sou · GOB378d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Nära så många av de sjukskrivna, såväl kvinnor som män, upplevde behov av en konkret arbetslivsinriktad insats (exkl. medicinska åtgär- der) än vad såväl behandlande läkaren som hand- läggare bedömde vara i behov av åtgärder. Det finns naturligtvis anled- ning att närmare analysera och diskutera vad denna stora skillnad kan bero på. Utredningen kan här bara konstatera att det enskildes upp- levelse av behovs tillfredställelse är låg på flera punkter och att många () som ansåg sig ha behov av konkreta åtgärder efter av sjukskrivning inte fått del av några insatser. Vidare att vänte- tiderna på utredning och behandling inom vården för denna typ av besvär är besvärande långa. Sjukskrivning på grund av psykiska besvär, stress och utbrändhet har debatten om stress och utbrändhet i arbets- livet tilltagit. Olika larmrapporter har fått stort genomslag i massmedia och statistik på arbetsskadeområdet tyder på en ökning av antalet an- mälda stressrelaterade arbetssjukdomar. I och med att uppgifter om olika typer av besvär i samband med sjukskrivning inte registreras finns inga möjligheter att med heltäck- ande statistik beskriva utvecklingen över tiden. Utredningen har dock i samarbete med några försäkringskassor fått tillgång till viss informa- tion om sjukskrivning på grund av stress och utbrändhet. Hur vanligt är sjukskrivning på grund av stress och utbrändhet? Utredningen genomförde med i en undersökning av samtliga pågående sjukskrivningar i länet som varat . I den undersökningen framkom att av samtliga sjukskrivningar hade stress eller utbrändhet angivits på läkarintyget. Denna andel () bekräftas även av tidigare gjorda undersökningar i och län. Sjukskrivning på grund av stress, utbrändhet i var vanligare bland tjänstemän än bland arbetare och vanligare inom den offentliga sektorn än bland privatanställda/egna företagare. Kvinnor var i högre grad än män sjukskrivna för denna typ av besvär. Andel sjukskrivna för stress, utbrändhet jämfört med övriga orsaker fördelat på typ anställningsförhållande, procent. Någon bra beskrivning över hur denna typ av besvär utvecklats över åren finns tyvärr inte. Nedanstående tabell ger dock en viss indikation på utvecklingen. Antal sjukskrivna i – 2000 för psykisk sjukdom, psykiska besvär (inkl stress, utbrändhet, hög arbetsbelastning) och missbruk. Antalet sjukskrivna för olika typer av psykiska besvär (inkl missbruk) har ökat kraftigt . Av samtliga sjukfall > utgjorde denna typ av besvär . Motsvarande andel var . I undersökning den 4 sep- tember 1998 och 1999 av pågående sjukfall som varat var motsvarande siffror och var det . Den enda statistiskt säkerställda förändringen mellan åren var ökningen av denna typ av besvär. I var signifikant fler kvinnor sjukskrivna på grund av stress, utbrändhet mm än män. av männen jämfört med 7 pro- cent av kvinnorna var sjukskrivna på grund av detta. I syfte att ytterligare öka kunskaperna om rehabiliteringsinsatser för denna grupp lät utredningen intervjua personer som var sjukskrivna för denna typ av besvär. Vid tre försäkringskassor lät ut- redningen intervjua drygt 100 slumpmässigt utvalda personer som varit sjukskrivna mellan 2–6 månader för stress och utbrändhet om orsaker, rehabiliteringsbehov m.m. Utredningen frågade vad de sjukskrivna ansåg vara huvudorsaken till besvären, vad de hade för yrke om de ansåg att de fått den hjälp de behövde och om nuvarande inriktning var rehabilitering tillbaka till den gamla arbetsplatsen eller till annan arbetsplats. Två tredjedelar av de sjukskrivna hade sin anställning inom den offentliga sektorn. Yrken inom sjukvård, socialt arbete, barnomsorg och utbildning var de i särklass vanligast förekommande vid sjuk- skrivning på grund av stress och utbrändhet. Antalet lärare inom olika delar av skolan som var sjukskrivna på grund av denna typ av besvär var slående. Mer än hälften () angav arbetsförhållanden som enda orsak till besvären. Det var också insatser