sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — Det sammanlagda bidrags- och lånebeloppet för utlandsstuderande, sammanlagt 27 000 studenter, uppgår till varav en del sannolikt aldrig kommer att återbetalas. Om svenska lärosäten skulle tillåtas ta ut avgifter skulle detta balanseras något. Kostnaderna kommer att bli synliga. Vidare kan det faktum att studenter betalar för sig i andra länder för samma utbildningar innebära att man uppfattar det som man betalar för något som är bättre. Kostnader, finansiering samt frågan om avgiftsbeläggning Det faktum att företrädare för universitet och högskolor genom () uttryckt att de önskar att får rätt att ta ut avgifter av utländska studenter måste ses som en fördel. Det kommer att öppna för en vidare diskussion om införande av avgifter. I ett land med den långa tradition vi har av avgiftsfrihet skulle det kanske vara problematiskt. Att det i den svenska högskolan kommer att finnas två kategorier studenter i den ordinarie grundutbildningen (dvs. exkl. uppdragsutbildningen) – betalande och icke betalande – och studenternas farhågor att de som betalar avgifter kommer att framstå som attraktivare för lärosätena och att de kommer att få en bättre utbildning, de bästa lärarna etc. Det bör emellertid framhållas att lärosätena har ett utbildningsuppdrag som innebär att högskolan inte får åsidosätta det grundläggande utbildnings- uppdrag som statsmakterna lagt fast. Vidare att utländska studenter skall/kommer att ingå i samma program/kurser som svenska studenter varför kvalitetsförbättringar kommer alla till del. Det kan vidare uppstå konkurrensproblem eftersom våra närmaste grannar inte tar ut avgifter. Utredningen har föreslagit att vissa regioner skall prioriteras t.ex. /och . Studenter från dessa länder kommer inte alltid att kunna betala avgifter vilket innebär att ett icke oväsentligt tillskott av stipendier måste finansi- eras. Flera av dessa studenter kommer att komma från ansökar- länder till EU. Svenska studenter har rätt till avgiftsfria studier i den svenska högskolan då gäller den principen för alla EU- medborgare för studier i . Om förslaget om avgifter antas innebär det att flera länder först kommer att omfattas av ett system som kommer att behöva ändras. Att redan inledningsvis i samband med ett eventuellt införande av rätt att ta ut avgifter införa undantag vore problematiskt. Särskilt som man inte nu vet vilka länder som kommer att beviljas inträde i unionen och när. Kostnader, finansiering samt frågan om avgiftsbeläggning 5.5Kostnader för olika åtgärder och handlingslinjer samt finansiering I det föregående (kapitel 4) har olika förslag till åtgärder lämnats som innebär kostnadskonsekvenser (under ) enligt följande Marknadsföring (avsnitt 4.3) Avser kostnader för extra marknadsföringsinsatser inledningsvis . Medel skall kunna utgå till -universitet och högskolor -i samarbete med universitet och högskolor Nya studieplatser (avsnitt 4.4) Avser kostnader nya studieplatser/år totalt 5000 nya platser à /plats Stipendier (avsnitt 4.5) Dessa bör införas oavsett fortsatt avgiftsfri utbildning eller införande av studieavgifter. Stipendier är en förutsättning för rekrytering av vissa utländska studenter och bör räknas som bistånd. Enbart stipendier (som ovan) st/år á /mån (9 mån) i Kostnader, finansiering samt frågan om avgiftsbeläggning Internationella forskarskolor (avsnitt 4.6) Två forskarskolor () med 10 doktorander i varje Avser kostnader för doktorandtjänster och kringkostnader Stöd till universitet och högskolor för att utveckla program/kurser på engelska (avsnitt 4.7) Avser kostnader för utvecklingsinsatser inför femårsperioden Stärkande av svenska språket (avsnitt 4.11) för utbildning i svenska för studenter ·kurser i svenska för utländska studenter i Utländska gästlärare (avsnitt 4.10) Avser kostnader för 20 gästlärares vistelser i () Kostnader, finansiering samt frågan om avgiftsbeläggning Kostnaderna för de olika handlingslinjerna har beräknats till följande () Alternativ 1 Inga kostnadskrävande åtgärder Konsekvenser av de olika alternativen har redovisats i det föregående (sid. 103 ff.) Vid valet mellan