sou · GOB3109d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för bruksdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för departementet f.d. statssekreteraren som särskild utredare. Till sekreterare i utredningen förordnades ekonomen (fr.o.m. ). Till att ingå i en referensgrupp till utredningen förordnades handläggaren vid i , generalsekreteraren i , chefen för , styrelseledamoten i , styrelseledamoten i , docenten vid lant- bruksuniversitet , för , docenten vid lantbruks- universitet , ombudsmannen i och styrelseledamoten i Svenska Hästavelsför- bundet . Styrelseledamoten i entledigades på egen begäran på grund av ett nytt arbete . förordnades ombudsmannen i till att ingå i referensgruppen. Utredningen har antagit namnet Hästpolitiska utredningen (HPU). Härmed överlämnas betänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109). Utredningsuppdraget är därmed avslutat. Förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) .............. Uppläggning av arbetet............................................................ Disposition av betänkandet..................................................... En sammanhållen svensk hästpolitik ............................ 3.2.1 Organisationer inom svensk travsport........................ 3.3.1 Organisationer inom svensk galoppsport ................... AB Trav och Galopp ansvarar för totalisatorspelet ............... Okänt namn för dokumentets egenskap. Vissa andra hästorganisationer ............................................... 3.6.4 () .... Motiv för mina förslag ............................................................ 4.2.3 Avelsorganisationerna och register- och stambokförande organisationer m.m.......................... Djurskyddskraven i avelsarbetet ................................. 4.2.5 Uppfödarpremier – en fråga för sektorn .................... 4.2.7 Krav på gynekologisk hälsokontroll före seminering av sto.......................................................... Den hippologiska högskoleutbildningen......................... Motiv för mina förslag ............................................................ Ansvarsförhållanden och styrformer .......................... 5.2.2 Principer för utbildningens finansiering m.m. ........... 5.2.4 ett tredje utbildningsår .................................... Övrig utbildning på hästområdet................................. Motiv för mina förslag .......................................................... Riksrekryterande gymnasiala utbildningar............... Okänt namn för dokumentets egenskap. 6.2.5 Kvalificerade yrkesutbildningar (KY- Fortbildning av yrkesverksamma .............................. Hästar i renskötseln.................................................... 6.2.8 Hovslagarskolan i och utbildningen av Forskning inom hästsektorn....................................... Motiv för mina förslag ........................................................... Resurser för hästforskning......................................... 7.2.3 Samspel mellan hästforskning och den Hästens roll i jordbrukspolitiken ................................ Motiv för mina förslag ........................................................... 8.2.2 Av EU helt finansierade jordbrukspolitiska stöd ..... 8.2.3 Av EU delfinansierade jordbrukspolitiska stöd ....... 8.2.4 Nationellt finansierat jordbrukspolitiskt stöd.......... Djurskydd och miljö m.m. ......................................... Motiv för mina förslag ........................................................... 9.2.2 Godkännande av hovslagare m.m. ............................. 9.2.3 Transport av häst m.m................................................ 9.2.4 Djurskydd vid hästauktioner och hästmarknader .... 9.2.5 Omhändertagande av döda hästar ............................. 9.2.6 Hästarnas påverkan på miljön.................................... 