på arbetsplatsen som de flesta efter- frågade eller såg som nödvändiga inför eventuell återgång i arbete. En femtedel av intervjupersonerna ansåg att inget gjorts utöver pågående sjukskrivning och påfallande många ansåg sig inte ha fått den hjälp de behövde. Männen ansåg sig ha fått hjälp i högre utsträckning än kvin- norna. av männen var i stort nöjda med den hjälp de fått medan kvinnorna bara i av fallen ansåg att de fått den hjälp de behövde. En annan fråga som berörde rehabiliteringen var om inriktningen var att komma tillbaka till den gamla arbetsplatsen eller inte. Här fanns ingen skillnad mellan män och kvinnors syn på inriktningen. av personerna var inriktade på att gå tillbaka till den gamla arbetsplatsen, mer än var tredje ville till en helt annan arbetsplats och övriga visste vid undersökningstillfället inte vad som var bäst eller vad man ville. Även i AMF:s och SPP:s register (där sjukskrivningsorsak registre- ras) har en ökning av antal personer som sjukskrivs för depression och närbesläktade tillstånd (ångesttillstånd, stresstillstånd, utbrändhet) kunna konstateras. SPP som administrerar den kollektivavtalade tilläggsförsäkringen för tjänstemän inom SAF/PTK-området har noterat en kraftig ökning () när det gäller individer sjukskrivna med diagnosen depression, stressreaktion och utbrändhet. Vidare har utredningen i samarbete med försäkringsbolaget tagit del av några forskningsprojekt kring stress och utbrändhet. I ett särskilt forskningsprojekt med försäkrade hos SPP (tjänstemän) har neurovetenskap med sektionerna för personskadeprevention resp. psykiatri genomfört en undersökning med syfte att klarlägga bakgrund och symtombild hos tjänstemän med långvarig sjukskrivning för denna typ av besvär (stress, utbrändhet). Ett hundratal patienter har undersökts och djupintervjuats. Avsikten med studien är bl.a. att utifrån vunna erfarenheter utveckla behandlings och rehabiliteringsprogram. De preliminära resultat som utredningen fått ta del av visar att den utan jämförelse vanligaste orsaken till långtidssjukskrivningen är pro- blem på arbetet. angav arbetet som viktig utlösande faktor och den enda utlösande faktorn. När det gäller rehabilitering av denna typ av besvär konstaterar forskarna bl.a. utifrån en interna- tionell översikt av program för arbetsrelaterad stresshantering att det är omöjligt att bestämma vilken typ av intervention som är mest effektiv. Forskarna skriver i sin preliminära rapport att behovet av utvär- derade och effektiva rehabiliteringsprogram är uppenbart. Vidare att det är viktigt att hitta olika typer av preventiva strategier för att hindra eller bromsa den utveckling vi nu ser. I ett annat delprojekt som bedrivs vid samma institution, Hållbar Arbetshälsa inom Kommun och Landsting () har drygt 400 långtidssjukskrivna besvarat enkäter om sin sjukskrivning. I projektet rapporterades att helt eller delvis var förorsakad av utbrändhet. Forskarna konstaterar också att någon gemensam behand- lingsstrategi finns inte och många av de sjukskrivna hade tappat tron på återgång i arbete. Sammanfattningsvis kan konstateras att psykiska besvär (inkl. stress/utbrändhet) som orsak till sjukskrivning har ökat . I två oberoende kartläggningar konstateras att mer än hälften av inter- vjupersonerna ansåg att besvären var utlösta av förhållanden kopplade till deras förhållanden på arbetet. Behovet av effektiva utvärderade program för rehabilitering i samband med stress/utbrändhet är uppen- bara. Även för denna grupp är det uppenbart att behoven av insatser är ojämnt fördelade. Många ansåg att de inte fått den hjälp de behövde. av kvinnorna ansåg att de i stort sett fått den hjälp de behövde. För relativt många, mer än en tredjedel, vid denna typ av besvär är också ett arbetsbyte eller rehabilitering till en annan arbets- plats det mest realistiska. Behov av arbetslivsinriktad rehabilitering bedömt av handläggare För att skatta behovet av arbetslivsinriktad rehabilitering är det också intressant att få del av