alternativen 2 och 3 ställs en lång svensk utbildningspolitisk tradition – principen om avgiftsfrihet för den enskilda studenten – mot möjligheterna att tjäna pengar/hålla kostnader nere. Eftersom förslag till finansiering måste lämnas för förslag som innebär kostnadskonsekvenser kan avgiftsalternativet ses som ett förslag till finansiering av nya platser. Många länder tar också ut avgifter för utländska studenter – dvs. våra svenska studenter betalar studieavgifter i andra länder som studenter från dessa länder studerar gratis här. uppskattar att bruttoinkomsten av de utländska studenternas närvaro i uppgår till . Kostnader, finansiering samt frågan om avgiftsbeläggning andra länder som och är inkomster från utländska studenters närvaro betydande. har valt fortsatt avgiftsfrihet. Det är svårt att föreslå åtgärder för att öka antalet utländska studenter som inte innebär behov av nya resurser. kommer det självfallet att vara en fördel för om vi lyckas rekrytera fler utländska studenter men ekonomiska vinster och andra fördelar för landet av detta går lika självfallet inte att visa i ekonomiska termer eller de kommande budgetåren. Det gäller oavsett om alternativ 1eller 2 väljs. Förslaget innebär nya utgifter i första hand inom Utgiftsområde 16. Vidare föreslås vissa åtgärder som berör andra Utgiftsområden. Den finansiering som står till buds är närmast omprioriteringar inom universitet och högskolor, eller besparingar på ersättnings- beloppen, eller omprioriteringar inom Utgiftsområde 16 eller mellan utgiftsområdena. Det kan inte anses ingå i utredningens kompetens att föreslå sådana omprioriteringar. Det finansieringsalternativ som återstår är införande av rätten att ta ut avgifter men detta måste då ställas mot ett politiskt ställningstagande om att överge principen om avgiftsfri utbildning. Ekonomiska och ideologiska motiv har lett till en ökad marknadsorientering av högre utbildning. I detta har spelat en roll. Från att ha varit en nationell och offentlig angelägenhet är högre utbildning i världen präglad av blandfinansiering genom studieavgifter som den enskilde betalar och genom kommersiella, internationella och globala finansiärer. Några tendenser hänger ihop med detta: Platserna räcker inte till, minskade statliga anslag, allt färre har råd att studera vid lärosäten i vissa länder, samarbete med näringslivet för att bli attraktiv på arbetsmarknaden och för att garantera kvaliteten. pessimism när det gäller den offentliga sektorns förmåga att finansiera högre utbildning är mycket kontroversiell och vid betonades därför i slutdeklarationen den offentliga sektorns fortsatt viktiga roll: The funding of higher education requires both public and private resources. The role of the state remains essential in this regard. Rekrytering av utländska studenter till Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att utreda förutsättningarna för att öka antalet studerande från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och högskolor. Utredaren skall också utreda hur det informeras om svensk utbildning i dessa länder. I uppdraget ingår att kartlägga den internationella utvecklingen i fråga om avgiftsfinansiering av utbildning samt i vilken omfattning och på vilka grunder andra länder tar ut avgifter av utländska studenter. Dessutom skall frågan om att avgiftsbelägga utbildning för studenter från länder utanför EES-området utredas. Av budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 1999/2000:UbU1) framgår att regeringen avser att tillsätta en utredning för att utröna förutsättningarna för att öka andelen internationella studenter i samt för att utreda om avgifter bör tas ut för studenter från länder utanför EES- området. Ett ökat internationellt samarbete är en förutsättning för att underlätta lösningar på globala problem. Universitet och högskolor har en central roll i detta sammanhang, både som ägare och förmedlare av kunskap och kompetens och som centrum för värderingsdiskussioner. Ett verkligt utbyte av kunskap och människors erfarenheter bör ske mellan många olika typer av länder. I ett sådant utbyte är lika mycket mottagare som givare. Högskolans internationella