sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — lagstiftning, information samt marknadsföring. De vidtagna kraftfulla åtgärderna innebär bl.a. en uppmjukning av reglerna för visum och uppehållstillstånd för studenter. Det är även fråga om förändrade regler som innebär att utländska studenter skall kunna arbeta under ferierna och en satsning på stipendier i syfte att rekrytera begåvade studenter från utvecklingsländerna. Strategin innebär även att vissa länder har utpekats som särskilt intressanta, bland annat , , och . - med kontor i 110 länder över hela världen –har ansvaret för marknadsföringen och informationen utomlands. För att tydligare kunna marknadsföra brittisk högre utbildning har "varumärket" Education UK utvecklats som även är en portal på Internet. Där återfinns all tänkbar information om villkoren för studier vid universitet och högskolor i . Portalen länkar till alla kontor över världen. I ett virtuellt campus finns information om studentliv, studenthälsa, bostäder, ansökningsförfarande, kostnader, stipendier etc. Där finns länkar till hemsidorna för samtliga universitet och college i . (), en enhet inom , har ansvaret för information och marknadsföring av högre utbildning i . ECS är helt avgiftsfinansierat av brittiska utbildningsinstitutioner och erbjuder en mängd tjänster till abonnenterna. Enhetens främsta uppgifter är att marknadsföra brittisk utbildning och brittiska examina genom att bl.a. att arrangera marknadsföringsbesök, producera marknadsanalyser, anordna utställningar i olika länder, utbilda nyckelpersoner vid brittiska institutioner och ge råd till presumtiva studenter. En anledning för den brittiska strategin att öka rekryteringen av utländska studenter är insikten om att utbildning i det nutida samhället är en strategiskt viktig exportprodukt. Unga människor som har en brittisk utbildning och som har positiva erfarenheter av landet kommer även i sin yrkesverksamhet senare i livet att ha goda förbindelser med . Ifrån brittisk sida är man dessutom angelägen om att kunna rekrytera begåvade studenter från andra länder som sedan kan göra karriär i . Slutligen förnekas det inte att avgifterna och studenternas omkostnader under vistelsen i landet är en viktig inkomstkälla. Lärosätenas motiv för att ta emot utländska studenter är huvudsakligen två. De anser att internationaliseringen berikar institutionerna både vad gäller utbildningens innehåll och kvalitet. Utländska studenter bidrar till en internationell miljö. Slutligen menar universiteten att inkomsterna från de avgifterna är nödvändiga tillskott till ekonomin. Statligt finansierade universitet och högskolor har rätt att ta ut avgifter av alla studenter. Policyn för avgiftsbeläggning beslutas av regeringen. /2000 betalar inhemska studenter på undergraduate nivå . Studenter från EU jämställs med inhemska studenter under förutsättning att de uppfyller vissa villkor och betalar då den lägre avgiften som gäller för inhemska studenter. Studenter som kommer från området utanför EU betalar betydligt högre avgifter. Det är lärosätena själva som bestämmer hur stora avgifter som de utländska studenterna skall betala. Läs- /99 var årsavgiften i medeltal för arts/social science och för science på grundutbildningsnivå. På högre nivå är avgifterna lite högre. Medelavgiften för kliniska studier på grundutbildningsnivå var och på högre nivå. MBA-avgifter varierar mellan till . För att få tillträde till högre utbildning krävs för utländska studenter utländsk gymnasieutbildning samt att de kan visa tillräckliga språkkunskaper i engelska för att följa undervisningen. Det senare visas genom godkänt resultat på något erkänt språk- prov. Enligt uppgift är det endast som har etablerat ett campus i ett annat land. Det är i . har dock genom överenskommelser med utländska universitet lånat ut sitt namn för en eller flera kurser. Problem med kvaliteten i dessa utbildningar har funnits. I fortsättningen kommer dock kvalitetsgranskningen av brittiska universitet även