sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — 13.1.2Den särskilda medelstilldelningen till Radio och Dövas TV SR:s programverksamhet för utlandet – Radio – finansierades t.o.m. med statsbudgetmedel från anslag. finansieras verksamheten med TV- avgiftsmedel. Radio får, trots att det är en del av SR:s verk- samhet, särskild medelstilldelning från rundradiokontot, dvs. medel till Radio ingår inte i SR:s ordinarie medelstilldelning. Medlen till Radio uppgick till prisläge. får också SVT särskilda medel från rund- radiokontot. För SVT:s del rör det sig om för verksamheten inom Dövas TV, som från ingår som en enhet inom SVT (se kap. 6). Dövas TV var tidigare en sektion inom och finansierades t.o.m. med ett anslag från statsbudgeten. Regeringen fattar således särskilda beslut om anslagsvillkor för både Radio och Dövas TV. 330 Inkomster, intäkter och kostnader Både SR och SVT har tagit upp frågan om den särskilda medelstilldel- ning som utgår till Radio respektive Dövas TV. SR pekar på att Radio ingår som en integrerad del i företaget, vilket ger administrativa fördelar och synergieffekter. SR har dessutom av ratio- nalitetsskäl fört samman företagets invandrarredaktion med Radio , vilket, enligt SR, innebär att ett beslut om medelstilldelning där Radio medel ingår i SR:s samlade medel vore att föredra. SR understryker att ett sammanhållet anslag inte innebär att företaget har för avsikt att förändra Radio inriktning. SVT anger att man utgår från att medelstilldelningen till Dövas TV inte sker särskilt utan ingår som en del i det totala anslaget till företaget. SVT menar att en modell med särskild tilldelning kan uppfattas som prejudicerande och leda till krav på särskild tilldelning av medel också för andra verksamhetsområden. 13.2Intäktsförda avgifter och totala intäkter I programbolagens årsredovisningar redovisas begreppet intäktsförda avgifter och totala intäkter. De intäktsförda avgifterna skiljer sig från de avgiftsinkomster som redovisats ovan. En viktig detalj gäller de periodiserade intäkter som förs som en skuld (dvs. en minskning av avgiftsinkomsterna) . Detta kan göras med utgångspunkt från de redovisningsprinciper som följer av begreppet omvänd match- ningsprincip. I följande avsnitt behandlas denna princip kortfattat. Till följd av att programföretagens medelstilldelning redovisas som näringsbidrag kan företagen tillämpa en omvänd matchningsprincip.5 Denna princip får till följd att outnyttjade medel ett visst år kan perio- diseras, dvs. En resultaträkning i ett företag skall visa kostnader och intäkter i verksamheten . Skillnaden mellan intäkter och kostnader ger ett resultat. Detta resultat ger en skattepliktig inkomst, vilken naturligt- 5 Inom redovisning innebär matchningsprincipen att en periods intäkter skall matchas mot periodens kostnader. Vid omvänd matchningsprincip gäller det motsatta, dvs. att kostnaden kommer först och att intäkterna matchas mot dessa i efterhand. Detta leder i princip alltid till ett nollresultat. Inkomster, intäkter och kostnader 331 vis har en avgörande betydelse för inkomstskattens storlek. Hur intäkter och kostnader definieras har således en avgörande betydelse för hur mycket företaget skall betala i inkomstskatt. I programföretagens redovisning intäktsförs ett belopp motsvarande kostnaderna, vilket leder till att företaget (i princip) alltid gör ett nollresultat. Resultatet kommer istället att ingå i posten Intäktsförda avgiftsmedel i resultaträkningen. Tabell 13.3 visar som ett exempel hur posten Intäktsförda avgiftsmedel beräknats bokslut i SVT. Posten Intäktsförda avgiftsmedel för årsredovisningen , mkr. Erhållna medel för digitala sändningar Skuldförda avgiftsmedel från föregående år Överfört till Radiotjänst i () -82,0 -82,9 -55,3 -143,1 -83,8 -105,4 Källa: SVT:s årsredovisning 1999. Om TV-avgiften betraktas som ett vederlag för utförda prestationer (dvs. produktion och utsändning av TV-program) kan posten Skuldförda avgiftsmedel betraktas som ett balanserat resultat. Ett negativt tecken innebär en balanserat överskott. Årets resultat fås genom att förändringen av posten Skuldförda avgiftsmedel beräknas. Om beloppet i relativa tal minskar (dvs. ett ökat minus) går företaget med överskott. I SVT:s fall är årets resultat: -105,– (-83,) = -21, Både årets överskott och föregående års överskott (det balanserade resultatet) är obeskattade. 