verksamhet har genomgått en kraftig expansion. Den mycket snabba ökningen av studerandeutbytet inom grundutbildningen har påskyndats dels genom förbättrade möjligheter till studiemedel vid utlandsstudier , dels genom deltagande i EU:s utbildningsprogram redan före inträdet i unionen. Studiemedelsreformen innebar bl.a. att svenska studenter fick möjlighet att erhålla studiemedel för studier utomlands av godtagbar standard. Universitet och högskolor utvecklade sina internationella sekretariat, en rad kurser och utbildningar började ges på engelska och former utvecklades för att värdera och tillgodoräkna utlandsstudier inom examen. Den svenska högskolan har således ett omfattande internationellt samarbete på olika nivåer inom grundutbildning, forskarutbildning och forskning. Samarbetet sker såväl i organiserade former som genom informella kontakter och genom att enskilda studenter väljer att studera utanför det egna landet. är det emellertid fler svenska studenter som studerar vid utländska lärosäten än det är utländska studerande som studerar i . För att en internationell miljö skall kunna etableras vid svenska lärosäten erfordras att betydligt fler utländska studenter studerar där. Ett problem i sammanhanget kan vara det begränsade utbudet av kurser på andra språk än svenska. Regeringen anser att det är önskvärt att öka andelen internationella studenter i från olika delar av världen. Detta gynnar förståelsen för andra kulturer och möjliggör långsiktiga kontakter och samarbeten. Det finns ett växande behov av högre utbildning i världen. På den framväxande internationella utbildningsmarknaden är de engelskspråkiga länderna redan mycket aktiva. föranlett andra länder, t.ex. och , att vidta särskilda åtgärder för en ökad internationell rekrytering. har upprättat en särskild rekryteringsorganisation (EduFrance) och i har rektorskonferensen engagerat sig i marknadsföringen utomlands av tyska universitet och högskolor. Allt fler länder erbjuder på ett systematiskt sätt högre utbildning för studenter från , och . Motiven för detta varierar. Det kan vara ett led i det egna landets biståndsverksamhet, ett sätt att på affärsmässiga grunder sälja utbildning eller ett försök att genom utbildning etablera nätverk i länder vars internationella betydelse är stor eller ökar. Ett mer aktivt svenskt deltagande på en global utbildningsmarknad skulle leda till nya internationella nätverk och kontakter vilket i sin tur kan bidra till en egen kunskapsproduktion och till en ännu högre kvalitet inom utbildning och forskning. Eftersom användningen av informationsteknik i undervisningen fått en allt större betydelse skulle ställning som ICT-nation kunna stärkas. Allt fler universitet och högskolor, såväl i som i andra länder, erbjuder kurser och utbildningar på distans via Internet. Många av de utländska universiteten tar betalt för dessa kurser men den svenska högskolan saknar en sådan möjlighet. Detta minskar incitamenten och resurserna att utveckla distansutbildning. Utbildning vid svenska universitet och högskolor är avgiftsfri, liksom i de övriga nordiska länderna och vissa andra länder i . I länder som , , och är utbildningar till stor del avgiftsbelagda, vilket ger större möjligheter till rekrytering av utländska studenter. Inom finns också tendenser att införa avgifter. I är principen om en avgiftsfri högskoleutbildning för landets egna medborgare en viktig demokratifråga. När det däremot gäller gäststuderande från länder utanför EES-området finns det anledning att utreda en avgiftsbeläggning. utreda i vilken omfattning och på vilket sätt som det informeras om svensk högre utbildning i andra länder samt lämna förslag till hur den verksamheten kan förstärkas, utreda hur utländska gäststudenter uppfattar sin studietid i och vilka eventuella svårigheter och hinder de stöter på i sina studier och under sin vistelse samt lämna förslag på hur olika hinder, t.ex. språkhinder, kan reduceras, lämna förslag till hur antalet utländska gäststudenter vid svenska universitet och högskolor kan öka, såväl avseende grundutbildning som forskarutbildning, utreda i vilken omfattning andra länder tar