9.2.7 Ridning och körning i naturen m.m. ......................... Okänt namn för dokumentets egenskap. Företag och organisationers ekonomiska situation och Motiv för mina förslag .......................................................... 10.2.1 Mina utgångspunkter ................................................. 10.2.2 Förslag från .................. 10.2.3 Mina synpunkter på SvRF:s förslag .......................... Bakgrund till Svensk hästavel (kap. 4) ................................. Bakgrund till Den hippologiska högskoleutbildningen (kap. 5) ................................................................................... Bakgrund till Övrig utbildning på hästområdet (kap. 6).... Bakgrund till Forskning inom hästsektorn (kap. 7) ........... Bakgrund till Hästens roll i jordbrukspolitiken (kap. 8).... Bakgrund till Företag och organisationers ekonomiska situation och konkurrensförmåga (kap. 10) ........................ Vissa EU-länders tillämpning av de EU delfinansierade stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken m.m. .. 243 AB Trav och Galopp för Miljö, Areella näringar och Skogs- och Jordbrukets Forskningsråd Kapitel 1 – Utredningsuppdraget HPU:s uppgift har varit att utarbeta ett förslag till en samman- hållen svensk hästpolitik. Syftet med utredningen är att skapa för- utsättningar för att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredningsarbetet skall enligt direktiven bedrivas i nära samarbete med organisationer inom hästsektorn. HPU skall enligt direktiven undersöka förutsättningarna för organisationers och företags konkurrensförmåga inom hästsektorn samt för hästens roll i den gemensamma jordbrukspolitiken, bedöma behovet av stöd till forskning och utbildning inom hästsektorn samt till avel och uppfödning, se över och komma med förslag vad avser ansvarsfördelning, styrformer och finansiering mellan SLU och Nationella Stiftel- sen för Hästhållningens Främjande när det gäller den hippolo- giska högskoleutbildningen, bedöma hur hästnäringen kan medverka till att uppfylla miljömålen för jordbruket och för skogsbruket, de av antagna miljökvalitetsmålen och regeringens målsättning om att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle, utifrån principen om att ett sektorsintegrerat miljöansvar skall vara vägledande, belysa hur länder som är jämförbara med har hanterat de aktuella frågorna, belysa vad som i övrigt kan anses vara relevant för uppdraget, ha som ambition att utforma ett generellt utformat stöd för hästsektorn som ligger i linje med en modern näringspolitik, ange kostnaderna för förslagen samt föreslå hur de skall finansieras. förordnade i beslut föl- jande personer att ingå i en referensgrupp knuten till utredningen: handläggaren vid i , general- sekreteraren i , chefen för , styrelseledamoten i (ersatt med ombudsmannen i ), styrelseledamoten i , docenten vid , för , docenten vid , ombudsmannen i och styrelseledamoten i . HPU har inhämtat synpunkter från hästsektorns organisationer och myndigheter genom att anordna åtta hearings (sex muntliga och två skriftliga). Särskilda överläggningar har skett med vissa organisationer och myndigheter. Utredningen har dessutom gjort studieresor i norra, mellersta och samt till . Kapitel 2 – En sammanhållen svensk hästpolitik Hästar och hästhållning har betydelse för människor och samhälle inom flera olika områden, t.ex. idrott, fritid, företagande, jordbruk och miljö, regionalpolitik, sysselsättning m.m. Mot bland annat den bakgrunden är det angeläget att det finns en sammanhållen svensk hästpolitik. Enligt riksdagsbeslut vilar idrottspolitiken och ungdomspoliti- ken på tre hörnstenar. Jag tycker det är naturligt att en samman- hållen svensk hästpolitik står på fyra friska ben, nämligen: en kvalitetsmedveten avel och uppfödning som är anpassad till användarnas behov, inte minst barnens och ungdomarnas, och de krav som hästsporterna ställer, en hög kompetens hos de som arbetar i sektorn och som är anpassad till de krav som bland annat ställs av föräldrar till barn och ungdomar som