sou · GOB332 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta gäller enligt propositionen även i fall då den som skall adopteras är och särskilt då det finns anledning att miss- tänka att adoptionen syftar till att kringgå gällande invandringsbestämmel- ser. föreslog i betänkandet Adoptionsfrågor (SOU 1989:100) att det vid internationella adoptioner skall föreligga yttran- de i adoptionsfrågan från behörig myndighet eller organisation i hemvistlan- det när ett underårigt barn har en biologisk förälder eller en adoptivförälder med hemvist utomlands. De myndigheter som ansågs kunna komma i fråga var de som är behöriga att handlägga eller bereda adoptionsfrågor. I betän- kandet hänvisades till ett yttrande från JO 1960 s. 61. JO uttalade häri an- gående domstols handläggning av ett adoptionsärende, att även om de in- terna svenska reglerna om att yttrande i ärendet skall inhämtas från barna- vårdsnämnden i den församling där föräldrarna eller den av dem som har vårdnaden är kyrkobokförd inte kan tillämpas bokstavligt när vårdnadsha- varen är bosatt utomlands, bör på lämpligt sätt motsvarande utredning in- förskaffas. När, som i det fall som avsågs med yttrandet, en motsvarighet till svenska barnavårdsnämnder finns i det främmande landet, borde dom- stolen i första hand vända sig till en sådan myndighet, om inte en hänvän- delse dit tedde sig utsiktslös eller av särskild anledning direkt olämplig (jfr , , Svensk rättspraxis i internationell familje- och arvsrätt 1986 s. 93 f.). anförde att de myndigheter från vilka det kan komma i fråga att inhämta yttrande är de som är behöriga att handlä g- ga eller bereda adoptionsfrågor (s. 236 f.). I flertalet vanliga ursprungslä n- 114 Utredningens överväganden och förslag der finns sådana myndigheter vid sidan om domstolarna. Även organisatio- ner ansågs kunna komma i fråga. framhöll att det främst borde ankomma på sökanden eller sökandena att inhämta ifrå- gavarande yttrande. I artikel 4 anges de förutsättningar som skall vara uppfyllda från ursprungsstatens sida innan en internationell adoption får ske. Bland annat skall de behöriga myndigheterna i ursprungsstaten ha fastställt att barnet kan adopteras och ha beslutat, sedan möjligheterna till adoption inom landet övervägts, att internationell adoption är till barnets bästa. Om centralmyndigheten i ursprungslandet är övertygad om att barnet kan adopteras skall den enligt artikel 16 sammanställa en rapport innefat- tande upplysningar om bl.a. barnets identitet, dess tillgänglighet för adoption, bakgrund, sociala miljö, familjehistoria och särskilda behov. Centralmyndig- heten i ursprungsstaten skall till centralmyndigheten i den mottagande staten överlämna sin rapport om barnet m.m. 8.4.2Utredningens överväganden och förslag Förslag: I adoptionsärenden vid svenska domstolar skall yttrande från In- vandrarverket regelmässigt inhämtas när adoptionen avser en utomnordisk medborgare som är eller däröver. Detta gäller om yttrandet inte är uppenbart obehövligt. De krav som skall vara uppfyllda för att en adoption skall beviljas vid svensk domstol anges i . Domstolarna skall göra en prövning av om det är lämpligt att adoptionen äger rum. När det är fråga om att ge- nom adoptionen befästa ett personligt förhållande mellan sökanden och den som avses bli adopterad, skall förhållandet normalt ha väsentligen samma innehåll som det som föreligger mellan föräldrar och barn. För att domsto- len skall få ett tillräckligt underlag för sin bedömning kan som framhållits i prop. 1980/81:112 vissa upplysningar från andra myndigheter än de som anges i 4 kap. 10 § FB behövas. Utredningens undersökning har visat att domstolarna inhämtat informa- tion från om de personer som avsågs adopteras i en fjä r- dedel av ärendena. Utredningens uppfattning är att de adoptionsbeslut som fattas i bör grundas på ett så brett beslutsunderlag som möjligt. Samtliga omstän- digheter som kan vara av betydelse för om adoption är lämpligt bör beak- tas. Eftersom den familjeanknytning som uppkommer genom svenska ad- Utredningens överväganden och förslag 115 optionsbeslut utan vidare skall godtas av utlänningsmyndigheterna (se av- snitt 8.2.2), finns det anledning för domstolarna att mer konsekvent – som ett led i bedömningen av om ett förälder-barnliknande förhållande föreligger – uppmärksamma om det främsta syftet med adoptionen kan antas vara att kringgå invandringsregleringen. Även ur informationssynpunkt kan det vara en fördel om frågor med invandringsrättslig anknytning blir belysta i adop- tionsärendet. Mot denna bakgrund anser utredningen att yttrande från