handläggares bedömning av behovet. Utredningen lät därför genomföra en särskild undersökning i samarbete med RFV och försäkringskassorna kring behov av arbets- livsinriktad rehabilitering, utifrån reglerna i lagen om allmän försäkring (22 kap.). Ett urval av personer som varit sjukskrivna har bedömts med hjälp av handläggare, dvs. av handläggare som också löpande arbetar med sjukskrivna personers situation. var drygt 149 000 personer sjukskrivna eller mer. Totalt granskades ett urval av 2 954 sjukfall. Sjuk- fallen bedömdes av handläggare utifrån den infor- mation som var tillgänglig för bedömningen. Bedöm- ningen är gjord av situationen den aktuella undersökningsdagen (.) Där inget behov av rehabilitering förelåg har individen bedömts kunna återgå i arbete utan vidare insatser. En annan grupp där ytter- ligare rehabiliteringsinsatser inte var aktuella är den där rätt till förtids- pension bedömts föreligga eller var på väg att utredas. Denna typ av undersökningar (tvärsnittsundersökningar) har vissa svagheter när det gäller att bedöma omfattningen av rehabilite- Undersökningsdesignen medför att de kortare (mindre än ) och något mer vanliga sjukfallen blir underrepresenterade. De riktigt långa sjukfallen () kommer alltid med i urvalet oavsett när undersökningen görs. Behovet av arbetslivs- inriktad rehabilitering kan därför komma att överskattas. Utredningen har trots dessa invändningar valt att redovisa resultaten och återkom- mer till detta när en uppskattning görs av behovet av arbetslivsinriktad rehabilitering. Andel med behov av arbetslivsinriktad rehabilitering enligt handläggare fördelat på olika sjukfallslängder sept. 1999, procent. Bedömdes bli frisk av sig Siffrorna visar att sannolikheten att tillfriskna av sig själv bedömdes minska med längden på sjukskrivningen. Rätten till förtidspension utreds i de långa fallen. Mellan av de sjukskriv- ningar som pågick bedömdes ha behov av arbetslivsinriktad rehabilitering. Anmärkningsvärt är att så mycket som en tredjedel () av samtliga pågående sjukfall som varat eller längre fortfarande bevakades på grund av osäkerhet hur sjukfallet kommer att utveckla sig. Här finns också en uppenbar risk för passiva väntetider som i sin tur ökar risken för att sjukfallet avslutas med sjukbidrag eller förtidspension. I de kortare fallen bedömde försäkrings kassans handläggare att behovet av arbetslivsinriktad rehabilitering förelåg i av fallen jämfört med av fallen när sjukperioden varat mer än 6 månader () Andel sjukskrivna fördelade på sjukskrivningsorsaker och behov av arbetslivsinriktad rehabilitering sept. Bedömdes bli frisk av sig själv Utveckling avvaktades, bevakning Behov av kompletterande uppgifter Rätt till förtidspension utreds Behov av arbetslivsinriktad rehabilitering var mer än så stor för sjukskrivna på grund av besvär i rörelseorganen, psykiska besvär eller skador jämfört med personer sjukskrivna för hjärt- och kärlbesvär. Personer sjukskrivna för hjärt- och kärlbesvär bedömdes av försäk- ringskassans handläggare vara i minst behov av arbetslivsinriktad reha- bilitering. bedömdes ha detta behov. En större andel av de med psykiska besvär jämfört med exempelvis rörelseorganen bedömdes bli friska av sig själva. Behov av arbetslivsinriktad rehabilitering bland förtidspensionärer Drygt en femtedel av alla långtidssjukskrivna (1999) var sjuk- skrivna på grund av psykisk sjukdom, psykiska besvär eller missbruk. Det är också den näst vanligaste orsaken till att bevilja förtidspension eller sjukbidrag (tidsbegränsad förtidspension). Av samtliga som 1999 beviljades förtidspension hade (9 566 personer) psykisk sjukdom som orsak. I de yngre åldersgrupperna 16–var det den vanligaste orsaken till förtidspension. Det finns även stora regionala skillnader som utredningen kunnat utläsa från statistiken. I storstäderna är andelen som förtidspensioneras på grund av psykiska sjukdomar och syndrom mellan 25–medan andelen i exempelvis bara är . Det har inte varit utredningens uppdrag att analysera