332 Inkomster, intäkter och kostnader Tabell 13.4 beskriver de intäktsförda avgifterna i förhållande till de totala intäkterna. Andel avgiftsfinansiering, procent. (exkl. Radio ) Källa: SVT, SR och UR Som tabell 13.4 visar har SVT ökat sin externa finansiering (dvs. andelen avgiftsfinansiering har minskat). För UR däremot har andelen extern finansiering minskat. För UR har andelen avgiftsfinansiering ökat mellan . För de tre företagen sammantaget har den externa finansieringen (dvs. finansieringen från olika sidoverksamheter) ökat något . Tabell 13.5 visar företagens totala intäkter realt, dvs. i fasta priser (priser). Totala intäkter för SVT, SR och UR 1990–1999, mkr priser. Utveckling SVT (Index, SR (exkl. Radio ) Utveckling SR, (Index, Utveckling UR, (Index, Utveckling totalt, (Index, Källa: SVT, SR och UR. Inkomster, intäkter och kostnader 333 SVT:s totala intäkter låg på ungefär samma reala nivå som de låg . För UR har utvecklingen varit den motsatta. UR:s ökade sin externa finansiering fram . Därefter har den externa finansieringen minskat, vilket leder till att andelen avgifts- finansiering ökar. UR:s totala intäkter låg över de totala intäkterna . Siffrorna från årsredovisningarna bör dock användas med en viss försiktighet. I begreppet Intäktsförda avgifter ingår skuldförda överskott. Om UR hade stora överskott drog det ner de intäktsförda avgifterna . Därmed blev utgångsåret för lågt. Enligt siffrorna från årsredovisningarna har alla tre företagen haft minskande intäkter . Intäkterna har, från denna tidpunkt, minskat mest för och UR. Dock hade dessa företags intäkter även ökat mest . 13.2.3Intäkter och utförda prestationer I detta avsnitt sätts programbolagens intäkter i relation till företagens huvudsakliga uppgift, dvs. att producera och sända radio- och TV-pro- gram. Tabell 13.6 visar totala intäkter i fasta priser i förhållande till det totala antalet sända timmar. Totala intäkter i förhållande till totalt antal sända timmar, tkr , priser. Utveckling SVT (Index, 1990=100) SR (exkl. Radio ) Utveckling SR (Index, 1990=100) Utveckling UR (Index, 1990=100) Utveckling totalt (Index, 1990=100) Källa: SVT, SR och UR Utifrån företagsekonomisk terminologi är en intäkt det ekonomiska värdet av de varor man säljer eller de tjänster man utför.6 Med utgångspunkt från denna terminologi kan en slutsats vara att SVT och 6 , – Ekonomisk uppslagsbok, s. 135, 1997. 334 Inkomster, intäkter och kostnader UR erhållit en minskad ersättning (ett lägre styckpris än ) för sina sända timmar. Detta faktum hänger dock samman med att företagen producerar mer sändningstid med samma pengar. SR, å andra sidan, har erhållit en ökad ersättning (ett högre styck- pris). Detta gäller i varje fall om man jämför med . Om jämförs , har även SR fått minskande ersättning per sänd timme. För de tre företagen sammantaget utbetalades ett något lägre styckpris (per sänd- ningstimme) än (). Samtliga priser i denna jämförelse är fasta, vilket betyder att samtliga utvecklingar som beskrivs är reala. I tabellen har Radio exkluderats från SR eftersom Radio tillkommit . Normalt inkluderas numera Radio i SR:s siffror, både vad gäller ekonomi och sändningstid. Utifrån ovan presenterade siffror kan vi inte veta huruvida produk- tiviteten har ökat eller minskat. Centralt vid produktivitetsmätningar är att det måste vara samma vara som produceras, med samma kvalitet. Några kvalitetsstudier med detta perspektiv har inte gjorts i denna utredning. Anledningen till att SVT:s och UR:s styckpriser sjunkit är främst att antalet sända timmar ökat. En närmare analys av tabell 13.6 