In- vandrarverket regelmässigt bör inhämtas när det gäller adoption av en ut- ländsk medborgare som uppnått . Detta gäller dock inte om ett sådant yttrande är uppenbart obehövligt. Om det av ärendet framgår att den som adoptionen avser har perma- nent uppehållstillstånd i är ett yttrande från uppen- bart obehövligt och skall således inte inhämtas. Ett annat exempel på när ett yttrande kan anses vara uppenbart obehövligt är när adoptionen sker enligt . Domstolarnas skyldighet att inhämta yttrande från bör med stöd av 5 § lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rö- rande adoption kunna tas in i en förordning. I vissa fall kan det vara lämpligt att inställning inhäm- tas även när den som avses adopteras är . Något hinder mot att domstolen inhämtar yttrande också i dessa fall föreligger inte. Detta behö- ver dock inte regleras i författning (jfr prop. 1980/81:112) Ett inhämtat yttrande bör, liksom , innehålla hos tillgänglig information om den person som adoptionen avser (jfr avsnitt 7.1.4). I den mån anser att adoptionen främst syftar till att kringgå invandringsbestämmelserna, finns det ingenting som hindrar att In- vandrarverket redovisar sin uppfattning att adoptionen inte bör beviljas. I samband med att yttrar sig i ärendet bör de adoptionssö- kande informeras om utlänningslagens bestämmelser om uppehållstillstånd. Utredningen återkommer härtill i avsnitt 8.5. Utredning från barnets hemland När det gäller frågan beträffande utredning om adoptivbarnet har, som ovan redovisats, ett förslag om att yttrande skall föreligga i adoptionsfrågan från behörig myndighet eller organisation i barnets hemvistland lämnats av i SOU 1989:100. Betänkandet har remissbe- handlats men har ännu inte lett till någon lagstiftning av denna fråga. När det gäller adoptioner som sker enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner erhåller mottagarlandet en rapport från ursprungslandet innefattande upplysningar om bl.a. barnets 116 Utredningens överväganden och förslag identitet, dess tillgänglighet för adoption, bakgrund, sociala miljö, familjehis- toria och särskilda behov. Vid utredningens kontakt med den auktoriserade adoptionsorganisatio- nen har denna ansett det vara förvånande att det är möjligt för tingsrätter att fatta beslut om adoption utan att infordra utredning om barnet från de ansvariga myndigheterna i det land där barnet bor. Frågan om vilken utredning om adoptivbarnet som bör föreligga från ut- landet ligger måhända något vid sidan av utredningens uppdrag. Utredning- en vill ändå framhålla som sin bestämda uppfattning, att när adoptionen av- ser ett utländskt underårigt barn bör ett yttrande från behörig myndighet eller organisation i barnets hemland föreligga i adoptionsärendet, om det rent faktiskt är möjligt att få fram ett sådant yttrande. Denna ståndpunkt stämmer väl överens med utredningens tidigare redovisade uppfattning, att adoptionsärendena bör avgöras på ett så brett underlag som möjligt. Upp- gift om vilken myndighet eller organisation som bör tillfrågas torde i regel kunna fås från . I annat fall är det möjligt att vända sig till svensk ut- landsmyndighet för att få upplysningar (jfr SOU 1989:100 s. 237). Eftersom frågan bereds i annat sammanhang lämnar utredningen inte något förslag om rättslig reglering. 8.5.1Behovet av förbättrad information Den enda skriftliga information om uppehållstillstånd vid adoption som ut- redningen funnit är intagen i NIA:s broschyr Till er som går i adop- tionstankar. Detta är en första, grundläggande information som delas ut till den som vill veta hur det går till att adoptera ett utländskt barn. Häri be- skrivs främst hur de blivande adoptivföräldrarna faktiskt skall gå tillväga för att ansöka om uppehållstillstånd för adoptivbarnet. Broschyren är utarbetad i första hand med tanke på dem som avser att adoptera ett utländskt barn . har gett ut en informationsbroschyr om familjerätt. Häri lämnas en kortfattad redogörelse för förutsättningarna för att en ansö- kan om adoption skall beviljas och adoptionens rättsverkningar. När det gäller adoption av barn mellan och adoptionen förmedlas genom någon adoptionsorganisation svarar organisationen för att de adoptionssökande får erforderlig information. Information lämnas också av i de fall prövar om förfarandet vid en enskild adoption är godtagbart. Vid adoption av en person upprättas också regel- mässigt en kontakt mellan socialnämnden och de adoptionssökande när de blivande adoptivföräldrarna är bosatta i och adoptionen sker vid Utredningens överväganden och förslag 117 Genom denna kontakt kan de adoptionssökande erhålla in- formation. När det gäller underåriga är det således främst när adoptionen sker utomlands och blir automatiskt gällande i som det är osäkert om information om lagstiftningen kommer fram. Vad gäller adoption av vuxna saknas oftast naturliga informationskana- ler. , eller någon av adoptionsorganisationerna kommer vanligtvis i kontakt med de adoptionssökande eller den som avses bli adopterad, när denna är eller äldre. Inte heller i de fall adoptionen av en vuxen sker utomlands förekommer det någon information om lagstift- ningen. 8.5.2Utredningens överväganden och förslag Förslag: Informationen om lagstiftningen måste förbättras. Domstolsver- ket och bör gemensamt utarbeta ett skriftligt informa- tionsmaterial där reglerna om adoptioners rättsverkningar och möjlighet- erna till uppehållstillstånd vid adoption beskrivs på ett tydligt och lättförståe- ligt sätt. Informationen bör på olika sätt tillställas adoptionssökande som är bosatta i . Givetvis bör informationen kunna nås via Internet. In- vandrarverket skall också genom utlandsmyndigheterna tillhandahålla in- formation om bestämmelserna om uppehållstillstånd i för adoptera- de. Det är angeläget att ingen adoption genomförs under den oriktiga förutsätt- ningen att adoptionen kommer att medföra att den adopterade beviljas up- pehållstillstånd i . När en i bosatt person adopterar en ut- ländsk person är avsikten i de flesta fall att även den adopterade skall bo- sätta sig i . Detta kan rentav vara ett villkor för att adoptionen skall genomföras. Som framhållits i det föregående (avsnitt 8.2.2) kan adop- tionens rättsverkningar medföra att ett avslag på en ansökan om att få bo- sätta sig i får olyckliga följder, framför allt när den adopterade är underårig. Mot denna bakgrund bör det inte förekomma att någon adop- tionssökande står utan information. Att behovet av information tillgodoses ligger, när det gäller underåriga, väl i linje med vad som anges angående rådgiv- ning (artikel 4 och 5) samt med 25 § tredje stycket SoL som är en anpass- ning till konventionen. Enligt 25 § tredje stycket SoL får socialnämndens medgivande lämnas endast om den eller de som vill adoptera har tillfreds- ställande kunskaper om barn och deras behov och har blivit informerade om den planerade adoptionens innebörd. 118 Utredningens överväganden och förslag Enligt utredningens uppfattning måste informationen om lagstiftningen förbättras. bör därför gemensamt med ut- arbeta ett skriftligt informationsmaterial om en adoptions rättsverkningar och förutsättningarna för uppehållstillstånd vid adoption. Informationen bör utformas på ett tydligt och lättförståeligt sätt och utarbetas med hänsyn till att den som avses adopteras kan vara såväl underårig som vuxen. Infor- mationsmaterialet bör översättas till de vanligaste invandrarspråken. Oavsett om adoptionen sker i eller utomlands och oavsett om adoptionen avser en underårig eller en vuxen bör det finnas myndigheter eller andra organ som tillhandahåller i bosatta adoptionssökande uppgifter om innehållet i svensk lagstiftning. Ett sätt att sprida skriftlig information till enskilda när det gäller adoption av underåriga kan vara genom adoptionsorganisationerna, och socia l- nämnderna. I föregående avsnitt föreslog utredningen att skall höras i de ärenden där den som adoptionen avser är eller äldre om detta inte är uppenbart obehövligt. Enligt 22 § lagen (1996:242) om domstols- ärenden får ett ärende inte avgöras utan att den som är part har fått kän- nedom om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än par- ten och har fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. I samband med kommu- niceringen av yttrande bör domstolen översända den av och gemensamt utarbetade informationen till adoptionssökande för kännedom. När ett utländskt adoptionsbeslut automatiskt blir gällande i kan adoptionen ske utan att eller socialnämnden kommer i kontakt med ärendet. Om en adoptionssökande i ett sådant fall ändå tar kontakt med so- cialnämnden eller bör han eller hon bistås med rådgivning inför adop- tionen. Givetvis bör information om lagstiftningen också kunna nås via Internet. Den information som finns i NIA:s broschyr Till er som går i adop- tionstankar skulle i tillämpliga delar kunna kompletteras med innehållet i informationsmaterialet. Likaså skulle en del av informationen kunna tas in i skall också genom utlandsmyndigheterna tillhandahålla information om möjligheten till uppehållstillstånd i för adop-terade. Informationen bör finnas tillgänglig för enskilda som vänder sig till utlands- myndigheten så väl i anledning av adoptionen som när det gäller ansökan om uppehållstillstånd i på grund av adoption. Genomförande av förslagen 119 9 Genomförande av förslagen 9.1Utredningens bedömning av kostnaderna för förslagen Bedömning: Utredningens förslag kommer inte att medföra några nämn- värda kostnader för det allmänna. I betänkandet tar utredningen ställning till frågan vilken betydelse en adop- tion bör ha vid bedömningen av ett ärende om uppehållstillstånd för den adopterade samt till hur administrativa frågor kring detta skall lösas. Utredningens bedömning av vilken rättsverkan en adoption bör ha i ett ärende om uppehållstillstånd för den adopterade redovisas i avsnitt 8.2.2. Vad utredningen där ger uttryck för överensstämmer i stort med den rätts- verkan adoptioner tillerkänns i den praktiska rättstillämpningen. Några änd- ringar av kostnadsläget uppstår därmed inte. För att stärka adopterades rättsliga ställning föreslår utredningen vissa ändringar i utlänningslagen. Dessa förslag redovisas i avsnitt 8.3.2. När det gäller underåriga adopterade innebär förslagen framför allt, att den praxis som redan utvecklat sig vid utlänningsmyndigheterna kommer till uttryck i lagtexten. Beträffande adopterade vuxna bör, i och med att 2 kap. 4 § första stycket 4 UtlL blir tydligare, antalet överklaganden minska. Med hänsyn till att vuxna adopterade utgör en liten grupp av alla tillståndssökan- de kommer några kostnadseffekter till följd av förslaget dock inte att upp- stå. Utredningens förslag i avsnitt 8.4.2 om att domstolarna regelmässigt skall inhämta yttrande från när den som avses bli adopte- rad är utomnordisk medborgare och eller däröver, om ett sådant ytt- rande inte är uppenbart obehövligt, påverkar inte heller kostnaderna. Ut- redningens undersökningar visar att antalet adoptionsärenden av nu aktuellt slag som avgörs vid landets tingsrätter inte uppgår till fler än cirka 35 120 Genomförande av förslagen I av ärendena inhämtas yttrande från . I några fall kommer ett yttrande att vara obehövligt, t.ex. när den som avses adopteras har permanent uppehållstillstånd i Sveri- ge. Det merarbete för domstolarna och som förslaget ger upphov till är således försumbart. Förslaget om information i avsnitt 8.5.2 kommer att medföra vissa kost- nader. Enligt utredningens bedömning bör de föreslagna åtgärderna dock kunna rymmas inom gällande anslag. Bedömning: Förslagen bör kunna träda i kraft . Avgörande för ikraftträdandet är främst tidsåtgången för beredningen av förslagen. Det bör vara möjligt för att fatta beslut . Ikraftträdande bör därför kunna bestämmas till . Några sär- skilda övergångsbestämmelser föreslås inte. Konsekvenser av utredningens förslag 121 10Konsekvenser av utredningens förslag Bedömning: Utredningens förslag får inte någon sådan inverkan på de i kommittéförordningen nämnda områdena att någon särskild redovisning av konsekvenserna är motiverad. Utredningen har enligt sina direktiv att beakta kommittéförordningen (1998:1474). Enligt 14 och 15 §§ skall förslagens kostnader och konse-kven- ser inom vissa områden redovisas. I kapitel 9 har utredningens bedömning av kostnaderna för förslagen redovisats, varför kostnadsaspekterna inte nu berörs. I 15 § kommittéförordningen sägs att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har bety- delse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till stör- re företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen anser inte att förslagen får sådan inverkan på de i kommittéförordningen nämnda områdena att någon särskild redovisning av konsekvenserna är motiverad. 122 Konsekvenser av utredningens förslag 11.1Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen Uppehållstillstånd får ges till 1.en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om ma- karna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, 2.en utlänning som är och ogift och som är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i eller som har be- viljats uppehållstillstånd för bosättning här, 3.en utlänning som är och ogift och som har adop- terats av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om adoptionsbeslutet –har meddelats av svensk domstol, gäller i enligt lagen (1971:796) om internatio- nella rättsförhållanden rörande adoption, eller gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, 4. en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1–3 är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats up- pehållstillstånd för bosättning här och som ingått i samma hushåll som den personen, 1 Lydelse enligt prop. 5. en utlänning som – utan att förutsättningarna under 2–4 är uppfyllda –genom släktanknytning eller på annat sätt har sådan särskild anknytning till att utlänningen bör få bosätta sig här, 6. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i , 7.en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt och 8.en utlänning som önskar vistas här i landet för studier eller besök. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som 1.är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, utan att makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, eller 2. har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har fått uppehållstill- stånd för bosättning här, om förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna para- graf skall beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. Ändringarna görs i paragrafens första stycke och föranleds av utredningens ställningstaganden till vilken betydelse en adoption bör ha vid bedömningen av ett ärende om uppehållstillstånd för den adopterade (se avsnitt 8.2.2 och 8.3.2). Förslaget innebär att den rättstillämpning som utvecklats vid utlä n- ningsmyndigheterna i stort sett fastställs. Härigenom stärks adop-terades rättsliga ställning. förarbetsuttalanden äger alltjämt tillämplighet. Punkt 3 är ny. Genom denna slås det fast att ogifta underåriga adopterade, som adopterats enligt ett adoptionsbeslut som gäller i av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt här eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, har en principiell rätt till uppehållstillstånd. Genom lagtextens utformning klargörs att det endast är adopterade som inte kan uppfylla kravet på att vara hemmavarande barn till den i bosatta personen som punkt 3 är tillämplig på. Andra adopterade barns rätt till uppehållstillstånd bör liksom i första hand prövas enligt punkten 2. Genom en reglering där underåriga adopterades principiella rätt till up- pehållstillstånd kommer till uttryck lagfästs den ordning som i stort sett re- dan gäller i rättstillämpningen. Härigenom kommer underåriga adopterades rätt till uppehållstillstånd att anpassas till vad som gäller för underåriga barn som är eller har varit hemmavarande barn till en i bosatt person. De adoptioner som gäller i kan såväl ha meddelats av svensk domstol som utomlands. Utomlands meddelade adoptioner där den adopte- rade är utomnordisk medborgare gäller i i enlighet med vad som anges dels i lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption, dels i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. En förutsättning för att adoptionen skall gälla i är dock enligt båda lagarna att adoptionen inte strider mot svensk ordre public. De kategorier av anhöriga som anges i paragrafen har en principiell rätt till familjeåterförening. Detta kommer till uttryck genom att det i lagen an- ges att uppehållstillstånd får ges. Enligt tidigare förarbetena skulle undantag annars få lov att göras i lag för en rad situationer där det trots att det rör sig om medlemmar av kärnfamiljen inte alltid är rimligt att tillstånd beviljas (prop. 1996/97:25 s. 111 f. och 284). När det gäller adoptionsbeslut som meddelats i skall utlännings- myndigheterna av skäl som anges i avsnitt 8.2.2 godta den familje- anknytning som uppkommit genom beslutet. Om omständigheterna kring en utomlands beslutad adoption på ett påtagligt sätt visar att adoptionen huvud- sakligen tillkommit för att bereda någon uppehållstillstånd i bör, som utvecklats i anförda avsnitt, detta beaktas på så sätt att adoptionen från- känns verkan i ärendet om uppehållstillstånd (jfr prop. Liksom beträffande andra typer av anknytningar som kan antas vara skenförhål- landen eller främst ha tillkommit för att ge någon möjlighet till bosättning i , lämnar bestämmelsen utrymme för en sådan prövning (jfr prop. 1996/97:25). Det kan finnas andra särskilda skäl att göra undantag från den principiella rätten till uppehållstillstånd. Exempel på skäl som avser samtliga anhöriga inom kärnfamiljen ges i prop. 1996/97:25 s. 111 f. Punkt 4 motsvarar nuvarande punkt 3. Ändringen är redaktionell och en följd av den nya punkten 3. Punkt 5 motsvarar nuvarande punkt 4. Bakgrunden till ändringen framgår av avsnitt 8.3.2. Av förslagets första led framgår att en utlänning som – utan att förut- sättningarna under 2–4 är uppfyllda – genom släktanknytning har sådan särskild anknytning till att han bör få bosätta sig här, får ges uppe- hållstillstånd. Även fortsättningsvis kan det i undantagsfall bli nödvändigt att bevilja uppehållstillstånd för vissa anhöriga som inte helt uppfyller kraven för up- pehållstillstånd enligt föregående punkter. motivuttalanden härom äger alltjämt giltighet (jfr prop.