vad som döljer sig bakom dessa skillnader. Utredningen kan emellertid bara konstatera att det tycks finnas betydande regionala skillnader som bör bli föremål för en fördjupad analys. har på uppdrag av regeringen analyserat i vilken omfattning psykiskt funktionshindrade har fått del av rehabi- literingsinsatser i förhållande till andra grupper. Av den rapport som RFV överlämnat till regeringen () framgår att: Hälften av sjukbidragstagarna med psykiatriska diagnoser har fått arbetslivsinriktad rehabilitering. För sjukbidragstagare med somatiska diagnoser är andelen högre. bidragstagarna med de allvarliga psykiatriska diagnoserna schizofreni och vanföreställningssyndrom hade fått arbetslivs- inriktade insatser för sjukbidragets påbörjande. Betyd- ligt fler, , av sjukbidragstagarna med somatiska diagnoser hade fått arbetslivsinriktad rehabilitering . En av de slutsatser som RFV gör med anledning av utvärderingen är att ingen av rehabiliteringsaktörerna har både mandat och medel för att helt kunna verka för det som är det bästa för individens hälsa. Det sätt på vilket ansvar och verksamhetsområden är avgränsade kan förhindra rehabiliteringsåtgärder, som skulle ge den psykiskt funktionshindrade ett bättre liv och dessutom vara lönsamma för samhället. revisorer har genomfört en förstudie av För- tidspensionering av personer med psykisk diagnos och beslutade att granska och andra aktörers hantering av processen från första sjukanmälan till beslut om förtidspension vad gäller personer med psykisk diagnos. Bakgrunden till granskning är den oroande utvecklingen av antalet förtidspensionärer med psykisk diagnos. hade antalet förtids- pensionärer på psykisk grund ökat från 90 000 till 108 000 (). Av förstudien framgår att det är själva rehabiliteringsprocessen som ifråga- sätts och som ur några olika perspektiv ska granskas. Studien har ännu inte slutförts. När det gäller gruppen med psykisk ohälsa har även gjort en omfattande utvärdering av psykiatrireformen. Även i denna utvärdering framkommer problem med gränsdragningskonflikter. konstaterar i sin utvärdering att minst 20 000 personer har behov av daglig aktivering och samordnad rehabilitering. Här finns en skillnad i omhändertagande om man jämför med de ca 19 000 utvecklingsstörda som i huvudsak har sitt behov av daglig verksamhet tillgodosett inom omsorgsverksamhetens dagcentra. En slutsats är att det finns ett uttalat behov av att planera för mer samlade och uthålliga lösningar och inte bara kortsiktiga punktinsatser. Jag har också fått uppgifter om oklara ansvarsförhållanden i rehabi- literingen för gruppen traumatiserade flyktingar. I många fall uteblir nödvändiga insatser trots att behoven är omfattande och att metoder finns. Sammanfattningsvis kan kring gruppen psykiskt funktionshindrade sägas att behoven av olika typer av insatser från samhället förmodligen är avsevärt större än för andra besvär. Någon bra kartläggning med utgångspunkt i ett individperspektiv har inte kunnat genomföras under den begränsade tid som utredningen haft. De kartläggningar utred- ningen tagit del av visar dock på att även denna grupp inte får sina behov av rehabiliteringsinsatser tillgodosedda. tionshindrade tillhör en av de mer utsatta grupperna i samhället och som inte på samma sätt som andra grupper förmår att uttrycka sina behov. Psykiskt funktionshinder är den vanligaste orsaken till för- tidspension i åldrarna 16–och utgjorde totalt av samt- liga nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag 1999. Ca 10 000 per- soner beviljas förtidspension på grund av psykiska sjukdomar och syndrom. Det är ca 2–3 000 fler än när reformen trädde i kraft . Behov av arbetslivsinriktad rehabilitering bland individer med mer sammansatta problem lämnade en rapport till regeringen med anledning av utvärderingsuppdraget kring prop. 1996/97:63. har kommit med två lägesrapporter. Årets rapport följer upp och utvärderar 2000:5 Lönsam samverkan för individ och samhälle är den tredje i raden rapporter kring