sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 52 d5 18 God bebyggd miljö fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har formulerats på följande sätt; Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. –Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. –Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. –Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses. –Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. –Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. –Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. –Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. –Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. –Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förnybara energikällor används. –Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. –Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. –Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. 556 God bebyggd miljö – Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mellan staden och dess omgivning. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. 18.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitetsmålet a)En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid lokalisering av nytillkommande bebyggelse och verksamheter och omvandling av befintlig . b)Boende- och fritidsmiljön, utom- och inomhus, uppfyller höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft. 1.Senast 2010 grundas den statliga och kommunala planeringen på program och strategier för –en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter minskas, –hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas, –hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, –hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vindkraft ska tas till vara. 2.Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar översti- gande de riktvärden som beslutat om för buller i bostä- der har minskat och jämfört med . 3.Den äldre kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program för skydd av dess värden finnas. 4.Senast år 2015 har alla byggnader en tillfredsställande inomhus- miljö vilket innebär att, God bebyggd miljö 557 –olägenheter som orsakats av fukt och mögel är avhjälpta. Årli- gen återkommande skadefall är högst 1/10 av nivån –inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen är ända- målsenlig I nya byggnader får energianvändningen vara högst 90 kWh/m2, år. används direktverkande elvärme i nybebyggelse endast i fritidshus. Energianvändningen i det totala byggnadsbeståndet – bostäder och lokaler – minskar successivt och är lägre än , för att minst halveras . Andelen fossila energikällor i bostäder och lokaler minskar och utgör högst . 6.År 2010 är uttaget av naturgrus i landet högst och andelen rent återanvänt material utgör av är uttaget av naturgrus högst och andelen rent återanvänt material högre än 2010. 7.Samtliga avfallsdeponier har uppnått en enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. 8.Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall har minskat med räknat års nivå och den totala mängden genererat avfall exklusive gruvavfall har minskat . 9.Senast år 2010 ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. 10.Mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) använder under sin livscykel har minskat jämfört med . Uppfyllandet av etappmålet om program och strategier ger förutsätt- ningar för en samlad syn och samlade utgångspunkter för åtgärder i den statliga och kommunala planeringen som bidrar till att styra utvecklingen i riktning mot att uppfylla miljökvalitetsmålet. Kom- munerna och länsstyrelserna kommer att ha ett stort ansvar för att åtgärder vidtas. Med ett kommunalt och statligt engagemang finns det goda förutsättningar att nå etappmålet. Etappmålet om buller fokuserar på trafikbuller som är det mest omfattande bullerproblemet. Förutsatt fortsatt statlig finansiering och 558 God bebyggd miljö kommunalt engagemang bedömer vi att etappmålet kan nås. Arbetet med trafikbuller behöver fortsätta och åtgärder för att minska annat buller behöver vidtas för att miljökvalitetsmålet ska kunna uppnås. Det finns goda förutsättningar att nå etappmålet om den äldre kul- turhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Kulturmiljövårdens byggnads- register är utvecklat, möjligheterna att skydda bebyggelsens värden är under utredning och allmänheten