sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — De klarar inte att tolka dokument som de inte använder regelbundet. Inte heller kan de utföra beräkningar utan att det finns tydliga och klara anvisningar om beräkningssätt och beräkningsunderlag. Det innebär med stor sannolikhet att deras beredskap att via skriftligt underlag snabbt sätta sig in i nya förutsättningar i arbetet eller som konsumenter är låg. De har sämre förutsättningar att tillägna sig vidareutbildning och på så sätt utvecklas i sitt arbete. Vid en internationell jämförelse uppvisar den tveklöst lägsta nivån och nära två tredjedelar av invånarna når inte över nivå 2 i baskompetens. och har, liksom , en jämförelsevis liten andel på den lägsta nivån. I återfinns den största andelen som presterar på nivå 3 av samtliga länder. och uppvisar en relativt likartad bild och befolkningen fördelar sig relativt jämt mellan de fyra intervallen. Det innebär en utbredd variation i baskompetens eftersom en relativt stor andel av befolkningen återfinns både på nivå 1 och på nivå 4/5. Med utgångspunkt från resultaten kan vi konstatera att stora delar av den vuxna populationen har en låg baskompetens. I flertalet av de studerade länderna når av de vuxna invånarna inte över nivå 2. Det måste uppfattas som en kraftig varningssignal att en så stor andel av befolkningen inte kan möta de vardagskrav som ställs i samhället på ett tillfredsställande sätt. Det finns således ett kraftigt behov av en generell satsning på att höja baskompetensen. Förutsättningar för hög avkastning på utbildning i Baskompetensen har studerats på aggregerad nivå och betydande skillnader mellan de ingående länderna har noterats. Den naturliga fortsättningen blir att studera sambandet mellan formell utbildning, som är det vanligaste måttet på kompetens, och baskompetens. Den övergripande frågeställningen är hur baskompetensen är fördelad mellan olika utbildningsnivåer. Baskompetens och formell utbildning är högt korrelerade med varandra. Detta mycket tydliga samband illustreras i diagram 5.4. 105 Fyra utbildningsaggregat har skapats, de som har universitetsstudier res- pektive universitetsstudier upp till , gymnasieskola samt de som har någon form av påbörjad grundskoleutbildning. jämförelse mellan länderna kan vi se att baskompetensen ökar med utbildningsnivån i samtliga länder. Av de som endast har någon form av grundskoleutbildning är det en stor andel som redovisar mycket låg baskompetens. Om vi istället studerar baskompetensen hos de högutbildade i samhället råder ett direkt motsatt förhållande. En mycket stor andel presterar på nivå 4/5 som resultat på den lägsta nivån är mer sällsynta. En andra observation med utgångspunkt från diagram 5.4 är att har den högsta baskompetensen oavsett utbildningsnivå och att har den lägsta. Av diagrammet framgår också att andelen gymnasieutbildade i som presterar på nivå 4/5 är högre än andelen med en kortare universitetsutbildning som presterar på samma nivå i de andra länderna. Det är också tydligt att andelen med låg baskompetens hos befolkningen med grundskoleutbildning är betydligt högre i , och . Bland de högst utbildade visar däremot nästan samma höga baskompetens som . och uppvisar en mycket likartad bild bland dem med längre högskoleutbildning. Skillnaderna mellan de båda länderna förstärks sedan ju kortare formell utbildning individerna har. visar en jämnare fördelning medan baskompetensen i är mycket starkt korrelerad med utbildningsnivån. Att det finns en andel av befolkningen som uppvisar en baskompetens som inte tillnärmelsevis återspeglar deras formella utbildningsnivå indikerar att även andra förhållanden påverkar individens baskompetens. Föreställningen att kompetens är någonting som eleverna får sig till godo och som de sedan har med sig i bagaget livet ut stämmer inte. Att kompetens kan utvecklas positivt med tiden torde numera vara den gängse uppfattningen. Men IALS, tillsammans med flera tidigare studier, pekar på att kompetensnivån kan förändras i både positiv och negativ riktning under en individs