FRISAM (Frivillig samverkan). I rapporten konstateras i korthet att: Det finns ingen samlad behovsbild Organisering mellan myndigheterna sker inte för att möta behoven Ingen vet hur många vi talar om Kartläggning är en del av samarbetet. De samverkande organisationerna beskriver behovsgrupperna mycket olika. Samma individer grupperas olika i olika organisationer. De grup- peras efter myndigheternas ansvar och beskrivs efter målgrupper, diagnosgrupper eller utifrån försörjningsstöd. I rapporten konstateras att befintliga register över personer saknar markeringar eller sorte- ringsmöjligheter för att få fram personer omkring vilka samverkan sker eller bör ske. Kunskap saknas om vilka personer som förekommer som hjälpsökande hos exempelvis , Arbetsför- medlingen eller . I några kommuner som medverkar i utvärdering har en mer noggrann genomgång gjorts som vid en uppräkning till rikssiffror innebär att mellan 190 000 och 400 000 individer är berörda av samverkan mellan myndigheter. Dessa siffror säger dock inget om vilka behov dessa människor har utan bara att vid ett givet tillfälle är detta antal föremål för någon form av sam- verkan där behoven är sammansatta. Hur många individer som är i behov av mer sammansatta insatser från olika huvudmän har också varit föremål för kartläggnings- aktiviteter inom Socsam (finansiell samordning mellan tre huvudmän – socialförsäkringen, hälso- och sjukvården samt ). Inom ett av Socsamprojekten i , har en kartläggning av personer som enligt och kan ta ett på arbetsmarknaden vanligt förekommande arbete, har arbetsförmåga men som enligt arbetsförmedlingen inte utan vidare kan få och behålla en anställning, ej anställningsbar. Sammanlagt var det 1 800 personer på och uppräknat på riksnivå utgör det drygt 100 000 per- soner. AMS har också i en rapport till regeringen beräk- nat att motsvarande grupp utgör av arbetskraften eller ca 100 000 individer. I rapporten skriver AMS att det är en grupp av arbetslösa som riskerar att öka i takt med fortsatta förändringar. Arbets- kraftintensiva yrken minskar som kunskaps- och kompetens- kraven i de nya arbetstillfällena ökar. Denna grupp arbetslösa, skriver AMS, domineras av personer: i åldrarna 50–64 år med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder utomnordiska medborgare med låg utbildningsnivå, korttidsutbildade i yrken som krymper som ej fullföljt skolan med godkända betyg Inslaget av äldre arbetslösa kommer att öka i takt med att befolkningen i dessa åldrar ökar. Utredningen lät genomföra en mindre undersökning av väntetider för ryggbedömning vid landets samtliga ortopedkliniker. Av de svar som inkommit kan konstateras att den genomsnittliga väntetiden för bedömning är 6 månader (3–18 mån). En stor del av dess bedöms också vara sjukskrivna . har pågått ett projekt med syfte att skapa en nationell väntetidsdatabas för information och upp- följning av vårdens tillgänglighet. Databasen som är under uppbyggnad redovisar nu väntetider inom olika specialiteter . Nedan redovisas ett urval väntetider för olika specialiteter som berör rehabilitering. Generellt gäller att bör man vara försiktig vid tolkningen av dessa siffror. Det råder betydande osäkerhet om hur pass jämförbara uppgifterna är. Det gäller främst jämförelser mellan olika sjukhus. Med väntetider till mottagningar avses den tid som förflutit från det att den enskilde uttryckt önskemål om kontakt med sjukhusmottagning till och med att kontakt tagits. Tiden till eventuell behandling är således inte med. I tabell 14 redovisas förväntad längsta väntetid i veckor för patienter utan förtur. I de flesta fall torde dessa tider sammanfalla med remiss- tider från primärvård till sjukhusmottagning. Det är mycket stor variation i väntetider, 2–, medelvärde . Väntetider till mottagningar/undersökningar. Källa: 2 000. Med väntetider till behandlingar avses den tid som förflutit från det att beslut tagits om åtgärd till och med att åtgärd erhållits. I tabell 15 redovisas förväntad längsta väntetid i