efterfrågar alltmer dessa kvaliteter. Ansvaret för genomförandet ligger framför allt på kom- munerna och kulturmiljövården. Genomförandet kräver att medel avsätts för att registrera byggnaderna. Det behövs stora insatser för att förstå orsakssambanden och komma till rätta med boendemiljön. Det behöver bli en prioriterad uppgift för att förbättra folkhälsan och undanröja hälsoriskerna. Bostadssektorn svarar för en stor del av vår energianvändning. För att uppnå ett hållbart ekologiskt samhälle krävs det stora omställningar. Med tanke på att det tar innan effekterna av våra åtgärder visar sig är det viktigt att sätta upp såväl kortsiktiga som långsiktiga mål. Insatser behövs på alla plan i kommunen för hushållen och utökad samverkan mellan företag. Sammantaget be- dömer vi att samhällsaktiviteterna inte har nått hållbara nivåer inom en generation men att vi har brutit de negativa trenderna. Etappmålet för naturgrus har satts med hänsyn till att naturgrus är en ändlig resurs med betydelse för vattenförsörjningen. Naturgrus- användningen har minskat . Med aktiva insatser från branschen och berörda statliga myndigheter bedömer vi att det är möjligt att uppnå etappmålet. Vi gör bedömningen att det finns goda möjligheter att nå etapp- målen för att skapa säkra deponier med enhetlig standard och att minska mängden deponerat avfall. Styrinstrumenten för dessa mål finns redan i form av EG-direktivet för deponering av avfall samt nya renhållningsförordningen. Etappmålet för återföring av fosfor till jordbruksmark eller annan produktiv mark har satts med hänsyn till att fosfor är en ändlig resurs. Vi anser att det är angeläget att förebyggande åtgärder vidtas för att förhindra att slam förorenas, men även att det sker en utbyggnad av anläggningar för att rena fosfor i slam från tungmetaller och organiska miljögifter. Enligt miljökvalitetsmålet ska användningen av energi, vatten och andra naturresurser ske på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förnybara energikällor ska användas. God bebyggd miljö 559 Vårt förslag till etappmål 9 syftar till att producenter så långt som möjligt och på frivillig basis redovisar mängden material och energi som varor och tjänster använder under sin livscykel. Syftet är att ge information till marknaden som underlättar miljöanpassade val och därmed skapa incitament för en fortsatt miljöanpassad produktion. 18.3Skälen för kommitténs förslag Delmålen gäller den byggda miljön såväl i städer och tätorter som på landsbygden. Det innebär att de även berör andra miljökvalitetsmål som Levande sjöar och vattendrag, Ett rikt odlingslandskap, Hav i balans och levande kust och skärgård samt Storslagen fjällmiljö. Underlaget för förslagen till delmål har i första hand hämtats från bebyggd miljö (1999). a) Den byggda miljön – dvs. tätorter och annan bebyggelse, kommuni- kationsmedel, anläggningar och teknisk infrastruktur – är en del av grunden för välfärdssamhället. Den ger inte bara ramarna för utveck- lingen av näringslivet och ekonomin. Den utgör också basen för män- niskors vardagsliv. Den är bärare av kulturhistoriska och konstnärliga värden och utgör en del av samhällets identitet och kulturarv. har användningen av mark- och vattenområden för bebyggelse och anläggningar påtagliga effekter för miljön i både begränsad och vid mening. Miljön utsätts för påfrestningar genom bl.a. ingrepp i mark- och vattenområden och genom förbrukning av naturresurser och energi. Avfall, restprodukter, miljöstörande utsläpp och andra störningar som mark, luft och vatten utsätts för är i hög grad ett resultat av det moderna industrisamhället. Hur den byggda miljön förändras och förvaltas är därför av avgörande betydelse för utvecklingen av ett hållbart samhälle. En politik för en hållbar utveckling av den byggda miljön aktualiserar en rad åtgärder som spänner över ett brett fält och involverar många nivåer; från planering av trafiksystem och bebyggelsestruktur, resurs- förbrukning och transportarbete i städerna till åtgärder för att tillvarata och förbättra städernas lokala miljösituation, teknisk försörjning och avfallshantering i stadsdelar samt ändrade konsumtionsmönster och förbättringar i vardagsmiljön och den byggda miljöns kvaliteter på grannskapsnivå. Under den byggda miljöns brukstid/livscykel är ett stort antal aktörer involverade, som var för sig påverkar miljö- och resurssituationen; kommunen, statliga