att omfatta de kurser som ges utanför landets gränser. pågår ett medvetet förändringsarbete i för att göra tysk högre utbildning mer attraktiv för utländska studenter. Bakgrunden till detta förändringsarbete är en påtaglig konkurrens om högutbildade personer ifrån framför allt . Arbetet leds inom av utbildnings- och forskningsministern och det sker i nära samarbete med företrädarna för delstaterna genom Kultusministerkonferenz, Deutscher Akademischer Austauschdienst samt det tyska samarbetsorganet för universitet och högskolor, Hochschulrektorenkonfernz. Den federala regeringen har fram avsatt 420 miljoner för åtgärder centralt och på universitet och högskolor. Förbudsregeringen och delstaterna har enats om att studier fram till den första examen i är avgiftsfri för utländska studenter. Därefter är det möjligt att ta ut avgifter, men det bestämmer varje delstat enskilt. Det arbete som utförs i kan sammanfattas i tre punkter ·Att utforma internationellt attraktiva kurser och program. ·Att tydligare marknadsföra tysk högre utbildning och forskning. ·Att ta bort de formella hindren för utlänningar att studera i . finns det ca 160 000 utländska medborgare vid tyska universitet och högskolor. Det är inte ännu möjligt att ur denna grupp urskilja invandrare, men när den nya lagstiftning om rätt till dubbelt medborgarskap införs kan uppgifterna om inresande utländska studenter komma att minska. Vid sidan av det traditionella tyska examenssystemet har en Bachelorexamen och en Masterexamen införts. De utbildnings- program som leder fram till dessa examina är speciellt anpassade för utländska studenter i och med att utbildningen alltid sker på engelska . Parallellt med utbildningen erbjuds studenterna kurser i tyska språket. Avsikten är att utbildningen skall i senare skede kunna ske på tyska. De flesta universitet och högskolor erbjuder något program med engelska som ingångsspråk. Därutöver sker ett införande av ett system med kurser inom samtliga utbildningar istället för en omfattande slutexamen. Detta kommer väsentligt att underlätta tillgodoräknande av utländsk högskoleutbildning i samt underlätta tillgodoräknande av tysk utbildning. Ett annat inslag är införandet av plus – program som vänder sig till utländska studenter med en grundläggande högskoleutbildning. Ambitionen från är att andelen utländska studenter vid tyska universitet och fackhögskolor bör öka. Det har uppsatts ett mål att det bör finnas utländska doktorander. För att göra forskarutbildningen mer intressant för utländska studenter kommer ett antal internationella graduate schools att inrättas. Vidare avses att utveckla forskarskolor tillsammans med universitet i utlandet. Som ett viktigt inslag i att stärka internationaliseringen av det tyska högskoleväsendet ses en större närvaro av utländska gäst- lärare. Möjligheterna att ta emot utländska lärare skall öka väsentligt . Dessutom framhålls, bl.a. på grund av generationsskiftet, nödvändigheten att rekrytera fler utländska akademiker till anställningar vid tyska universitet och högskolor. Ett annat sätt att vidga det internationella samarbetet för tyska lärosäten är att tillsammans med utländska universitet bygga gemensamma institutioner. Som ett exempel kan nämnas det tysk –franska universitetssamarbetet som har resulterat i en tysk-fransk högskola i . Liknande samarbeten förbereds med och det kan noteras att det finns intresse i för ett samarbete med . Även i har ett tyskt – kinesiskt teknologiskt institut inrättats, med syfte att vara en rekryteringsbas för fortsatta studier i . Deutscher Akademischer Austauschdienst (DAAD) har uppgiften att markandsföra tysk högre utbildning och forskning i andra länder. är , , , och prioriterade länder. DAAD har ett omfattande nät av kontor i olika länder. Dessa kontor är grunden för marknads- föringsinsatserna utomlands. Arbetet på kontoren kommer att förstärkas och intensifieras. Den tyska närvaron på olika utbildningsmässor kommer successivt att öka och särskilda värvningsseminarier