veckor för patienter utan förtur. Det är också här mycket stor variation i väntetider, 0–, medelvärde också här strax . Artroskopi knä (menisk- bråck/dekompression) Dessa två typer av väntetider (tabell 14 och 15) är av stor betydelse för effektiviteten i rehabiliteringsprocessen. När det gäller rehabilitering är det högst sannolikt att det är de längre väntetiderna som är aktuella. Antal väntande patienter . Antal kliniker/sjukhus Uppgift om antal väntande Totalt antal kliniker (ca)) Summa: antal patienter De med uppgift om antal personer Uppr för de med väntetidsuppgift Uppr för alla kliniker (uppskattat) Källa: Beräkningar på material från 2 000. Antal dagar (median) från sjukskrivningens början till dag för första läkarbesöket. Hälften av de sjukskrivna som besökte en ortoped kom dit först () och hälften av operationerna genomfördes inte förrän . belastades socialför- säkringen med kostnader för sjukpenning medan sjukvården i princip inte hade några kostnader. I en mindre stickprovsundersökning vid i som genomförts framkom att av de som stod i kö för operation av ortopedisk eller kirurgisk åkomma var sjukskrivna. I minst en femtedel av fallen förväntades sjukskrivningen påverkas av operation. Försäkringens kostnader för individerna beräk- nades till och själva ingreppen beräknades till . I en annan undersökning vid ortopedkliniken i var drygt 40 pro- cent av de som väntade sjukskrivna. Arbetsgivaren behov av stöd i rehabiliteringsarbetet Utredningen har genomfört en kartläggning av små och medelstora företags behov av stöd i samband med en rehabiliteringssituation. En telefon intervju genomfördes med sammanlagt 250 arbetsgivare. av de intervjuade personerna var VD eller Per- sonalansvarig. Majoriteten () av de intervjuade arbetade på före- tag med 20–99 anställda. var företag med 100– 200 anställda. Majoriteten av de tillfrågade () kände till den lag- stiftning som gäller kring kraven att genomföra en rehabiliterings- utredning vid upprepad sjukfrånvaro eller efter fyra veckors sjuk- skrivning. En majoritet av de tillfrågade () hade haft ett eller flera ärenden kring anpassning . Vid de större företagen hade alla erfarenhet av detta. Vid en fråga om det fanns behov av pro- fessionellt stöd i samband en rehabiliteringssituation var det som ansåg sig behöva detta. Signifikant fler personer inom den till- verkande industrin ansåg sig behöva professionellt stöd vid både kort- och långtidssjukskrivningar jämfört med övriga typer av verksamheter. Störst behov fanns när de uppfattar att personalen mår psykiskt dåligt på arbetet. Hjälp att göra rehabiliteringsutredningar var en av de insatser som efterfrågades mest. av de som intervjuades i denna undersökning hade tillgång till Företagshälsovård. av de som hade tillgång till företagshälsovård ansåg att stödet därifrån var tillräckligt. I undersökningen ingick även ett antal öppna frågor kring rehabi- literingsarbetet. Här efterfrågades bl.a. vilka förändringar som skulle underlätta och effektivisera arbetet med att rehabilitera och anpassa arbetet för personalen, om nuvarande ansvarsfördelning mellan arbets- givare, det offentliga och den anställde är lämplig. På den första frågan framförde flera av intervjupersonerna att olika typer av förebyggande insatser är viktiga (personalfrämjande åtgärder, tidigt lokalisera pro- blem). Ett ökat samarbete med tar några upp. Tätare besök från efterfrågar vi, det är viktigt att de tar sig tid och besöker företagen. Skattelättnad för friskvård att det fanns mer i offentlig regi, Det är sällan det händer i ett litet företag men vi har inte kompetens och resurser. Företagshälsovårdens roll tas upp av flera som ett sätt att effektivisera arbetet med anpass- ning och rehabilitering. När det gällde frågan om ansvarsfördelning var det bara drygt hälf- ten () som ansåg att nuvarande fördelning var lämplig. Av de som inte delade denna uppfattning framfördes uppfattningar som Arbets- givare ska inte ha ansvar för skador eller problem som inträffar .