livscykel.106 Den formella utbildningen skapar en plattform och i vilken utsträckning individen därefter förädlar sin baskompetens beror till stor del på de utmaningar som arbetsuppgifter och fritidsintressen erbjuder. Kompetensnivån kan försämras om den inte underhålls, exempelvis vid långa perioder av arbetslöshet som kombineras med en inaktiv fritid.107 Vad innebär det då att baskompetensen är hög i ? För det första indikerar det att arbetsgivarna har tillgång till relativt kompetent personal. Men framför allt tyder det på en stor utbildningspotential och att avkastningen på utbildningssatsningar skulle kunna vara relativt hög i . 106Literacy Skills for the ; Further Results from the International Adult Literacy Survey, , 1997. 107Education Policy Analysis 1997, . 'LDJUDP 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ DY EHIRONQLQJHQV EDVNRPSHWHQV L VMX OlQGHU /EREHE 2IHIVPÆRHIVR 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH /EREHE 2IHIVPÆRHIVR 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH 8QLYHUVLWHW NRUWDUH lQ nU /EREHE 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH 8QLYHUVLWHW nU HOOHU OlQJUH /EREHE 2IHIVPÆRHIVR 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH Nivå 4/5 $QP 1HGHUOlQGHUQDV UDSSRUWHULQJ VNLOMHU VLJ nW IUnQ GH DQGUD OlQGHUQD RFK XSSJLIW VDNQDV I|U XQLYHUVLWHW NRUWDUH lQ nU .lOOD 2(&' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK 187(.V HJQD EHUlNQLQJDU Man kan också fråga sig vad de positiva resultaten för del kan bero på. I ett internationellt perspektiv satsar stora resurser på utbildning. Som exempel kan nämnas att de offentliga utgifterna för grund- och gymnasieskola var störst i och av och uppgick till av BNP. 108 En förklaring skulle kunna vara att de stora satsningarna på det svenska skolsystemet har gett avkastning. En annan möjlig förklaring kan vara det faktum att svenskarna besöker bibliotek, deltar i föreningslivet och läser dagstid- ningar i betydande omfattning och därigenom underhåller och utvecklar sin baskompetens.109 Arbetsuppgifter styrs mer av utbildning än av baskompetens Den ekonomiska tillväxten i ett land är beroende av tillgången till produktionsfaktorer. I det moderna samhället är det inte endast tillgången till arbetskraft och kapital som påverkar produktionen av varor och tjänster. I takt med att tjänstesektorn och högteknologiska industrier ökar sin andel av den samlade produktionen blir också tillgången till humankapital allt viktigare. Nyare ekonomiska teorier visar att kunskap är en viktig produktionsfaktor och att personal med hög kompetens ökar produktiviteten i ett företag. 110 I vilken utsträckning ett land kan öka sin kunskapsmängd borde vara beroende av invånarnas förmåga att läsa och förstå skrivet material, det vill säga vilken baskompetens de besitter. Vi har tidigare konstaterat att baskompetens inte är något statiskt. De krav arbetsgivarna ställer på de anställda påverkar svårighetsgraden i arbetsuppgifterna och därmed i vilken grad deras baskompetens stimuleras i arbetslivet. Vi har konstaterat att det finns betydande skillnader i baskompetens mellan länderna och att nivån är högst i , oavsett utbildningsnivå. Det innebär att tillgången till kompetent arbetskraft är relativt hög i . Ett rimligt antagande skulle därför vara att arbetsgivare ställer högre krav på de anställda i jämfört med andra länder. Frågan som vi nu önskar besvara är om de svenska arbetsgivarna använder den tillgängliga kompetensresursen. I IALS fick intervjupersonerna svara på hur ofta de utförde vissa läs-, skriv- och räkneuppgifter under arbetstid. Genom att poängsätta individerna efter frekvens får vi ett mått på i vilken utsträckning de anställda utför arbetsuppgifter som ställer krav på läs-, skriv- eller räknekompetens. 111 Vi får därigenom en uppfattning om i vilken 108(GXFDWLRQ DW D *ODQFH, Indicators, 1996. 109/LWHUDF\ (FRQRP\ DQG 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\, , 1995. 1107HFKQRORJ\ 3URGXFWLYLW\ DQG -RE &UHDWLRQ, , 1996. 