sker systematiskt i olika länder, framför allt i . Värvningskampanjerna sker med indirekt eller direkt medverkan av tysk exportindustri. anordnar de tyska utrikes- och utbildningsdepartementen en konferens för att diskutera med företrädare för exportindustrin hur tysk högre utbildning och forskning bäst kan marknadsföras utomlands. Arbetet med att undanröja de formella hindren för utländska studenter i har påbörjats. Det sker en översyn över lagstiftning när det gäller uppehålls - och arbetstillstånd. Över- synen syftar bl.a. till att ge utländska studenter möjlighet att arbeta och att de skall kunna anställas i efter examen. Denna översyn sker skyndsamt vid sidan av den av förbundskanslern tillsatta utredningen med uppgift att ta fram en ny immigrationspolicy. Mer än 100 000 utländska studenter studerar vid universitet och högskolor i . Av dessa är studenter inom grundutbildning och på högre nivåer. Det innebär en ökning i jämförelse med tidigare läsår. Siffrorna redovisas av organisationen som har till uppgift att främja den internationella rekryteringen. Organisationen har 54 kontor i drygt 30 länder runt om i världen och förmedlade själv drygt 11 000 ansökningar . av alla studenter vid landets högskolor kommer från andra länder. Av det totala antalet registrerade utlänningar studerar cirka en fjärdedel vid olika campus utanför , i första hand i , , och . bedriver studier på distans, bl.a. med hjälp av Internet. IDP:s satsningar på genomgripande marknadsundersökningar, sofistikerade marknadsföringsstrategier, den återhämtade ekonomin i och nya växande marknader har lett till att australisk höger utbildning har en dominerande ställning i . Antalet utländska studenter från har ökat och från med . Förutom de marknads- föringsinsatser som sker genom IDP:s kontor över världen, är australiska universitet och högskolor själva mycket aktiva marknadsförare av högre utbildning i . De deltar bl.a. i utbildningsmässor och genomför världsomspännande kampanj- resor, både enskilt och i grupp. I budgeten /2001 presenterade förslag om åtgärder som stärker myndigheternas möjligheter att ingripa mot utbildningsanordnare som erbjuder kurser för utländska studerande men som inte håller tillräcklig standard. Det skall också bli lättare att komma åt organisationer som påstår sig ge utbildning men som i själva verket är en täckmantel för att låta asiater jobba i landet utan arbetstillstånd. Åtgärderna sägs vara ett led i strävanden att bevara förtroendet för en exportgren som ger i inkomst (ca ) . Utbildningsminister har 1999 antytt att stöd till forskning och forskarutbildning kan komma att konkurrens- utsättas så att privata organisationer och andra externa aktörer kan få ge anbud på olika delar av de statliga aktiviteterna. kan landets universitet få konkurrera med inter- nationella högskolor om statliga pengar. Förbundet ser som en konsekvens av en sådan liberalisering att också den australiska högre utbildningen öppnas för internationell konkurrens. Samväldesregeringen är beslutande instans när det gäller att fastställa hur avgifter skall tillämpas för inhemska respektive utländska medborgare. har inhemska studenter genom Higher Education Contribution Scheme (HECS) bidragit till mellan av sina undervisningskostnader. De som betalar sin HECS-avgift direkt får 25 procents rabatt. Det är även möjligt att vänta med betalningen till efter examen och då sker betalningen via skattesystemet när studenten uppnått en viss inkomstnivå. har ömsesidiga överenskommelser med , vars studenter betalar samma HECS-avgift men alltid i förskott och utan rabatt. Avgifter för utländska studenter infördes . måste utländska studenter betala en avgift som skall vara fullt kostnadstäckande. var genomsnittkostnaden för ett grundutbildningsprogram inom arts/social science , närmare 15 000 för science och för clinic. Avgiftsnivån för utbildningar på mastersnivå är lite högre. Däremot är skillnaden större för MBA- utbildningar, det kan röra sig om en avgift mellan