ut avgifter av utländska gäststudenter eller planerar att göra det, och lämna förslag till vilka förutsättningar som bör gälla för att avgiftsbelägga studier i samt föreslå avgiftssystem för gäststudenter från länder utanför EES-området samt vilka konsekvenser avgifter skulle få. Förslagen får inte leda till konsekvenser som negativt påverkar högskolans uppgift att erbjuda avgiftsfri utbildning till studenter inom EU. Vidare får förslagen inte ha en negativ inverkan på internationella eller nordiska utbildnings- och forskningssamarbete. Utredarens förslag skall rymmas inom befintliga ramar. Om förslagen har ytterligare kostnadskonsekvenser skall utredaren lämna förslag till finansiering. Uppdraget skall utföras efter samråd med berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget skall redovisas . Svenska myndigheter och organisationer som utredningen har haft överläggningar med 10.Sveriges Universitets- och högskoleförbund 11.Förvaltningscheferna och cheferna för de internationella sekretariaten vid universitet och högskolor producerar ett basinformationsmaterial på engelska bestående av 5 broschyrer med allmän information om studier i och information om kurser/program på engelska och kurser i svenska språket. Urval och innehåll är avpassat för att motsvara den typ av information som vanligen efterfrågas och revideras varje eller . Utöver basinformationen producerar SI särskild information även på andra språk (t.ex. mässfoldrar). SI har också utgivit en broschyr tillsammans med och medverkar till en nordisk broschyr utgiven av Årlig produktion av broschyrer, kataloger och faktablad Distribuerad upplaga/år ·A Guide for Foreign Students – allmän information, examina, antagning m.m. Tryckt: ca 10 000 Pdf: ca 10 000 ·A Student – for International Students and Researchers in – praktisk information inför studietiden i . · Taught in English. Tryckt: ca 6 000. Pdf: ca 7 000 ·Courses in English at . Tryckt ca 6 000. Pdf: ca 6 000 ·Svenska i /Swedish in – kurser i svenska vid studieförbund, universitet och högskolor. Tryckt: ca 7 000 Pdf: ca 7 000 ·Admission of Foreign Students (tvåsidigt faktablad) ·(Higher Education in , ingår i SI:s faktabladsserie om , även andra språk) , , The shadow education system: private tutoring and its implications for planners. ,m.fl.,The Business of Boederless Education. Callan, Hailary, Vision in Practice. A Decade of Evolution. Higher Education in Europe, XXV:1. , , Paying the for Interbational Education. Programs, Partners and Possibilities at the Millenium. NAFSA, 1999. Aid to Education. Global Patterns and national contexts. Forskning och förnyelse. Rgeringens proposition 2000/01:3. Förslag till en svensk Asienstrategi. En svensk Asien-strategi inför 2000-talet. Regeringens skrivelse 1998/99:61. Gibbons, , m.fl. . The dynamics of science and research in contemporary societies. The Globalization of Higher Education. Edited by , Buckingham1998. , , , Funding Universities to and . Huber, , G., Qualified in – eine Initiative für das 21. Memorandum zur künftigen auf dem internationalen Bildungsmarkt. Internationalisation in European Non-University HigherEducation. Learning: The Treasure Within. Report to of the International Commission of Education for the Twenty-first Century. , , Globalisering och internationalisering av vetenskapen. Sociologisk forskning 3/99. Morey, , Changing Higher Education Curricula for a Global and Multicultural World. Higher Education in Europe, XXV:1. Mousaviyan, , Intresset för utlandsstudier. En utvärdering på uppdrag av International Office vid . Mångfald i högskolan. Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan. National Policies for the Internationalisation of Higher Education in europé. skriftserie 1997:8 S. Quality and Internationalisation in HigherEducation. Bundesministerium für Bildung und Forschung. , , De lärdas republik. Om vetenskapens internationella tendenser. Utbildning och forskning för strategisk internationalisering. rapportserie 1998:16 R, 1998. Utlandsstudier till vilken nytta? En utvärdering av effekter av utlandsstudier.. skriftserie 1999:10 R. Utländsk studerande i . Ds U 1981:8.