111Vi har poängsatt svaren efter hur ofta personerna utför 12 olika uppgifter. De sex läsrelaterade uppgifterna var att läsa (1) brev eller längre meddelande, (2) rapporter eller artiklar i tidsskrifter, (3) manualer, handböcker eller kataloger, (4) diagram eller scheman, (5) räkningar, fakturor, tablåer eller budgetuppgifter samt (6) material på främmande språk. De fyra skrivrelateratde uppgifterna var att skriva (1) brev eller meddelanden, (2) formulär, fakturor eller budgettablåer, (3) rapporter eller artiklar samt (4) tekniska specifikationer eller bedömningar. De två räknerelaterade uppgifterna var att utsträckning baskompetensen tillvaratas i de olika länderna. Resultaten kan studeras i diagram 5.5. 'LDJUDP , YLONHQ XWVWUlFNQLQJ GH DQVWlOOGD XWI|U DUEHWVXSSJLIWHU VRP lU UHODWHUDGH WLOO OlV VNULY RFK UlNQHI|UPnJD L GH VMX OlQGHUQD .lOOD 2(&' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK 187(.V HJQD EHUlNQLQJDU Det visar sig att de anställda i inte genomför arbetsuppgifter som är relaterade till baskompetens i större utsträckning än anställda i de andra länderna. Andelen som anger att de ofta läser, skriver eller räknar på arbetstid är endast lägre i . Det är också tydligt att en relativt stor andel i har svarat att de sällan utför dylika arbetsuppgifter. är det land som ställer högst krav på sin arbetskraft följt av och . Men vi kan också konstatera att länderna uppvisar en mer likartad bild när det gäller vilka krav som ställs inom ramen för arbetet än vad som var fallet när vi jämförde nivån på baskompetens. Resultatet tyder på att det inte finns något direkt samband mellan hur ofta de anställda utför läs-, skriv- och räkneuppgifter i arbetet och deras nivå på baskompetens. För att kontrollera i vilken utsträckning de anställda i utför läs- skriv- och räkneuppgifter i jämförelse med de andra länderna genomför vien regressionsanalys där hänsyn tas till nivån på baskompetensen. (1)mäta eller bedöma storlek eller vikt samt (2) beräkna pris, kostnad eller budget- underlag. De tre svarsalternativen som gav poäng var; (3 poäng), minst en gång (2 poäng) och minst en gång (1 poäng). Genom att sedan summera poängen skapas ett intervall från 0 poäng, som innebär att individen aldrig utför dessa uppgifter i arbetet, till 36 poäng om samtliga uppgifter ingår som ett dagligt inslag i För att lättare åskådliggöra resultaten har individerna delats upp i fyra grupperingar; de som aldrig utför uppgifterna (0 poäng), de som sällan gör det (1-12 poäng), de som utför åtminstone några av uppgifterna (13-24 poäng) och slutligen de som ofta utför dessa arbetsuppgifter (25-36 poäng). De personer som omfattas arbetade, eller hade gjort så som föregick 112 Se appendix I. 'LDJUDP , YLONHQ XWVWUlFNQLQJ GH DQVWlOOGD XWI|U DUEHWVXSSJLIWHU VRP lU UHODWHUDGH WLOO OlV VNULY RFK UlNQHI|UPnJD L GH OlQGHUQD /EREHE 2IHIVPÆRHIVR 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH /EREHE 2IHIVPÆRHIVR 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH 8QLYHUVLWHW NRUWDUH lQ nU /EREHE 4SPIR 7GL[IM^ 7ZIVMKI 8]WOPERH 8QLYHUVLWHW nU HOOHU OlQJUH /EREHE 2IHIVPÆRHIVR 4SPIR 7GL[IM^ $QP 1HGHUOlQGHUQDV UDSSRUWHULQJ VNLOMHU VLJ nW IUnQ GH DQGUD OlQGHUQD RFK XSSJLIW VDNQDV I|U XQLYHUVLWHW NRUWDUH lQ nU .lOOD 2(&' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK 187(.V HJQD EHUlNQLQJDU Resultatet indikerar att arbetsgivarna använder arbetskraftens kompetens i mindre utsträckning än genomsnittet i de övriga länderna. Det tyder således på att den relativt höga baskompetensen som finns i inte utnyttjas till fullo. Att vi inte ställer de höga krav på arbetskraften som är möjligt kan ge flera återverkningar. Dels går näringslivet miste om en värdefull resurs när den befintliga kompetensen inte tillvaratas. Men det innebär att de anställda inte stimuleras till fullo på arbetstid och att dessutom går miste om en potentiell förbättring av baskompetensen. Två intressanta frågeställningar blir då om kraven från arbetsgivaren varierar beroende på den anställdes utbildningsnivå och om de anställdas baskompetens tas tillvara i olika utsträckning inom respektive utbildningsnivå i de