rider och kör, hästägarna, hästsporterna och hästföretagarna, t.ex. ridskolor, tränare och uppfödare, en medvetenhet om den roll och betydelse som hästar, hästsport och annan typ av hästanvändning spelar för det svenska jord- och skogsbruket, för att uppfylla jordbrukets miljömål och ut- vecklingen av den svenska landsbygden, en god arbetsmiljö för de som arbetar med hästar och en etiskt god hästhållning som bedrivs med stor hänsyn till djurskyddet och till miljön, så att hästsektorn kan bevara ett högt förtroende från samhället vad gäller formerna för hur hästsporterna och övriga hästverksamheter bedrivs. Dessa delar utgör enligt min mening grunden för en sammanhållen svensk hästpolitik som kan ha stor betydelse såväl var för sig som tillsammans på både nationell, regional och lokal nivå för att bevara och utveckla den svenska hästsektorn. Hästsektorns organisationer bör själv lägga fast målen för sin verk- samhet. Staten bör endast ange de syften som staten har med sin bidragsgivning, eller genom författning säkerställa att verksa- mheten bedrivs inom ramar som accepteras av samhället. Kapitel 3 – Svensk hästsektor Det finns enligt min bedömning 200 000–225 000 hästar i . Säkra uppgifter saknas då det inte, förrän i samband med att föreskrifter meddelats gällande det s.k. häst- passet, har funnits något krav på att hästar skall registreras. Häst- sektorn skapar sysselsättning som motsvarar ca 10 000 heltids- arbeten och ca 30 000 deltidsarbeten. Hästsektorn omsätter ca . utgörs av totalisators- pel vid trav- och galopptävlingar. Hästsektorn har också stor betydelse för jordbruket. Hästar och hästhållning utgör jord- brukets femte största intäktskälla. Jordbrukarnas intäkter från hästsektorn är enligt LRF:s beräkningar ca . Hästar och hästsport är en av våra populäraste fritidssysselsätt- ningar och svensk ridsport har en framträdande position på elitnivå. har ca 216 000 medlemmar, varav är kvinnor. av medlemmarna är . Ungefär 185 000 personer genomförde ca åtta miljoner ridtimmar vid ridskolorna . Ridning används också alltmer som en del i rehabiliterings- och habiliteringsarbete och det finns enligt SvRF ungefär 4 000 aktiva ryttare som är handikappade. är en av de tre ledande travsportnationerna i världen. har en internationellt konkurrenskraftig elit och en stark sportslig bredd. Travtävlingar anordnas i hela , från i söder till i norr. gjordes ca 2,3 miljoner besök vid svenska travtävlingar. Det finns ca 400 professionella travtränare som tillsammans har ca 1 000 anställda. Antalet hästar i professionell träning uppgår till ca 8 300. Amatörsporten har stor betydelse. Antalet amatörtränare, s.k. B-licensinnehavare är ca 7 250. Det genomförs med ca 10 000 löpningar inom svensk travsport. deltog ungefär 14 000 ungdomar i travsportens ungdomsverksamhet. är i ett internationellt perspektiv en liten galoppnation. Svensk galopp har svårt att hävda sig mot ledande galoppnationer. I är den sportsligt sett ledande galoppnationen. Täv- lingar rids främst vid de två permanenta galoppbanorna och . Enstaka tävlingsdagar anordnas även vid Blommeröd och . Det finns ca 60 professionella galopptränare. De tränar drygt 800 hästar och har ca 100 anställda. ATG ansvarar för totalisatorspel på trav- och galopptävlingar. ATG har att verka för att trav- och galoppsporten i landet skall kunna bedrivas på ett sådant sätt att de långsiktiga ramarna för sportens utveckling tryggas inom de av statsmakterna givna ramarna. Sedan ATG:s bildande har spelet på trav- och galopptävlingar ökat från ca till . Detaljregler för spel på trav- och galopphästar regleras dels i avtal, det s.k. totalisatoravtalet, som med viss periodicitet omförhandlas mellan företrädare för trav- och galoppsporterna och staten, dels i regeringsbeslut som beviljar ATG tillstånd att bedriva totalisatorspel vid trav- och galopptäv- lingar. I det senare fastställs bland annat totalisatoravdragets stor- lek för olika spelformer och den