ovan, måste således innefatta även denna ökning i antalet sändningstimmar och eventuella förändringar av sändningarnas innehåll. Tabell 13.7 a–c visar antalet sända timmar fördelat på förstasändningar och repriser. Tabell 13.7 a. SVT. Antalet sända timmar 1990–1999 fördelat på förstasändningar och repriser. Utveckling SVT förstasändn. Som tabellen visar beror SVT:s ökning av antalet sända timmar i huvudsak på att antalet sända repristimmar ökat. När det gäller första- sändningar har sändningstiden ökat mellan och . Repriserna har däremot ökat . Inkomster, intäkter och kostnader 335 Tabell 13.7 b. SR (exklusive Radio ). Antalet sända timmar 1990-1999 fördelat på förstasändningar och repriser. Utveckling SR förstasändn. SR:s sändningsvolym har i stort sett varit . Endast utmärker sig, 1992 och 1993, då antalet sändningstimmar översteg 120 000 (exklusive Radio ). Tabell 13.7 c. Antalet sända timmar 1990–1999 fördelat på förstasändningar och repriser. Källa: UR. UR sänder både radio och TV. När det gäller förstasändningar har antalet sända TV-timmar ökat, medan antalet sända radiotimmar mins- kat. Som tabell 13.7 c visar har antalet förstasända timmar totalt minskat för UR. När det gäller repriserna har dock sändningstiden ökat både för radio och TV. Att repriserna ökar i sändningstid är således en trend som är stark både inom SVT och UR. Sammanfattningsvis kan man säga att styckkostnaden (kr/sänd timme) har fallit för SVT och UR. De sjunkande styckkostnaderna har i huvudsak berott på ett ökat antal sända timmar. 336 Inkomster, intäkter och kostnader Vid en analys av denna ökning i sändningstid visar det sig att den ökade sändningstiden till största delen består av en ökning av sända repriser. Styckkostnaden har inte fallit för på motsvarande sätt. SR har dock ökat antalet förstasändningar och minskat antalet repriser, vilket kan vara en del av förklaringen. SVT och UR redovisar i sina respektive public service-redovisningar fördelade produktionskostnader per produktionstyp. SR redovisar inte sitt resultat på detta sätt. SR har istället valt att redovisa sina totalkostnader per sänd timme, vilket är ett mindre informativt mått. Tabell 13.8 visar SVT:s kostnader priser. Resursinsats per producerad timme 1996–1999, tkr priser. –Uveckling (Index, och samproduktion, Tkr –Utveckling (Index, Inköp visningsrätt, Tkr –Utveckling (Index, (Index,1990=100) –Utveckling (Index, Källa: SVT Public service-uppföljning 1999 och 1998. Tabell 13.8 visar att styckkostnaderna för SVT har ökat när det gäller extern produktion, dvs. produktionsutläggningar (t.ex. inköp från externa produktionsbolag eller fristående filmare), samproduktioner och inköp av visningsrätter. Styckkostnaderna för egenproduktion och Inkomster, intäkter och kostnader 337 repriser har däremot minskat. Enligt SVT beror ökningarna när det gäller produktionsutläggningar och samproduktion på att företaget lagt ut stora kvalitetssatsningar på drama. Vidare har det betydelse om SVT är huvudproducent i samproduktionerna. Om så är fallet kommer hela bruttokostnaden att hamna i SVT:s redovisning. Samproducenternas bidrag kommer in senare som en intäkt på intäktssidan. Om SVT inte är huvudproducent syns bara nettokostnaden, dvs. det bidrag företaget lämnar till huvudproducenten. I Tabell 13.9 visas UR:s kostnader för egenproduktion för de tre medier som UR sänder i; TV, radio riks och radio regionalt. Resursinsats per egenproducerad timme 1990–1999, tkr priser. –Utveckling (Index, 1990=100) –Utveckling (Index, 1990=100) –Utveckling (Index, 1990=100) Källa: UR. Tabellen visar att UR:s egenproducerade TV-program och radioprogram för riksradion har sjunkit i styckkostnad. Däremot har styckkostnaden ökat för den regionala radioproduktionen. Den stora sänkningen för TV- sändningarna kan enligt UR förklaras med att sändningsvolymen ökat, samt att besparingen 1995-1998 innebar mindre resurser men oförändrad sändningsvolym. Att jämföra UR:s och SVT:s resursinsatser för egen produktion låter sig inte göras utan vidare. Resultaten beror till stor del på hur gemen- samma kostnader fördelats ut på produktionen. Troligen kostnadsför- delar UR en större del av de gemensamma kostnaderna på produktionen än vad SVT gör. Vidare beror resultaten till stor del även på hur företagen definierar egen produktion. UR tar även med produktions- utläggningar i denna definition, medan SVT särredovisar denna uppgift. 