sektorsmyndigheter, byggherrar, 560 God bebyggd miljö byggare, kreditgivare, fastighetsägare och brukare. Samhällets och olika institutioners ekonomiska och juridiska styrmedel bör utvecklas och användas på ett sätt som samverkar i en hållbar riktning. Vårt förslag till precisering bygger på förslag till delmål. Vi anser emellertid att målet tydligare bör betona att en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur erhålls såväl genom successiva komplette- ringar och förbättringar som genom en miljöanpassad användning och förvaltning av den befintliga miljön. Med en långsiktigt hållbar be- byggelsestruktur förstås en struktur inom vars ram man kan uppfylla miljömål och andra samhällsmål. Av den bebyggelsemassa som vi har, beräknas vara kvar inom en generation. Det betyder att förändringar av bebyggelsens miljöpåverkan måste ske inom de redan byggda strukturerna, men det betyder också att lokalisering och utformning av den tillkommande bebyggelsen måste ske med högt ställ- da krav på miljöanpassning och i samverkan med den befintliga bebyg- gelsen. b) Preciseringen överensstämmer med förslag och komp- letterar delmål med fritidsmiljö, inomhusmiljö samt tillgång till solljus och ren luft. För att renodla målstrukturen behandlas mål om förorenade områden under Giftfri miljö, mål om radon under Säker strålmiljö och mål om vattenförsörjning under Grundvatten av god kvalitet och Levande sjöar och vattendrag. Mål om planering och buller 1) Etappmålet bygger på förslag till åtgärdsmål och har formulerats med utgångspunkt från regeringens bedömningar i miljömålspropositionen om delmål som bör gälla för det fortsatta arbetet och utgångspunkter för nya delmål. Det gäller i tillämpliga delar både stad och landsbygd. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är av central betydelse för samhällsplaneringen. Det gäller särskilt miljökvalitetsmålets precise- ringar om natur- och kulturmiljö, biologisk mångfald, transporter och energianvändning där åtgärderna för att uppnå miljökvalitetsmålet berör många verksamhetsfält och ofta är sins emellan beroende. Inom avgränsade områden på regional och lokal nivå blir behovet av att sam- ordna åtgärder för att uppnå olika miljökvalitetsmål tydligt. God bebyggd miljö 561 handlar främst om att utveckla underlag för att miljömålen tillsammans med andra nationella mål ska kunna vägleda fysisk planering och sam- hällsbyggande. Ett sådant underlag ger förutsättningar att integrera såväl hälso-, kultur- och övriga miljöfrågor i den statliga och kommunala planeringen. De frågor som berörs ligger till stor del inom det kommunala ansvarsområdet. Inom ramen för det kommunala självstyret och de ramar lagstiftningen ger kommer behandlingen av frågorna att anpassas efter förhållandena på varje ort. Genomförandet förutsätter samordning mellan olika samhällssektorer och samverkan mellan berörda aktörer. Den kommunala översiktsplaneringen enligt kan lägga en grund för ett sådant sektorsövergripande synsätt i kommu- nerna. Detta förutsätter dock att planeringsperspektivet anläggs så att ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter integreras med mark- användnings- och bebyggelsefrågor. Det är en uppgift för både kom- muner och olika statliga myndigheter att utveckla beslutsunderlaget på grundval av såväl nya kunskaper som de värderingsförändringar som successivt gör sig gällande. Vi vill – bl.a. mot bakgrund av förslag – särskilt betona betydelsen av ett samlat underlag i form av program och strategier för utveckling av ett hållbart trafiksystem, en hållbar energiförsörjning och för hur kulturhistoriska och estetiska vär- den samt grön- och vattenområden skall tas till vara och utvecklas. Ett sådant underlag ger förbättrade förutsättningar och utgångspunkter för att utveckla en statlig och planering som bidrar till samlade åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. De lokala förutsättningarna för produktion och användning av för- nybara energikällor och spillvärme från industrier varierar från kommun till kommun. Kommunernas egen verksamhet och planläggning kan generera mer eller mindre goda möjligheter att tillvarata lokala, förnybara energikällor och möjlighet till utbyggnad av fjärr- eller när- värme. Energianläggningar kräver också ofta betydande markutrymmen och konflikter kan därför uppstå med andra samhällsintressen. En tidig planering och beredskap för hantering av dessa frågor bäddar för en bättre värdering av de lokala och globala fördelarna med förnybara energislag. 