drygt 11 000 och , beroende på vid vilket universitet utbildningen ges. För tillträde till högre utbildning i krävs att den sökande har en utbildning motsvarande den som ger tillträde till tertiary education i . Relevanta språkkunskaper i engelska krävs. Det är självfallet svårt att jämföra den svenska högskolan med mångskiftande högre utbildningsinstitutioner. Det gäller såväl huvudmannaskap, som utbud och finansiering. Universitet och högskolor i har många finansieringskällor och studie- avgifter är bara en del. Det går dock att peka på några utvecklingslinjer när det gäller finansiering och kommersialisering. har stora tillgångar men höjer ändå avgifterna (att användas enl. vissa kritiker till forskning). Varje stat och lärosäte sköter själv sin marknadsföring utomlands. Många ungdomar från , och har sökt sig till . läste 20 000 studenter från Ost- och vid amerikanska universitet. var siffran 260 000 (jfr 90 000 inom EU varav i , och ), av sammanlagt 460 000 utländska studenter. är antalet 500 000. av studenterna får finansiering från källor utanför . Antalet doktorander i naturvetenskap och teknik utgjorde en stor del samtliga forskarstuderande i . Många av dem stannar kvar och har blivit en viktig resurs för forskningen. Konkurrensen från andra engelskspråkiga länder har ökat – främst och . Intäkterna från utländska studenter uppgår till stora belopp och engagemanget i säljfrämjande åtgärder är mycket stort. erbjuder i större omfattning distansutbildning och etablerar sig utomlands. En federal satsning har gjorts på IT. President har i ett tal framhållit det angelägna i att universitet och högskolor i rekryterar utländska studenter för att knyta politiska och ekonomiska band mellan och andra länder och att det för detta krävs en samordnad och sammanhängande strategi. Det står alltså klart att den globala utbildningsmarknaden har vuxit till att nu omfatta ett mycket stort antal studenter från såväl traditionellt starka utbildningsnationer som länder utanför väst- världen. För många länder med starka utbildningssystem har de ökande studentströmmarna kommit att utgöra grunden för en ekonomiskt betydande näringsgren. Alla antaganden om fram- tidens studentströmmar pekar dessutom på att antalet människor i världen som skaffar sig högre utbildning kommer att öka, antingen det sker i deras hemländer eller i utlandet. En internationell erfarenhet kommer dock med säkerhet vara en merit. Flera av de länder som jämför sig med i utbildnings- hänseende har uppmärksammat potentialen i det egna utbildnings- systemet när det gäller att ta emot utländska studenter. Skälen för att ta emot utländska studenter kan givetvis variera, och några sådana skäl för vidkommande redovisas i kapitel 4. Vanligen har man i dessa länder funnit ett antal positiva skäl där man på olika vis ser att närvaron av utländska studenter gynnar det egna landet. En konsekvens av denna syn på studenterna är de satsningar på rekrytering, marknadsföring och förändrad lagstiftning avseende uppehållstillstånd och arbetstillstånd, som ovan redovisats. I det följande kapitlet försöker utredningen redovisa position på den globala utbildningsmarknaden. 3Sveriges nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden har en lång tradition av internationalisering inom den högre utbildningen och forskningen. och vidtogs olika åtgärder för att systematiskt främja internationaliseringsarbetet vid svenska universitet och högskolor. Flera utredningar har behandlat olika frågor i anslutning till högskolans internationalisering. () Internationaliseringsutred- ning, som 1974 presenterade sitt slutbetänkande Utbildningens internationalisering (UKÄ-Rapport 21, 1974) framhöll att utbildningsväsendet måste ha som uppgift att främja internationell förståelse och samverkan samt att bidra till strävandena att lösa globala problem. Utredningens förslag resulterade i att universiteten och högskolorna fick extra tillskott för att främja internationaliseringen. Lärosätena utarbetade strategier