338 Inkomster, intäkter och kostnader Rundradiokontot fungerar som en buffert som syftar till att program- företagen skall slippa att påverkas av tillfälliga fluktuationer i inflödet av TV-avgifter. Inbetalningarna av TV-avgifter sker förskottsvis. De intäkter som redovisas i tabell 13.10 är periodiserade inbetalningar. Det resultat som redovisas i tabellen beskriver således inte ställningen på kontot (likviditeten), utan periodiserade in- och utbetalningar, dvs. Som resultatet och det ackumulerade resultatet visar i tabell 13.10 har utvecklingen på kontot varit god. Det beror bl.a. på inbetalningar. köpte distributionsnätet av staten. För att kompensera rundradiokontot för gjorda investeringar beslutades att skulle betala åren 1993–2000 (prisläge).7 Som tabellen visar har därför intäkterna totalt ökat snabbare än intäkterna från TV-avgifter. Intäkterna totalt har även ökat snabbare än kostnaderna, vilket naturligtvis även visar sig i det positiva resultatet. Rundradiokontot 1991–1999, mkr i löpande priser. Intäkter TV-avgifter, netto Källa: RIKAB. 1991/92:140, s. 88. Inkomster, intäkter och kostnader 339 Prognosen som presenteras i tabell 13.11 utgår från att samma höjning görs som tidigare gjordes , dvs. en höjning med . Det innebär inte att jag har tagit ställning för denna höjning av TV-avgiften. Nivån på TV-avgiften skall ses som en beräk- ningsförutsättning. Andra beräkningsförutsättningar är att antalet avgiftshushåll betraktas som (3 350 000). SR-index beräknas som ett medel- värde av KPI och timlöneförändringen. Som utgångspunkt används (LU1999/2000) prognoser. Enligt LU ökar KPI år . Timlönen ökar enligt LU respektive . Med utgångspunkt från dessa förutsättningar blir SR-index år . I den ekonomiska vårpropositionen prognosticerar regeringen en något högre utvecklingstakt för KPI; för år för år 2001.8 I den ekonomiska vårpropositionen redovisas dock inte en prognos för timlöneförändringar. Ett viktigt förhållande som bör noteras är att gör sin sista inbetalning till rundradiokontot för köpet av distribu- tionsnätet. Prognosen utgår från att hädanefter endast kommer att betala enligt ett avkastningskrav motsvarande vad bolaget betalar in , dvs. Bortfallet av inbetalningar, som legat på , är en orsak till att det ackumulerade resultatet snabbt minskar . är med extra medel för parallellsändningar av digital distribution och för kvalitetssatsningar. 1999/2000:100, s. 72. 340 Inkomster, intäkter och kostnader Rundradiokontot 2000–2001, mkr i löpande priser. Intäkter TV-avgifter, netto Utveckling TV-avgifter (1990=100) Utveckling Intäkter (1990=100) Utveckling Kostnader (1990=100) Källa: Egna beräkningar I det följande görs ett antal beräkningar av utvecklingen på rundradio- kontot, givet olika antaganden, för perioden fram till och med . Beräkningarna utgår från en fortsatt ordinarie medelstilldelning till programföretagen, dvs. exklusive den särskilda medelstilldelning som utgått –2001. 13.4.3Simuleringar för perioden –2006 Scenario 1 – Realt oförändrad medelstilldelning, TV-avgiften höjs i takt med KPI Detta alternativ skall betraktas som mitt referensalternativ. Observera dock att det inte finns några extra medel medtagna för parallellsänd- ningar i digital respektive analog teknik. Inte heller de s.k. extramedlen till SVT och SR för kvalitetssatsningar finns med i beräkningarna. Antalet avgiftshushåll antas vara , 3 350 000. I tabell 13.12 a redovisas vilka övriga antaganden beräkningen grundar sig på. Inkomster, intäkter och kostnader 341 Tabell 13.12 a. Antagande 2002–2006, scenario 1. Timlöneökning (enl. LU) KPI (enl. LU) Specifika antaganden för scenario 1 TV-avgiften i löpande priser, Källa: /2000 och egna beräkningar. Timlöneförändring och KPI har hämtats från huvudalternativ (LU 1999/2000). SR-index har beräknats som ett medelvärde av KPI och timlöneökning. Höjningen av TV-avgiften har satts lika med KPI. Det innebär att TV-avgiften kommer att vara realt oförändrad i förhållande till prisutvecklingen i detta scenario. Resultatet visas i tabell 13.12 b. Tabell 13.12 b. Scenario 1, realt oförändrad tilldelning, TV-avgiften = KPI, ingen ersättning för parallellsändningar. Intäkt TV-avgift, mkr TV-avg (1990=100) Summa intäkter, mkr intäkt (1990=100) Summa kostnader, mkr kostnader (1990=100) Källa: Egna beräkningar. Tabell 13.12 b visar att med en höjning av TV-avgiften på totalt skulle rundradiokontot uppvisa ett underskott på ca 1,2 mdkr , med de förutsättningar som finns i scenario 1. Detta är naturligtvis inget önskvärt resultat. 342 Inkomster, intäkter och kostnader Till följd av underskottet uppkommer en beräknad skuldränta på . Detta är förklaringen till varför posten Summa intäkter är lägre än posten Intäkt TV-avgift. Scenario 2 – Realt oförändrad medelstilldelning, underskottet finansieras via höjd TV-avgift I detta alternativ höjs TV-avgiften så mycket som behövs. Det betyder att det underskott som scenario 1 ger helt finansieras via en höjd TV- avgift. Tabell 13.13 a visar vilka antaganden beräkningen grundar sig på. Övriga antaganden är de samma som i scenario 1. Tabell 13.13 a. Antagande 2002–2006, scenario 2. Timlöneökning (enl. LU) KPI (enl. LU) Specifika antaganden för scenario 2 TV-avgiften i löpande priser, Källa: /2000 och egna beräkningar Om TV-avgiften ökar som i scenario 2 kommer den att t.o.m. att realt ha ökat , vilket innebär en real ökning (utöver KPI) . Resultatet av scenario 2 visas i tabell 13.13 b. Tabell 13.13 b. Scenario 2, realt oförändrad medelstilldelning, TV- avgiften ökar realt, ingen ersättning för parallellsändningar Intäkt TV-avgift, mkr TV-avg (1990=100) Summa intäkter, mkr intäkt (1990=100) Summa kostnader, mkr kostnader (1990=100) Källa: Egna beräkningar. Inkomster, intäkter och kostnader 343 TV-avgiften har i scenario 2 satts så att det ackumulerade resultatet kommer så nära noll som möjligt. Totalt skulle TV-avgiften i detta sce- nario behöva höjas med . Scenario 3 – Real ökning av medel med ersättning för parallellsändningar, underskottet finansieras via höjd TV-avgift I detta alternativ läggs även in en beräknad ersättning för parallellsänd- ningar (analoga/digitala sändningar). Kostnaden för digitala sändningar i radio har satts till SR:s nuvarande kostnader. Kostnaden för digitala TV- sändningar påverkas av antalet sålda mottagare. Ju fler sålda desto högre kostnader. Kostnaderna i detta scenario är beräknade utifrån de uppskattningar om spridning av boxar som gjort (se kap. 9). beräkningar har räknats upp till respektive års prisläge. Precis som i scenario 2 höjs TV-avgiften så mycket som behövs. Jämfört med scenario 2 måste den dock höjas mer, eftersom medelstill- delningen ökar realt. Eftersom parallellsändningarna i detta scenario finansieras via en höjd TV-avgift, är det i detta scenario TV-avgifts- hushållen som finansierar parallellsändningarna. Tabell 13.14 a visar vilka antaganden beräkningen grundar sig på. Övriga antaganden är desamma som i tidigare scenarier. Tabell 13.14 a. Antagande 2002–2006, scenario 3. Timlöneökning (enl. LU) KPI (enl. LU) Specifika antaganden för scenario 3 TV-avgiften i löpande priser, Källa: /2000 och egna beräkningar. Om TV-avgiften ökar som i scenario 3 kommer den att ha ökat realt fram t.o.m. , vilket motsvarar en årlig real ökning . Resultatet av scenario 3 visas i tabell 13.14 b. 344 Inkomster, intäkter och kostnader Tabell 13.14 b. Scenario 3, realt ökad tilldelning med ersättning för parallellsändningar, TV-avgiften ökar realt. Intäkt TV-avgift, mkr TV-avg (1990=100) Summa intäkter, mkr intäkt (1990=100) Summa