Inriktningen sker i samverkan med Operativa insatsledningen (OPIL) samt, inom Högkvarteret, med Krigsförbandsledningen () och Grundorganisationsledningen (). Samverkan med myndigheter utanför Försvarsmakten sker, vad avser forskning och teknikutveckling, inom ramen för den s.k. FoT-processen samt, vad avser utvecklingsverksamheten, i samband med de materieldialoger som genomförs mellan Krigsförbandsledningen och FMV. För beredning av frågor avseende FoT har Försvarsmakten skapat en särskilt styrprocess och en särskild arbetsmetodik. Beredningen sker inom ramen för en projektorganisation i vilken forskningsorganisationerna FOA, FFA och FHS samt FMV ingår. FMV roll är härvid att, inom ramen för sitt ansvar för försvarets materielförsörjning, stödja Försvarsmakten i att säkerställa erforderliga FoT-insatser för försvarets materiella förnyelse och vidmakthållande. Forskningsorganisationerna utgör den huvudsakliga kontaktytan mot universitet och högskolor medan FMV utgör kontaktyta mot industrin. Vidare finns ett övergripande inriktningsdokument Försvarsmaktens strategi för forskning och utveckling (FoT) för denna del av det militära . FoT-strategin fastställs av Överbefälhavaren. Översyn av FoT-strategin pågår. utgörs av , Projektgrupp FoT och ett antal FoT-grupper. uppgifter är främst att biträda Överbefälhavaren i beredningen av ärenden rörande strategisk och långsiktig inriktning av FoT samt i avvägningsfrågor av principiell karaktär. Projektgrupp FoT svarar för utarbetande och årlig rullning av en s.k. FoT-plan grundad på underlag från FoT-grupperna. FoT- grupperna organiseras inom utvalda forsknings- och teknikområden, 17 stycken. FoT-planen, som utgör Försvarsmaktens samlade inriktning avseende FoT, fastställs av Överbefälhavaren efter överläggning i militärledningen. FoT-planen är flerårig, men revideras . Styrning och inriktning av armé-, marin- och flygvapeninriktad teknikutvecklingsverksamhet samt utvecklingsverksamheten vid industrin sker i huvudsak inom ramen för de materieldialoger som genomförs mellan Försvarsmakten och FMV. Den samlade inriktningen sammanställs i Försvarsmaktens materielplan, som är flerårig men revideras vid behov. En sammanställning av den vapengrensinriktade teknikutvecklingsverksamheten redovisas också i Ledning och samordning av 53 den ovan nämnda FoT-planen. En upplevd brist i detta sammanhang är FoT-insatser för stöd av den framtida ledningssystemutvecklingen. De insatser som görs inom detta område inom ramen för den försvarsgemensamma FoT-planen bedöms som otillräckliga. har materielplanen varit föremål för omfattande revideringsarbete. Förnyelsen av materielplanen ligger i linje med det genomgripande ominriktningsarbete som (under beteckningen Revolution in Military Affairs (RMA)) pågår inom Försvarsmakten. Arbetet befinner sig i ett inledningsskede och saknar erforderlig konkretisering av visionerna bakom RMA-konceptet. 6.2.4Genomförande, uppföljning och utvärdering Försvarsmakten leder genomförandet av FoU-verksamheten genom uppdrag till FMV vad avser teknikutveckling och industriell utvecklingsverksamhet och till FOA, FFA och FHS vad avser tillämpad teknisk och humanvetenskaplig forskning. FMV lägger i sin tur forsknings- och teknikutvecklingsuppdrag på FOA och FFA och beställer teknikutvecklings- och utvecklingsverksamhet vid industrin. I samband med beställningarna till industrin samordnar FMV vid behov medverkan från FOA och FFA genom särskilda uppdrag till dessa myndigheter. Uppdragen är ofta fleråriga och genomförs i etapper, där varje etapp redovisas och följs upp inför beslut om inriktningen av eventuellt efterföljande etapp. Den mera formellt betonade uppföljningen avseende uppnådda etappmål och ekonomisk redovisning regleras inom ramen för uppdragsstyrningssystemet. Vad avser forskningsuppdragen genomförs fortlöpande en utvärdering av den vetenskapliga kvalitén med hjälp av extern expertis och på uppdrag av respektive forskningsorganisation. Denna del av utvärderingen bedöms fungera relativt väl. Utvärderingen av relevansen av forsknings- och teknikutvecklings- resultat bedöms däremot enligt FoT-strategin behöva förstärkas. Vidare finns ett behov att förbättra integrationen mellan processen för inriktning av forsknings- och teknikutvecklingsuppdragen och den utvecklingsverksamhet som bedrivs i senare skeden av materielförsörjningsprocessen samt inom ramen för förbandsutvecklingen. Ett arbetssätt grundat på integrerad samverkan inom ramen för en genomtänkt uppbyggnad av kompetensnätverk och - centra skulle medverka till att utveckla FoT i dessa avseenden. Informationsutbytet och förståelsen mellan kund och producent av 54 Ledning och samordning av FoU-resultat skulle öka vad avser vetenskapliga och tekniska möjligheter å ena sidan samt militära krav och behov å den andra. Högkvarteret har i samverkan med berörda myndigheter tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att analysera utveckla formerna för nätverksbaserade arbetssätt och processer. Som ett första steg skall en kartläggning göras av inom vilka områden med koppling till det militära som sådana kompetensnätverk och kompetenscentra redan finns eller är på väg att etableras. Beträffande utvecklingsverksamheten sker uppföljning och utvärdering inom ramen för FMV uppdrag till industrin. Resurser för utvärdering bedöms behöva ökas såväl kvantitativt som kvalitativt. En betydelsefull del i FMV beställarroll är att säkerställa kunskaps- och tekniköverföring från den tekniskt inriktade delen av FoT- verksamheten till industriella demonstratorprojekt eller objektbundna utvecklingsprojekt. Denna del av teknikförsörjningsverksamheten blir allt viktigare efter hand som utvecklingsverksamheten ändrar karaktär till att mera fokuseras på att, i ett internationellt samverkansperspektiv upprätthålla strategisk kompetens och starka svenska industriella nischområden än på traditionell utvecklingsverksamhet syftande till utveckling och produktion vid svensk industri. För Försvarsmakten och FMV innebär detta nya krav på beställarkompetens, såväl vad avser utvecklingen mot en "ny utvecklingsmiljö" för försvarets funktioner och system som vad avser det breddade industriperspektivet. En speciell utmaning innebär behovet att engagera civil IT-industri i utveckling, vidmakthållande och skydd av försvarets framtida informations- och ledningssystem. Dessa frågor belyses mera utförligt i kapitel 7 och 8. 6.2.5Resurser för ledning, inriktning och utvärdering av FoU Försvarsmakten har utvecklat processer för ledning och inriktning av såväl försvarsgemensam FoT som vapengrensinriktad teknikutveckling och objektbunden utvecklingsverksamhet. För genomförande av ledningen av FoU-verksamheten finns inom Högkvarteret olika slag av kompetenser av betydelse för Försvarsmaktens roll i FoU-verksamheten. Kompetenserna utgörs av stabsofficerare, tekniska officerare, ingen- jörer samt OA-stöd, som tillsammans med ekonomisk och juridisk kompetens samt visst administrativt stöd leder och inriktar studieverk- samhet, metod- och utredningsstöd, ledningsstöd, FoT-verksamhet samt utvecklingsverksamhet inom ramen för materielplanen. Ledning och samordning av 55 6.3Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) () är central förvaltningsmyndighet för frågor rörande ledning och samordning av verksamhet inom det civila försvaret. Därav följer bland annat att ÖCB i fred skall leda och samordna beredskapsförberedelserna vid övriga funktionsansvariga myndigheter. ÖCB samordnar planeringen inom det civila försvaret och lämnar in ett planeringsunderlag till regeringen. Detta underlag är gemensamt för det civila försvaret. I planerings- och samordningsuppgiften ingår som en väsentlig del att bedriva studier och att samordna frågor om gemensam försvarsforskning. 6.3.1FoU i ett nyttoperspektiv för det civila försvaret Statsmakterna har ett kontinuerligt behov av ett relevant och aktuellt underlag för beslut och överväganden om det civila försvarets inriktning och utveckling. Dessutom behöver myndigheter med uppgifter inom det civila försvaret gemensam kunskap och gemensamma referensramar för att kunna tolka och genomföra statsmakternas beslut.