procentuella skatt som ATG skall betala till staten på basis av totalisatoromsättningen. erhöll staten i form av s.k. totalisatorskatt. Tre avelsorganisationer på hästavelsområdet har godkänts av . För raserna inom travsporten, varm- och kall- blodig travhäst, är STC avelsorganisation samt av godkänd register- och stambokförande organisation, för det engelska fullblodet har SGC motsvarande godkännanden. För övriga raser har SH godkänts av som avels- organisation och som register- och stambokförande organisation för vissa korsningsraser och för hästar som saknar härstamnings- uppgift m.m. Rasavelsföreningarna (27 st.), förutom de inom trav- och galoppsporterna, samverkar i avelsfrågor inom ramen för SH och har för respektive ras godkänts av som stam- och registerförande organisation. NS bildades efter ett förslag från en arbetsgrupp bestående av ATG, LRF och staten. Stiftelsens uppgift är att främja hästhållningen i med särskild tonvikt på utbildning, avel och uppfödning. I enlighet med en särskild överenskommelse mellan stiftarna och de dåvarande ridsportorganisationerna, som organiseras inom ramen för SvRF, skall stiftelsen särskilt se till att verksamhet av riksintresse för hästsporten vid anlägg- ningarna , och utvecklas och organi- seras på ett rationellt och effektivt sätt. NS skall också ta tillvara svensk hästnärings intressen inom andra områden av gemensamt intresse för näringen. Resurser för stiftelsens verksamhet avsätts i det s.k. totalisatoravtalet. disponerar NS ett anslag på . Av dessa skall användas för en särskild ungdomssatsning enligt en överenskommelse mellan staten och trav- och galoppsporterna i det s.k. totalisatoravtalet. Kapitel 4 – Svensk hästavel Jag föreslår att det införs ett tidsbegränsat statligt stöd för lång- siktiga åtgärder inom avelsarbetet som kan beviljas de tre avels- organisationerna på hästavelsområdet, SGC, SH och STC. Stödet bör avse åtgärder för att utveckla databaserade registreringssystem, utveckla och tillämpa moderna avels- värderingsmetoder, anpassa och införa säkra identifierings- metoder som baseras på modern teknik, t.ex. chipsmärkning, rådgivnings- och informationsinsatser riktade till hästuppfödare och till jordbrukare som önskar att ställa om sin nuvarande jordbruksproduktion. Jag föreslår att stödet skall omfatta . Stödet bör vara tidsbegränsat och bör ges . Under den tiden bör nödvändiga initiala åtgärder ha vidtagits. har organisationerna getts möjlighet att förbereda en finansiering inom områdena för att på ett långsiktigt sätt kunna hantera därefter kommande utvecklingsarbete m.m. att stödet administreras av , och att avelsorgani- sationerna ges möjlighet att ansöka om medel för genomförande av insatser inom angivna områden. Samverkan mellan avelsorganisationer och register- och stambokförande organisationer bör kunna ske i tillämpliga delar. Detsamma gäller samverkan mellan avelsorganisationerna. Vidare föreslår jag att ges i uppdrag att utreda förutsättningarna och kostnaderna för att förse praktise- rande veterinärer med uppgifter om hästars identitet och ägar- uppgifter i det fältadministrativa veterinärmedicinska data- systemet Vet@. Jag föreslår vidare att Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:38) om journalföring och uppgiftslämnande m.m. ändras så att en veterinär är skyldig att rapportera uppgifter till även vid behandling av häst som genomgår individuell behandling. Veterinären bör rapportera med samma periodicitet och med i allt väsentligt samma krav på uppgifterna som gäller för nötkreatur, svin, fjäderfä m.m. Dock skall hästens identitetsnummer alltid anges vid varje förrättning. bör i sina beslut om godkännande av regis- ter- och stambokförande organisationer, förutom för register- och stambokförande organisationer inom trav- och galopp- sporternas raser, föreskriva att respektive godkänd organisation skall överföra identitets- och avelsvärderingsgrundande infor- mation till SH. Jag föreslår att regeringen ger i uppdrag att utvärdera hur de av myndigheten godkända register- och stam- bokförande organisationerna fullgör sina uppgifter som register- och stambokförande organisation. Hästaveln spelar en avgörande roll för att bevara och utveckla svensk hästsektor. För att svensk hästavel, och i förlängningen svensk hästsport, brukshästanvändning m.m., skall vara internatio- nellt konkurrenskraftig, krävs att avelsarbetet bedrivs på ett effek- tivt sätt. betäcktes totalt 27 800 ston. Motsvarande siffra för var 18 700 ston. Antalet betäckta ston inom svensk halvblodsavel har nästan halverats . Inom travaveln har antalet betäckta ston också minskat , men har varit ganska stabilt med ca 7 000 betäckta varmblodiga travston . Samtliga hästar kommer till följd av det införts ett s.k. hästpass att identitetskontrolle- ras och registreras med unika identitetsnummer. Dessutom skall hästens ägare registreras. Jag anser att detta i allt väsentligt är posi- tivt även om det kan komma att medföra att kostnaderna för de enskilda hästägarna och uppfödarna ökar eftersom hästpassen skall finansieras med avgifter som betalas av hästägarna. Några förutsättningar för att kunna bedriva ett effektivt avels- arbete är att varje häst har ett unikt identitetsnummer, att härstam- ningen för varje individ är säkerställd, att statistik förs över hästar- nas prestationer, egenskaper, avelsresultat m.m. och att statistiken kan hanteras och utvärderas på ett effektivt sätt. En obligatorisk avelsvärdering av hingstar som skall verka i publik avel är ett viktigt styrmedel för att kunna bedriva en kvalitetsmedveten hästavel. Förutom att avelsarbetet bedrivs effektivt ser jag det som väsentligt att avelspopulationerna är tillräckligt stora och håller hög kvalitet. Avelsarbetet bör enligt min mening också bedrivas målmedvetet och vara anpassat till de krav som användarna och hästsporterna ställer. För de antalsmässigt större raserna inom främst hästsporterna är avelns kvalitet till stor del beroende av att det finns ekonomiska förutsättningar att importera avelshingstar eller sperma, och avelsston, från de internationellt sett mest framgångsrika länderna inom varje sport. Dessa förutsättningar är i allt väsentligt beroende av uppfödarnas möjlighet att föda upp hästar med lönsamhet. Lönsamheten av att föda upp hästar är låg inom de flesta raserna. I många fall är den negativ även om bara rörliga kostnader beaktats. Jag anser att hästuppfödning, om den inte bedrivs som hobbyverksamhet, liksom annan typ av näringsverksamhet inom jordbruket i huvudsak måste baseras på företagsekonomiska grunder. Den statliga styrningen på området syftar till att främja djurs lämplighet för avel och att förebygga sjukdomar hos djur. Frågor rörande t.ex. uppfödarpremier som syftar till att premiera och stimulera en kvalitetsmedveten hästavel är således enligt min mening en fråga som sektorn själv får besluta om. Den utformning som trav- och galoppsporterna valt vid utformande av uppfödarpremierna skapar enligt min mening en drivkraft för uppfödarna som är av betydelse, och som premierar prestationer som knyter an till rasernas avelsmål. Jag bedömer att det på kort sikt saknas förutsättningar för SH att med avgifter finansiera de utvecklingsinsatser som behövs för att säkerställa att det finns datasystem, avelsvärderingsmetoder, märkningsmetoder m.m. som krävs för att ett effektivt avelsarbete skall kunna bedrivas. För att inte tappa värdefull tid bör det därför införas ett tidsbegränsat stöd för dessa angelägna åtgärder. För SGC och STC finns enligt mening i huvudsak nödvändiga ekono- miska resurser för just dessa ändamål. Men jag utesluter inte att det kan finnas motsvarande angelägna åtgärder även för dessa organi- sationer. anser jag dock att det inte är en statlig uppgift att ge stöd för dessa åtgärder. Det bör därför redan nu förberedas av avelsorganisationerna att själva finansiera dessa. Kapitel 5 – Den hippologiska högskoleutbildningen Jag föreslår att ett nytt övergripande avtal som reglerar finansie- ring, ansvarsfördelning och styrformer träffas mellan SLU och NS för genomförande av den hippologiska högskoleutbild- ningen i allt väsentligt enligt principutkast till avtal som redovisas i bilaga 3. Utbildningen skall även bedrivas vid landets tre riksanläggningar , och Wången för vilka hästsektorn och staten har påtagit sig ett gemensamt ansvar. Utbildningen skall fullt utbyggd omfatta ett årligt intag på maximalt 55 studenter. SLU skall även vara huvudman för högskoleutbild- ningen. Vidare föreslår jag att ansvarsförhållanden m.m. mellan SLU och respektive utbildningsanläggning (, Ströms- holm och Wången) regleras i skriftliga avtal. Avtalen bör avse som det övergripande avtalet mellan SLU och NS. Det är viktigt att SLU i avtalen med utbildningsanläggning- arna preciserar tydliga mål för utbildningen och att det i avtalen preciseras vad som är utbildningsanläggningarnas uppgift. SLU bör även ställa krav som säkerställer att utbildningen genomförs på ett högskolemässigt sätt samt de krav i övrigt som SLU anser vara av vikt för att uppnå de fastställda målen som anges i avtalen. Ett sådant mål bör dock vara andelen examinerade stu- denter. Om inte andelen examinerade studenter varaktigt ligger kring eller över detta mål som bör vara , 2002 och 2003 bör den ersättning som SLU betalar ut- bildningsanläggningarna utgå i form av en fast och en rörlig del. Den fasta delen bör då utgöras av av de medel som SLU och respektive utbildningsanläggning träffar överenskommelse om som ersättning för utbildningens genomförande. Resterande bör hållas inne av SLU och betalas till anläggningarna när de uppnår det uppställda målet för andelen examinerade studenter. Jag förordar att ett tredje utbildningsår införs först när det säkerställts att nuvarande två- åriga utbildning visar på stabilitet, långsiktighet och säkerställd finansiering och andelen examinerade studenter ligger på unge- fär . Det tredje utbildningsåret bör enligt min mening styras och finansieras på samma sätt som den tvååriga utbild- ningen. Jag föreslår att det fastställs en kostnadsram på i årets penningvärde för den hippologiska högskoleutbildningen. Jag föreslår också att principen för framtida finansiering av den hippologiska högskoleutbildningen klart och tydligt bestäms så att staten och hästsektorn betalar hälften vardera. Det statliga anslaget bör således bestämmas till i årets penningvärde under förutsättning att hästsektorn bidrar med samma belopp och att långsiktigt bindande avtal träffas mellan SLU och hästsektorns företrädare. Såväl det statliga anslaget som sektorns bidrag bör pris- och löneomräknas enligt det omräkningstal som fastställs för den statliga för- valtningen. Båda parter skall betala ut pengarna i likvida medel i form av årliga driftsanslag. Mina förslag avseende den hippologiska högskoleutbildningen syftar till att nå en långsiktigt hållbar lösning av finansieringen, ansvarsfördelningen och styrningen mellan SLU, NS och de tre riksanläggningarna. Jag kan konstatera att SLU och NS är överens om principerna för det fortsatta arbetet enligt det utkast till avtal som arbetas fram av parterna utifrån vissa av mig givna riktlinjer. Den hippologiska högskoleutbildningen är en tvåårig högskole- utbildning inom hästområdet. SLU är huvudman för utbildningen. Utbildningen är en yrkesutbildning med såväl teoretiska som prak- tiska moment där studenterna efter godkända studier får en yrkes- examen som heter Hippologexamen. Utbildningen består av tre olika inriktningar: ridlärare, stallchef och trav- och galoppinrikt- ning. Utbildningen, som i ett internationellt perspektiv är unik med sin integration av teori och praktik, har medfört att arbets- marknaden fått tillgång till en ny yrkeskategori, Hippologer. Arbetsmarknaden för hippologerna är mycket god. Vissa problem har funnits under utbildningens initialskede. Dessa har tills nu inte lösts.