562 God bebyggd miljö 2) Etappmålet har formulerats med utgångspunkt från förslag till åtgärdsmål . De riktvärden för trafikbuller som beslutat om innebär trafikbuller som inte överstiger följande nivåer: ·30 dBA ekvivalentnivå inomhus ·45 dBA maximalnivå inomhus ·55 dBA ekvivalentnivå utomhus vid fasad ·70 dBA maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad. Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen gjorde bedömningen att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö borde kompletteras med delmål avseende trafikbuller, grönom- råden, kulturhistoriska värden, avfall och naturgrus. Därutöver kunde ytterligare delmål behöva utvecklas. Regeringen gjorde vidare bedömningen att följande delmål borde gälla för det fortsatta arbetet: Behovet av grönområden i tätorter och tätortsnära områden skall tillgodoses i den kommunala planeringen. Delmålet har tidigare antagits i samband med miljöpolitiska beslut och utvecklats i regeringens proposition översikts- planering enligt m.m. (prop. 1994/95:230) samt även i regeringens proposition Framtidsformer – handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas tillvara och förstärkas. Delmålet har tidigare antagits i samband med miljöpolitiska beslut och utvecklats i regeringens proposition Framtidsformer – hand- lingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Trafikbullret i tätorter bör minska så att det underskrider gällande riktvärden. Delmålet har tidigare antagits i samband med miljöpolitiska beslut och då avsett riktlinjer. Riktvärden som ersätter dessa riktlinjer har antagits i samband med beslut angående proposition 1996/97:53 vilket nu uttrycks i delmålet. Regeringen föreslog utgångspunkter för arbetet att utveckla nya delmål: God bebyggd miljö 563 För förverkligandet av ett långsiktigt hållbart transportsystem är det betydelsefullt att det i landets större städer utarbetas program och planer för trafiksystemet som anger hur kollektivtrafiken kan stärkas och biltrafiken kan begränsas . Förslaget har utvecklats med utgångspunkt transportpolitiska proposition och Habitat-agendan som antogs vid om boende, bebyggelse och stadsutveckling i . Föreslagna delmål är utformade i enlighet med regeringens bedöm- ning i propositionen Svenska Miljömål (prop. 1997/98: 145). 3)Målet har formulerats om efter och Riksantikvarieämbe- tets förslag om att historiska och estetiska värden av betydelse för den byggda miljöns identitet och karaktär tas tillvara och respekteras vid ändring, underhåll och förvaltning av den befintliga bebyggelsen. 4)Målet har formulerats med utgångspunkt från förslag till åtgärdsmål för ventilation, fukt- och mögelskador och vattensystem. Omformulering har skett för att mer markera det förebyggande arbetet. Fuktskador kan inte undvikas helt och det finns en eftersläpning i tiden eftersom inbyggda fel inte visar sig förrän . Målet tar hänsyn till detta förhållande. Nya byggnader bör dock uppföras så att de är fuktsäkrade och kvalitetsdeklarerade. Åtgärder och styrmedel för att åstadkomma detta tas upp under kapitel 18.9 5)Etappmålet för energianvändningen har formulerats med utgångs- punkt från förslag till delmål för och åtgärdsmål för . Det omfattar såväl energi för uppvärmning som för tappvarm- vatten. I etappmålet ingår också den elenergi som används för bygg- nadstekniska installationer dvs. elenergi för vitvaror, fläktar, fast belysning och driftel i flerbostadshus. I begreppet energianvändning inkluderas inte värme som utvunnits från värmepumpar eller från sol- energi. Den specifika energianvändningsnivån varierar i landet med hänsyn till klimatzoner. Eftersom hushållsel inkluderas i målet kommer den relativa betydelsen av elenergi att bero på lägenheters boyta, genom att varje lägenhet innehåller en viss mängd vitvaror oavsett lägenhetsstorlek. Målet gäller emellertid som ett genomsnitt över ny- producerade hus och som ett genomsnitt över landets klimatzoner och gäller således inte varje enskild lägenhet. Målet om högsta andel fossil energi är härlett från den faktiska utvecklingen, 564 God bebyggd miljö myndighetens statistik samt våra och förslag till åtgärder. (se bilaga VI) Målet berör andra miljökvalitetsmål, främst Begränsad klimatpåver- kan, luft och Bara naturlig försurning. Etappmålet tar fasta på en av precisering av miljökvalitetsmålet som behandlar att energianvändningen ska ske på ett resursbesparande och miljöanpassat sätt och att främst förnybara energikällor ska användas. Byggnadsbe- ståndets förnyelse är låg. av dagens byggnader kommer att finnas kvar inom en generation. Ett långsiktigt mål för energianvändningen har stor betydelse för att klara flera av de femton miljökvalitetsmålen och för att ställa om energisystemet. Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen gjorde bedömningen att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö borde kompletteras med delmål avseende trafikbuller, grönom- råden, kulturhistoriska värden, avfall och naturgrus. Därutöver kunde ytterligare delmål behöva utvecklas. Regeringen gjorde vidare bedömningen att följande delmål borde gälla för det fortsatta arbetet: Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas tillvara och förstärkas. Delmålet har tidigare antagits i samband med miljöpolitiska beslut och utvecklats i regeringens proposition Framtidsformer – hand- lingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Föreslagna delmål är utformade i enlighet med regeringens uttalande i miljömålspropositionen. Mål om resurshushållning och kretslopp 6) Etappmålet är formulerat med utgångspunkt från förslag till delmål och åtgärdsmål . För att erhålla en lång- siktigt hållbar hushållning med icke förnyelsebara naturresurser i enlighet med miljökvalitetsmålet om naturgrusanvändning fordras ett litet uttag i förhållande till tillgången och att så stor andel som möjligt av naturresurserna kan återanvändas. En rimlig målsättning är att en allt större del av ballastkonsumtionen härrör från återanvända massor eller restprodukter från annan produktion. Det återanvända materialet måste vara rent så att det inte bidrar till förorening av mark och vatten. För att uppnå det föreslagna generationsmålet måste förbrukningen av God bebyggd miljö 565 naturgrus minska med till 2010 och till 2020 i förhållande till förbrukning. 7–10) Etappmål 7, 8 och 9 grundas på miljökvalitetsmålets preciseringar om avfall och avfallshantering och syftar till att minska mängderna deponerat avfall samt att minska riskerna för föroreningsläckage från deponier. Etappmål 9 har dessutom formulerats med hänsyn till att fosfor är en ändlig resurs samt renhållningsförordningens 27–28 §§ om förbud att deponera organiskt avfall inklusive avloppsslam. Etappmål 10 grundas på miljökvalitetsmålets precisering om an- vändningen av energi, vatten och andra naturresurser. Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen gjorde bedömningen att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö borde kompletteras med delmål avseende trafikbuller, grönom- råden, kulturhistoriska värden, avfall och naturgrus. Därutöver kunde ytterligare delmål behöva utvecklas. Regeringen gjorde vidare bedömningen att följande delmål borde gälla för det fortsatta arbetet: Användningen av naturgrus bör minimeras. Delmålet har tidigare antagits i samband med miljöpolitiska beslut och utvecklats i regeringens proposition om lag om skatt på naturgrus (prop. 1995/96:87). Den parlamentariska beredningen bör överväga i vilken takt som, med hänsyn tagen till bl.a. samhällsekono- miska konsekvenser, målet kan nås. Samtliga avfallsdeponier bör ha uppnått en enhetlig standard och uppfylla högt ställda miljökrav. Delmålet har behandlats av i samband med propositionen 1996/97:172 om hanteringen av uttjänta varor och överensstämmer med EU:s beslutade avfallsdirektiv. Den totala mängden avfall (exklusive gruvavfall) bör ha minskat med 50–räknat års nivå. Delmålet överensstämmer med mål som har behandlats av i samband med regeringens proposition om hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle – ett ansvar för alla (prop. 1996/97:172, bet. 1997/98:JoU7, rskr. 1997/98:559). Förslag till åtgärder för att nå målen har i det sammanhanget tagits av . 566 God bebyggd miljö Båda dessa delmål finns med i vårt förslag. Vad avser kretslopp av växtnäring mellan stad och land gjorde rege- ringen följande bedömning i prop. 1997/98:145: Ett framtida hållbart och kretsloppsanpassat VA-system bör vara utformat så att slutna kretslopp mellan samhälle och jordbruk skapas för närings- och humus- ämnen, i första hand för fosfor. Dessa bedömningar ligger till grund för vårt förslag till etappmål 8.