för internationalisering och särskilda internationella sekretariat för att främja utbytet av lärare, forskare och studenter. som 1981 lade fram sitt betänkande Utländsk studerande i (Ds U 1981:8) tog upp frågor om behörighetsgivande förutbildning för utländska studenter, studie- sociala insatser, ändrade kriterier för Svenska institutets gäst- stipendier samt frågor rörande statistik om utländska studenter. Utredningen och internationella utbildnings- kontakter (Ds 1993:76) hade till uppgift att göra en översyn av organisationen för vissa internationella uppgifter inom utbildningsområdet. Utredningen föreslog bl.a. att informationen om svensk högre utbildning i utlandet bör vara en uppgift för () tillsammans med Verket för högskoleservice (VHS). SI borde även ha ansvaret för nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Utredningen föreslog vidare att SI, VHS och Rådet för grundläggande högskoleutbildning borde åläggas att samordna hanteringen av sina olika stödformer för internationellt utbyte så att högskolornas arbete liksom enskilda lärares och studenters arbete underlättas. fick i uppdrag av regeringen att i samarbete med (Sida) inventera den svenska högskolans undervisning och forskning om länder utanför och samt samarbete med högskolor i dessa länder. Verket skulle vidare efter samråd med Sida lämna förslag till hur högskolans utbildning och forskning kan förstärkas inom dessa områden samt hur studentutbyte och forskningssamarbete kan utvecklas mellan och dessa länder. redovisade uppdraget i rapporten och forskning för strategisk internationalisering (1998:16 R). Beträffande utbyte och samarbete föreslog verket ett nytt utbytesprogram, benämnt , för mobilitet av lärare och studenter i förhållande till världen utanför och . Verket föreslog vidare att ett svenskt stipendieprogram för utländska studenter på postgradute-nivå borde utredas. har företagit en utvärdering av effekter av utlandsstudier, som redovisas i rapporten , till vilken nytta? (1999:10 R). I rapporten konstaterar verket att utlands- studier är en bra investering. Internationalisering i form av utlands- studier är positivt för staten och för utvecklingen av samhället. Utlandsstudier är lärorikt och utvecklande för studenterna. Arbetsgivarna lägger stor vikt vid effekter av utlandsstudier, såsom språkfärdighet, internationell rörlighet, internationella kontakter etc. 3.2Svenska studenter i utlandet För /2000 har () beviljat studiebidrag till drygt 27 000 studenter för studier i utlandet. Det är en ökning med omkring 1000 personer sedan föregående läsår. Hur utvecklingen har sett ut framgår av nedanstående tabell. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Antal utresande studenter med studiebidrag/år Studenterna väljer i stor utsträckning att förlägga sina studier inom , inklusive . av de studenter som erhöll studiebidrag förlade sina studier till dessa länder. Nord- är den världsdel förutom som lockar flest studenter. Drygt 6 000 studenter eller av dem som erhöll studiebidrag har förlagt sina studier till eller . Antalet personer som förlagt sina studier till dessa länder har i stort sett varit oförändrat . har mycket generösa regler för studiestöd till studier utomlands. Det är som bedömer om studier vid ett lärosäte/institution skall berättiga till studiestöd. Studenterna har även möjlighet att låna till terminsavgift, resa och försäkring. Från /96 har CSN:s studiestödsutbetalningar till svenska studenters utlandsstudier ökat från ca 1 miljard till ca . Många utländska avgiftstagande lärosäten förefaller väl medvetna om de svenska villkoren och inte sällan följer avgifterna bidrags- och lånemöjligheterna i utan större avvikelser. Många utländska lärosäten tar ut olika avgifter för olika studenter. Om man exempelvis vill ha in fler studenter från ett visst land så kan dessa ges rabatt, medan de med generellt god betalnings- förmåga kan få betala en högre avgift för sina studier. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Redan UKÄ:s internationaliseringsutredning framhöll att begreppet utländska studenter inte är självklart. Därefter har såväl som utredningen om utlandsstudier framhållit det omöjliga i att kunna redovisa antalet utländska studenter som vistas i enbart för studier. Denna svårighet finns fortfarande. Det går inte att få exakta uppgifter om hur många utländska studenter som är i för studier inom högskolan. () gör vart annat år mätningar om befolkningens utbildningsdeltagande. Dessa uppgifter inkluderar inte utländska medborgare som inte är folkbokförda i . Detta gäller i hög grad medborgare från de nordiska länderna samt utbytesstudenter som stannar än . Dess- utom förekommer det att utländska studenter registreras med ett tillfälligt personnummer. SCB:s uppgifter bygger på en jämförelse mellan folkbokföringen och högskoleregistren. Studenter med olika personnummer i högskoleregistren och folkbokföringen kan därför inte redovisas. Begreppet utländska medborgare omfattar även personer som stadigvarande vistas i landet av andra orsaker. Det kan exempelvis vara invandrare med uppehållstillstånd och barn till invandrade föräldrar som inte har svenskt medborgarskap. Med detta sätt att räkna redovisar SCB ca 13 000 utländska medborgare i högskoleutbildning för ht 1998. I summan ingår forskarstuderande. SCB:s uppgifter ligger till grund för den jämförande internationella statistiken från bl.a. . Tabell 3.1 Utländska medborgares deltagande i högskoleutbildning SOU 2000:92 nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Källa: SCB, Bakgrundsmaterial om befolkningens utbildning 1999:1 Befolkningens studiedeltagande . I Tabell 3.1 redovisas några länder särskilt. Det relativt stora antal studenter som kommit från vissa länder i är ett utslag av de satsningar som gjorts mot denna region, inte minst genom Svenska institutets stipendier. Ett annat land som urskiljer sig i tabellen är , och här handlar det sannolikt om personer med iranskt medborgarskap som stadigvarande bor i . redovisar 6 407 utbytesstudenter (studenter inom olika utbytesprogram) inom högre grund- utbildning vid svenska lärosäten. Huvuddelen kom från : utbyten inom och Nordplus svarade för 4 923 personer eller . 1998 fanns dessutom 796 utländska doktorander registrerade vid svenska forskarutbildningar varav knappt hälften kom från EU (rapportserie 1999:11R). (före ) redovisar drygt 4 700 beviljade uppehållstillstånd för studenter varav ca 2 800 från länder utanför EES-området. Tabell 3.2 Beviljade uppehållstillstånd till utländska studenter inom högskolan 1999, exklusive EES-området nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Okända, statslösa, etc. Källa: (), Statistiska med- delanden , BE 65 . uppgifter bygger enbart på uppehållstillstånd beviljade första gången för högskolestudier. Verkets uppgifter omfattar inte medborgare i de nordiska länderna eftersom de inte behöver ansöka om uppehållstillstånd. Uppgifterna avser inte heller medborgare från EES-länder som studerar för kortare perioder än , för vilket det inte krävs uppehållstillstånd. Forskarstuderande ingår i siffrorna. uppgifter avser utbytesstudenter, d.v.s. studen- ter som studerar i inom ramen för utbytesavtal. Dessa uppgifter bygger på rapporter från universitetens och högskolornas internationella kanslier som har ansvar för utbytesavtalen. Uppgifterna omfattar således även studenter som studerar vid lärosätena än . De ovan redovisade svårigheterna gör att det inte med säkerhet går att fastställa hur många utländska studenter som finns . Regeringen gav i uppdrag att göra en sammanställning av doktorander med hemvist utanför och EU /91 - 1996/97. I uppdraget ingick att sammanställa doktorandernas fördelning på lärosäten, fakulteter och ämnesgrupper samt deras hemvist innan forskarutbildningen påbörjades. I redovisningen skulle även ingå hur dessa finansierade sin utbildning samt i vilken utsträckning de lämnade landet efter fullgjord forskarutbildning. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden