sou · GOB3109d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Jag bedömer mot bakgrund av den statistik som tagits fram av häst- sektorns organisationer att det finns ca 200 000–225 000 hästar i . Hästsektorns betydelse för sysselsättning och ekonomi Hästen har historiskt sett haft en stor betydelse för inom jordbruket, försvarsmakten och som kommunikationsmedel. Nu- varande hästhållning har en stor ekonomisk och social betydelse och är, vilket dock tyvärr ofta förringas, en viktig inkomstkälla för det svenska jordbruket. Hästsektorn är jordbrukets femte största intäktskälla. Hästen används även till viss del inom skogsbruket. Totalisatorspelet inom trav- och galoppsporterna omsätter . Hästar och hästsport har utvecklats till en av våra populäraste fritidssysselsättningar. I en utredningen av hållningens Främjande (NS) har sektorns direkta sysselsättnings- effekt bedömts uppgå till ca 5 000 heltidsarbeten och 4 650 deltidsarbeten. Den indirekta sysselsättning som sektorn skapar genom köp av varor och tjänster av t.ex. utrustning, foder, hovslageri- och veterinärvård, transporter m.m. bedöms uppgå till ca 5 000 heltidsarbeten och 1 750 deltidsarbeten. Dessutom ger sektorn sysselsättning, främst deltid, för ca 15 000 uppfödare och de ca 8 000 som tränar egna hästar, dvs. totalt ca 10 000 heltids- sysselsatta och 30 000 sysselsatta på deltid. Utredningen bedömde att sektorn omsatte ca , varav ca 8,3 miljarder utgjordes av tävlingsverksamhet och spel på hästar. Den interna omsättningen inom sektorn, t.ex. hästägaren köper unghäst av uppfödaren, hästägaren betalar träningsavgift till tränaren etc., bedömdes uppgå till ca . Sektorns ekonomiska betydelse för jord- och skogsbruket bedömdes uppgå till ca . Sektorns ekonomiska betydelse för andra yrkeskategorier än lantbrukarna t.ex. hovslagare, veterinärer, utrustningsförsäljare m.m. bedömdes uppgå till ca . Beräkningar av () för pekar på att hästen svarar för en omsättning i jordbruksledet på ca , medan den samhällsekonomiska nettoomsätt- ningen i konsumentledet uppgår till . Tabellen nedan visar på några olika djurslags ekonomiska betydelse i jordbruks- och konsumentledet. Några olika produktionsgrenars ekonomiska betydelse i jordbruks- och konsumentled (miljoner kr). Källa: LRF. Inom hästsektorn finns olika organisationer med skilda ändamål och syften. Aktiebolaget och Galopp (ATG) har ensamrätt till totalisatorspel på hästar i , () är de lokala travsällskapens samarbetsorganisation för frågor av rikskaraktär och internationella frågor. STC skall vidare organisera, leda och utveckla svensk travsport och vara ett serviceorgan för de aktiva inom travsporten. Svenska Galopp- sportens () har ungefär motsvarande funktion inom galoppen som STC har inom travet, Svenska Ridsportför- bundet (SvRF) är riksorganisation inom svensk ridsport och SH är paraplyorganisation för de olika rasavelsföreningarna (27 st.), dock inte för rasavelsföreningarna inom trav- och galoppsporterna. Organisationerna inom svensk hästsektor. Källa: NS. SvRF bildades genom att fyra rikstäckande central- organisationer gick samman. SvRF:s verksamhet är organiserad inom sektionerna ungdom, utbildning och tävling. Härutöver finns särskilda utskott för bland annat säkerhet, djurskydd, IT, media, forskning m.m. Kansliet finns på , kommun. Den lokala verksamheten bedrivs inom ramen för 19 distrikt, varav de flesta har egna kanslier. Ridsporten är uppdelad i grenar samt i kategorierna ponny och häst. De olika grenarna består av hoppning, dressyr, fälttävlan, distans, körning, och voltige. Endast ungdomar får tävla i ponnyklasserna. Dessutom anordnas tävlingar för handikap- pade ryttare. Hoppning är den dominerande tävlingsgrenen. Ungefär tre av fyra tävlingsstarter i tävlingar som anordnas inom ramen för SvRF:s verksamhet avser hoppning. Ungefär var femte tävlingsstart avser dressyr, som är den näst största tävlingsgrenen. Inom kategorin häst är det främst varmblodiga hästar som används för tävlingsverksamhet, medan flera olika ponnyraser, i vissa fall korsade med varmblodsras, används i kategorin ponny. SvRF har ca 216 000 medlemmar. Dessa är anslutna till 996 rid- klubbar från i norr till i söder. Av dessa driver ca 520 ridklubbar ridskoleverksamhet. av medlemmarna är kvinnor och av medlemmarna är . De manliga medlemmarna finns främst inom ålderskategorin . I åldersintervallet 7–utgör männen en tiondel av medlems- antalet. Såväl medlemsantal, åldersfördelning och könsfördelning har varit stabilt sedan förbundets tillkomst. Ridsporten är den största flick/kvinnoidrotten i , se tabell 3. Viss statistik gällande några av de antalsmässigt större specialidrottsförbund som är medlemmar i () för Källa: RF. Internationellt sett har en framträdande position vad gäller ridsport på elitnivå. Vid deltog med lag inom samtliga discipliner förutom fälttävlan. De internationella fram- gångarna för svensk ridsport i mästerskapstävlingar har varit betydande. Enligt internationell ranking per hade tre ryttare bland de 50 bästa i hoppning, fem ryttare bland de 50 bästa i dressyr, två ryttare bland de 50 bästa i såväl fälttävlan som distans. , 1999 och har en svensk kusk, , tilldelats utmärkelsen . vann svenska senior- och juniorryttare totalt 33 medaljer i , och NM-tävlingar (11 guld, 12 silver och 10 brons). Ungefär 520 ridklubbar som är anslutna till SvRF bedriver rid- skoleverksamhet och de flesta, ungefär tre fjärdedelar, är före- ningsdrivna, dvs. ridklubben äger lektionshästar, utrustning m.m. samt är arbetsgivare för ridskolepersonalen. Ridanläggningen arrenderas i de flesta fall, det är vanligt att kommunen äger anlägg- ningen. I de fall ridskoleverksamheten bedrivs i privat regi är det vanligt att kommunen tecknar arrendeavtal med den lokala rid- klubben, vilken i sin tur arrenderar ut driften till det privata rid- skoleföretaget. red ungefär 185 000 personer vid landets rid- skolor. De genomförde tillsammans ca . Rid- ningen erbjuder utövarna både ett fysiskt tränings- och tävlings- moment och en gemenskap med andra människor som har samma intresse. Vid ridskolorna erbjuds förutom ridning och skötsel av hästar m.m. även möjlighet till kursdeltagande. deltog ca 15 000 personer vid landets ridskolor i kursverksamhet som arrangerades av de lokala distrikten. Den genomsnittliga kursläng- den uppgick per deltagare. Studiecirkelverksamheten omfattade ca . Vid ca 350 ridklubbar finns verksamheter som är speciellt an- passade för att tillgodose de handikappade ryttarnas (och kuskar- nas) behov. Enligt SvRF:s bedömning finns det ca 4 000 aktiva ryttare med olika handikapp. Ungefär hälften av dessa är utveck- lingsstörda och har ofta ett eller flera tilläggshandikapp. Antalet rörelsehindrade som är engagerade i ridsport vid ridskolorna upp- går till ca 1 500, medan det finns ett drygt hundratal hörselskadade respektive synskadade, i vissa fall blinda, som rider aktivt. Handi- kappverksamhetens omfång och inriktning varierar mycket mellan ridklubbarna, men de klubbar som bedriver handikappverksamhet har i genomsnitt 10–20 aktiva handikappade ryttare . Antalet handikappade ryttare med tävlingslicens uppgår för när- varande till drygt 100. Inom svensk travsport tävlas det både med varmblodiga travhästar och med kallblodstravare. Det finns ca 68 000 travhästar varav är varmblod och 8 000 kallblod. varmblodiga travhästar, medan motsvarande siffra för kall- blodstravarna var 1 868. Se tabell 4. Viss statistik gällande svensk travsport 1996–1999. Antal startade vbl. travhästar (st.) Antal startande kbl. travhästar(st.) Prispengar varmblod (mkr) Prispengar kallblod (mkr) Antal hästar i proffsträning (st.) varav kallblodstravare (st.) Antal proffstränare () (st.) Antal anställda hos proffstränarna (st.) Antal amatörtränare () (st.) Antal tävlingsdagar inkl. B-dagar (st.) Antal tävlingslopp inkl. s.k. B-lopp (st.) Publik (st.) Källa: STC. STC bedömer att svenska travhästar tillhör de främsta i världen. Svenska hästar, kuskar, tränare, hästskötare, veterinärer och andra aktiva formar tillsammans med en god organisation och ett väl fun- gerande regelsystem det många sammantaget brukar kalla för värl- dens främsta travsport. Det finns 31 s.k. permanenta travbanor, dvs. banor som anordnar travtävlingar med totalisatorspel. Dessa är regionalt spridda i landet från i norr till () i söder och travsporten spelar således en icke oväsentlig regionalpolitisk roll. Vidare finns ett 30-tal icke-permanenta banor som främst används för tränings- ändamål, men som vanligen anordnar tävlingar, s.k. bygdetrav. Karta över de permanenta travbanorna i . Källa: STC. Av de prispengar som betalades ut vid travtävlingar , ca , var löpningar som innehöll av de totala pris- pengarna öppna för deltagande av utlandsregistrerade travhästar. De begränsningar som finns avser främst s.k. klassiska löpningar (derby, kriterium m.fl.), Svenskt Mästerskap och rikstotons lägre klasser. Ett mått på den inhemska travsportens konkurrensförmåga är förhållandet mellan hur mycket prispengar som svenskregistrerade travhästar vinner utomlands sett i relation till hur mycket pris- pengar utlandsregistrerade hästar vinner i . Utvecklingen för såväl varmblods- som kallblods- sporten redovisas i tabellerna 5 och 6. Svenskregistrerade varmblodiga travhästars utrikes in- tjänade prispengar samt varmblodiga utlandsregistrerade trav- hästars i intjänade prispengar –1999 (tkr). I utlandet intjänade pris- pengar av vbl. pengar av vbl utlandsreg. Källa: STC. Enligt företrädare för finns det flera anledningar till att bytesbalansen har försämrats markant . STC pekar bland annat på följande: –Svensk travsport har blivit mer konkurrensutsatt . Antalet anmälningar av utländska hästar till lopp i har i stort sett fördubblats , främst från de nordiska länderna. De högre prissummorna i gör det intressant att tävla här. Dessutom medför tävlingssystemets utformning (klassindelning som baseras på vunna prispengar) att de utländska hästarna i förhållande till insprungna prispengar ofta har mer rutin än sina svenska konkurrenter. –Svensk avels kvalitet har försämrats , speciellt har importen av avelshingstar minskat och försämrats. –Exporten av svenska tävlingshästar har varit stor och importen har varit liten. Såväl goda tävlingshästar som avelsston har sålts utomlands. Flera upp- födare har valt att stalla upp fölston i , och , då priserna på travhästar är betydligt högre i dessa länder. Svenskregistrerade kallblodiga travhästars utrikes in- tjänade prispengar samt kallblodiga utlandsregistrerade travhästars i intjänade prispengar –1999 (tkr). I utlandet intjänade pris- pengar av kbl. pengar av kbl utlandsreg. Källa: STC. Travtävlingar med kallblodstravare anordnas endast i , och . Som framgår av tabell 6 vinner utlands- registrerade kallblodstravare mer pengar i än vad de svensk- registrerade gör utomlands. Detta beror i allt väsentligt på att pris- pengarna är högre i jämfört med och , vilket medför att främst norska kallblodstravare deltar i svenska kall- blodslopp. Både norska och finska kallblodstravare håller hög klass och hävdar sig väl i svensk konkurrens. Detta leder till att den s.k. bytesbalansen är negativ. 3.2.1Organisationer inom svensk travsport fanns 67 lokala travsällskap och travklubbar, varav 31 hade tillstånd att bedriva totalisatorspel vid en eller . De lokala travsällskapen och travklubbarnas ändamål är generellt: –att anordna travtävlingar vid respektive bana –att verka för att intresset för travsporten inom regionen stärks vad gäller såväl publikt engagemang som avel, uppfödning och aktivt ägande av travhästar –att säkerställa och utveckla travsportens breddförankring För de travsällskap och travklubbar som har tillstånd att bedriva totalisatorspel i samband med travtävlingar är ändmålet vanligtvis också att verka för en stabil ekonomisk tillväxt genom att främja en god utveckling av totalisatorspelet inom regionen. De lokala travsällskapen och travklubbarna är ideella föreningar. I stadgarna anges att de skall vara anslutna till STC och följa förbundets stadgar, reglementen och övriga bestämmelser som utfärdas av STC. STC är de lokala travsällskapens och travklubbarnas samarbets- organisation för frågor av rikskaraktär och internationella frågor. STC har till uppgift att organisera, leda och utveckla svensk travsport. STC utgör också ett serviceorgan för de i travsporten aktiva samt övriga intresserade. STC är organiserat i fem avdelningar/verksamhetsområden: –TDS/avräkningar Reglementena för tävlings- och avelsverksamhet utarbetas och fast- ställs av STC. STC fastställer i samråd med de lokala travsällskapen tävlingsprogrammet för kommande verksamhetsår samt har ett sär- skilt ansvar för administration och genomförande av Breeder´s Crown; ett tävlingsprogram för 2-, 3- och 4-åriga varmblodiga travhästar. STC administrerar bland annat registrering och identifi- ering av samtliga travhästar, tränings- och körlicenser samt för- teckning över travhästägare. Vidare sköter STC utbetalningar av prispengar och samt administrerar det s.k. TDS-systemet (tränardebiteringssystemet), det sistnämnda ger professionella travtränare möjlighet att överlåta till STC att hantera fakturering av träningsavgifter m.m. har godkänt STC som avelsorganisation och som stambok- och registerförande organisation för travhästar. Godkännandet avser både varmblodiga och kallblodiga travhästar. Vad gäller djurhälso-, djurskydds- och smittskyddsfrågor har sporten en intern kompetens och beredskap som samarbetar med ansvariga myndigheter. För uppföljning av efterlevnad av gällande tävlingsreglemente ansvarar de lokala tävlingsarrangörerna. STC har dock ett övergripande ansvar för kontroll av att reglerna för medicinering av hästar för tävling följs. STC äger av aktierna i . Vidare äger STC helt , som i sin tur heläger AB Trav och Galoppronden och . De sex s.k. BAS-organisationerna Samråd mellan STC och de aktivas representanter sker i väsentliga frågor inom ramen för STC-BAS. Detta samrådsorgan består av samt de sex s.k. BAS-organisationerna Avelsföre- ningen för Svenska Varmblodiga Travhästen (ASVT), (), (), Sleipner, (StaR) och (). ASVT har till syfte att främja aveln med varmblodiga travhästar samt att ta till vara travhästuppfödarnas intressen. Antalet med- lemmar uppgår till ca 4 000. ASVT bedriver avels-, hingst-, auktions-, informations- och rådgivningsverksamhet. Kansliet finns vid , . Verksamheten drivs inom ramen för ett moderbolag och två dotterbolag. Dotterbolagen utgörs av och . ASVT:s hingstdepå är en av landets ledande hingstdepåer med 10–15 i verksamma avelshingstar. Ungefär hälften av hingstarna hel- eller delägs av hingstdepån, medan resterande hingstar är inhyrda. Hingstdepån förmedlar även fryst importerad sperma till svenska travhästuppfödare från hingstar som är uppstallade i andra länder samt exporterar fryst sperma från de i uppstallade avelshingstarna. anordnar auktioner, främst unghäst- auktioner för 1,5-åriga travhästar. Trottex är marknadsledande företag för auktioner med travhästar. De anordnar 2–3 årliga unghästauktioner. Dessutom har en auktion hållits via internet (internetauktion), vilket kan komma att komplettera den traditionella auktionsverksamhet. BTR:s uppgift är ta till vara på B-tränarnas intressen. Förbundet är organiserat i lokalavdelningar vid respektive bana. Antalet B- licensinnehavare är drygt 7 200. B-licensinnehavare tränar ca 15 500 hästar, vilket innebär att den genomsnittlige B-tränaren tränar ca två hästar. RST är de svenska travhästägarnas intresseorganisation, och utgör riksorganisation för de lokala travsällskapens och trav- RST har till uppgift att bland annat verka för en stark hästägarkår och en progressiv utveckling av svensk travsport samt ge de lokala hästägarföreningarna service vad gäller utbildning, information och organisation. Antalet medlem- mar är ca 10 000. Sleipner är de kallblodiga travhästägarnas och travhästupp- födarnas intresseorganisation. Antalet medlemmar är ca 3 000. Sleipner har fjorton lokalföreningar. Föreningen har att bevaka både avels- och tävlingsfrågor rörande den kallblodiga travhästrasen och bedriver främst travpolitisk verksamhet. Travsportamatörerna är organiserade i lokala amatörklubbar vid respektive bana och StaR utgör riksorganisation. Det finns 26 lokala amatörklubbar och antalet medlemmar är ca 3 000. StaR bedriver förutom travpolitisk verksamhet även informations- och utbildningsverksamhet. TR har till uppgift att ta till vara de professionella travtränarnas intressen. TR:s verksamhet omfattar travpolitiska områden med betydelse för travtränarnas situation, t.ex. tävlingssystemets ut- formning och prispengarnas utveckling, frågor avseende arbets- marknad och utbildning m.m. Antalet medlemmar är ca 400. Övriga organisationer av intresse () har till uppgift att främja ponnytravsporten. Antalet deltagare i travsportens ungdoms- satsning var drygt 14 000 . har ung- domars möjlighet att aktivt delta i travsporten uppmärksammats, bland annat för att stärka rekrytering av aktiva till travsporten och för att öka intresset för sporten. STC har en aktiv samverkan med SPT. SPT:s tävlingsverksamhet genomförs ofta vid de permanenta travbanorna. har det på det lokala planet bildats särskilda damklubbar. På riksnivå samverkar de inom ramen för TravSverigesDamklubbar (TSD). Antalet medlemmar uppgår till ca 2 000. Damklubbarnas ändamål är bland annat att främja kvinnors deltagande i tävlingsverksamheten. Damklubbarna anlitas ofta i samband med diverse olika tävlingsarrangemang bland annat vid prisutdelningar och vid guidning av allmänheten på stallbackar och publikplatser. Vid de permanenta travbanorna har det, främst , bildats särskilda lokalföreningar för lärlingarna som arbetar vid banan. Föreningarna har till syfte att förbättra lärlingarnas förut- sättningar att få köra lopp m.m. Det finns två permanenta galoppbanor i , och galopp. Det rids även galopptävlingar vid och Blommeröd. Inom svensk galoppsport tävlas det med engelska fullblod och arabhästar. Det finns ca 6 830 engelska fullblod i . startade 1 393 galopphästar i svenska galopptävlingar, varav 799 var svenskfödda. Antalet arabhästar som startade i galopptävlingar uppgick till 76. SGC bedömer att svensk galoppsport har svårt att hävda sig mot ledande galoppnationer som , , , , m.fl. I ett europeiskt perspektiv hävdar sig vanligtvis inte svensktränade och svenskfödda hästar mot hästar från , och . De bästa galopphästarna i finns generellt i . Vad beträffar övriga europeiska länder så håller de svensktränade och svenskfödda galopphästarna högre klass. Viss statistik gällande svensk galoppsport. Antal startade galopphästar (st.) Prispengar (mkr) Antal hästar i proffsträning (st.) Antal proffstränare () (st.) Antal anställda hos proffstränarna (st.)* Antal amatörtränare () (st.) Antal tävlingsdagar (st.) Antal tävlingslopp (st.) Antal betäckta fullblodsston (st.) Uppfödarpremier (mkr) *och 1997 saknas uppgifter. Källa: SGC. Av de prispengar som betalades ut vid galopptävlingar , ca , var öppna för deltagande från utlands- födda galopphästar. Vissa förbehåll finns vad gäller s.k. klassiska löpningar (derby, kriterium m.fl.), Svenskt Mästerskap, särskilda unghästlöpningar m.m. Ett mått på den inhemska galoppsportens konkurrensförmåga är förhållandet mellan hur mycket prispengar som svenskregistrerade galopphästar vinner utomlands sett i relation till hur mycket pris- pengar utlandsregistrerade hästar vinner i . Utvecklingen redovisas i tabell 8. Svenskregistrerade galopphästars utrikes intjänade pris- pengar och utlandsregistrerade galopphästars i intjänade prispengar –1999 (tkr). I utlandet intjänade pris- pengar av svenskreg. pengar av utlandsreg. Källa: SGC. Den främsta anledningen till att bytesbalansen försämrats är att norska tränare har importerat konkurrenskraftiga hästar från främst , och de har vunnit fler löpningar i jämfört . 3.3.1Organisationer inom svensk galoppsport SGC har i allt väsentligt motsvarande funktion inom galoppsporten som STC har inom travsporten. SGC är de lokala galoppsällska- pens samarbetsorganisation för frågor av rikskaraktär och interna- frågor. SGC har till uppgift att organisera, leda och utveckla svensk galoppsport. SGC utgör också ett serviceorgan för de i galoppsporten aktiva samt övriga intresserade. SGC admini- strerar registrering av hästar, licenser och ägare, utfärdar regle- menten för tävling och avel m.m. har i beslut god- känt SGC som avelsorganisation samt stam- och registerförande organisation för det engelska fullblodet inom galoppsporten. () har till uppgift att stödja och ta till vara på galopphästägarnas intressen och represen- tera dem i nationella och internationella sammanslutningar. Antalet medlemmar är ca 700. Medlemskap i fås via medlemskap i antingen () eller (). Antalet medlemmar i är ca 400, medan motsvarande siffra för SGS är ca 300. () skall verka för att främja den ädla hästaveln och galoppsporten i . Antalet medlemmar skall enligt stad- garna uppgå till högst 200. har JK 193 aktiva och sex passiva medlemmar. () har till uppgift att främja fullblodsaveln och kapplöpningssportens utveckling. Före- ningen har drygt 200 medlemmar. SFAF anordnar fullblodsårings- auktioner, bedriver informationsverksamhet om fullblodsavel och uppfödning, och har en mindre hingstdepåverksamhet. () är tränarfören- ingens samarbetsorganisation och ansvarar för att ta till vara galopptränarnas intressen. SGR har ca 60 medlemmar. () har till ändamål att främja amatör- sporten inom svensk galoppsport och ta till vara amatörryttarnas och amatörtränarnas intressen. Antalet medlemmar är ca 200. ARK anordnar den årliga tävlingsdagen på där huvud- löpningen traditionsenligt utgörs av svenskt . () syftar till att främja amatörtränarnas intressen inom galoppsporten. Antalet amatör- licenser är ca 200. Svenska () har till ändamål att främja och utveckla arabgaloppen i samt verka för internationell samverkan. Föreningen rekonstruerades 1993, och medlemsantalet är ca 50. 3.4AB Trav och Galopp ansvarar för totalisatorspelet beslutade att bilda ATG (prop. 1973:113, bet. JoU 1973:28, rskr. ATG fick då och har ansvaret för totalisatorspel på trav- och galopptävlingar. ATG har enligt bolagsordningen att verka för att trav- och galoppsporten i landet skall kunna bedrivas på ett sådant sätt att de långsiktiga förutsättningarna för sportens utveckling tryggas inom de av statsmakterna givna ramarna. För att uppnå detta samverkar ATG med de berörda centralförbunden och de tävlingsarrangerande trav- och galoppsällskapena beträffande ekonomiskt resultat, budget m.m. ATG beslutar om fördelning av totalisatornettot (bruttoöver- skott efter avdrag för vinstutdelning och skatt) och har även skyldigheten att göra en ekonomisk bedömning av sällskapens ekonomi i enlighet med vad som anges i regeringens tillstånd för ATG att bedriva totalisatorspel på trav- och galopptävlingar. I fråga om tävlingsverksamheten som sådan är det de till centralför- bundena anslutna sällskapen som har ansvaret. Dock skall samråd ske mellan berört centralförbund om vilka lopp som skall ingå i riksspelen samt dag och plats för de tävlingar som omfattar riksspelslopp och de s.k. storloppen. Ägare till ATG är STC () och SGC (). Styrelsen består av tolv ledamöter där staten utser sex inklusive ordföranden som innehar utslagsröst. STC utser fyra ledamöter, en och en ledamot utses av personalen. Totalisatorspelet regleras i Lotterilagen (1994:1000). Detaljregler för spel på trav- och galopphästar regleras dels i avtal, det s.k. totalisatoravtalet, som med viss periodicitet omförhandlas mellan företrädare för trav- och galoppsporterna och staten, dels i regeringsbeslut om att bevilja ATG tillstånd att bedriva totalisatorspel vid trav- och galopptävlingar. I det senare fastställs bland annat totalisatoravdragets storlek för olika spelformer och den procentuella skatt som ATG skall inbetala till staten på basis av totalisatoromsättningen. Fördelning av de medel som genererades vid vadhållning på trav- och galopptävlingar (mkr). Källa: ATG.