kostnader, mkr - därav ersättning parallell- sändn.,mkr kostnader (1990=100) Årets resultat, mkr Ackumulerat resultat, mkr Källa: Egna beräkningar. Även i scenario 3 har TV-avgiften satts så tatet skall vara så nära noll som möjligt. detta scenario behöva höjas med att det ackumulerade resul- Totalt skulle TV-avgiften i . I detta kapitel redovisas att public service-företagens inkomster minskat . Dock hade programföretagen tillsammans totalt högre inkomster än vad de hade . Alla tre programföretagen sänder mer än vad man gjorde . För SVT:s och UR:s del innebär det att styckpriset totalt har sjunkit, dvs. de totala intäkterna i förhållande till antalet sända timmar har minskat. En del av denna förklaring kan vara att man sände fler repriser än vad man gjorde . För SR:s del har utvecklingen varit den motsatta. Styckpriserna har ökat. En del av för- klaringen kan vara att SR har minskat andelen sända repriser. SVT och UR redovisar avsatta resurser per produktionstyp i sin public service-redovisning. Det gör inte SR. Jag anser att det är viktigt att de externa intressenterna får del av information om hur stora resurser som läggs på egen produktion, repriser, distribution etc. Därför bör även SR i fortsättningen redovisa avsatta resurser per produktionstyp i sin public service-redovisning. Att jämföra UR:s och SVT:s resursinsatser för egen produktion låter sig inte göras utan vidare. Resultaten beror till stor del på hur gemen- Inkomster, intäkter och kostnader 345 samma kostnader fördelats på produktionen. Det vore därför önskvärt om kostnadsfördelningen gjordes på ett enhetligt sätt för programföre- tagen, vilket skulle öka informationsvärdet i redovisningarna. Rundradiokontot kommer snabbt att förlora det överskott som finns, vilket huvudsakligen beror på att inte längre betalar in årliga medel till kontot för köpet av distributionsnätet. I de simuleringar som gjorts i detta kapitel har endast alternativet höjda TV- avgifter använts. Simuleringar av detta slag är statiska till sin natur och utgår från givna institutionella förhållanden. Om TV-avgiften höjs i takt med KPI, dvs. realt oförändrad TV-avgift (+128 kronor), beräknas rund- radiokontot uppvisa ett stort underskott vid periodens slut. För att täcka detta underskott krävs, enligt de beräkningar som används här, en real höjning av TV-avgiften med drygt en procent , eller i storleksord- ningen totalt . Om man dessutom skulle räkna med att programföretagen skall få ersättning för de parallellsändningskostnader som kommer att uppstå skulle större avgiftshöjningar bli nödvändiga. Då skulle TV-avgiften behöva höjas realt , eller totalt under femårs- perioden. Som jämförelse kan nämnas att det mediepolitiska avtal som träffa- des i innebär att TV-avgiften under femårsperio- den –2004 kommer att höjas med motsvarande . Som jag konstaterar i kap. 9 om distribution är det emellertid, enligt min mening, orimligt att TV-avgiftsbetalarna under parallellsändnings- tiden skall bära hela kostnaden för teknikskiftet. 13.5.1Bedömning av särskild medelstilldelning När det gäller ordningen med att särskilda medel anvisas programföre- tagen för bestämda ändamål är min principiella uppfattning att detta bör undvikas. Som jag konstaterat tidigare bör principen vara att pro- gramföretagen får en samlad medelstilldelning, att de ekonomiska för- utsättningarna är givna för en hel tillståndsperiod och att inga ändringar sker . utgår särskilda medel för digitala sändningar, för kvalificerad produktion av TV-program i SVT samt för SR:s program- verksamhet för utlandet i Radio . utgår särskilda medel dessutom till SR för att värna kvaliteten i program- utbudet samt till SVT för verksamheten inom Dövas TV. När det gäller de särskilda medlen för digitala sändningar kan detta ha varit motiverat med hänsyn till att det rör sig om tillfälliga medel för 346 Inkomster, intäkter och kostnader att möjliggöra ett teknikskifte vad gäller distributionen, i syfte att minimera distributionskostnaderna.