olika länderna. Det är tydligt att kraven som ställs på de anställda ökar med utbildningsnivån i samtliga länder, vilket framgår av diagram 5.6. Vi har därmed slagit fast att både baskompetens och de krav som ställs i arbetslivet ökar med den formella utbildningsnivån. Det tyder på att det kan vara svårt att avgöra vilken baskompetens den anställde har och att den formella utbildningen används som måttstock på den individuella kapaciteten. Som framgick tidigare i detta kapitel har en lägre andel med lång universitetsutbildning bland de anställda än många andra OECD- länder. En tes som drivits är att den lägre utbildade personalen i utför avancerade uppgifter, som i andra länder utförs av högutbildade. De resultat som framkommit här indikerar snarare motsatsen. Incitamentsstrukturen påverkar den framtida utvecklingen Vad kan det finnas för bakomliggande faktorer som gör att de anställdas baskompetens inte utnyttjas fullt ut i arbetslivet? En förklaring kan vara att det helt enkelt inte ingår några inslag av läs-, skriv- eller räkneuppgifter i arbetsbeskrivningen för vissa yrken. Men i de flesta fall borde incitamentsstrukturen i samhället spela en avgörande roll. I vilken utsträckning den enskilde individen belönas för sina arbetsinsatser torde stå i direkt relation till arbetsprestationen. Finns det då några skillnader i vilka kunskaper länderna premierar vid lönesättningen? I diagram 5.7 framgår hur den anställdes baskompetens, formella utbildning och arbetslivserfarenhet påverkar lönen i de olika länderna. 113 Hur de olika variablerna påverkar lönenivån har skattats i Linear Structural Equation models (LISREL). Regressionskofficienterna i diagram 5 är Maximum Likelihood- estimat som uppmätts i den standardiserade modellen. Metoden minimerar förekomsten av multikollinearitet mellan effekter som uppstår från formell utbildning respektive baskompetens. Sambandet mellan baskompetens och formell utbildning är dock komplicerat eftersom baskompetensen utvecklas i samband med den formella utbildningen. Formell utbildning uppskattas genom antal utbildningsår. Arbetslivserfarenhet motsvarar personens ålder med avdrag för antal utbildningsår och . DUEHWVOLYVHUIDUHQKHW L GH VMX OlQGHUQD 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U UHVSHNWLYH YDULDEHO VRP VNDWWDWV L HQ /,65(/ PRGHOO .lOOD /LWHUDF\ 6NLOOV IRU WKH .QRZOHGJH 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ 2(&' Resultaten visar att den formella utbildningen påverkar lönenivån i störst utsträckning i fem av de studerade länderna. Den formella utbildningens korrelation med lönenivån varierar dock kraftigt mellan länderna och effekten är starkast i och i och svagast i . Utöver effekten av formell utbildning finns det ett tydligt samband mellan baskompetens och lönenivå. Baskompetens påverkar lönenivån i samtliga länder utom i men effekten är avgjort starkast i . I däremot belönas baskompetens i relativt liten utsträckning. Resultaten indikerar således att både initiala investeringar i formell utbildning och fortsatt utveckling av baskompetensen ger individen kompensation i form av högre lön men att avkastningen är jämförelsevis låg för de anställda i . Den tredje komponenten i diagram 5.7 är arbetslivserfarenhet och vi kan notera att antal år i arbetslivet också påverkar lönenivån. I och i påverkas inkomsten jämförelsevis mer av erfarenhet än av formell utbildning eller baskompetens. I är förhållandet rakt motsatt. Lönen påverkas i relativt liten utsträckning av erfarenhet. Det är istället formell utbildning och baskompetens som premieras. En tänkbar förklaring kan vara att baskompetensen generellt sett är högre i och jämnare fördelad. Om skillnaderna i baskompetens är mindre kan det vara svårt att upptäcka dessa och därför belönas de inte i högre utsträckning. I är skillnaderna i baskompetens betydande och dessutom inte jämnt fördelad, vilket skulle underlätta en lönedifferentie- ring.114 114 /LWHUDF\ 6NLOOV IRU WKH .QRZOHGJH 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\, , 1997. Lönepolitik och institutionella förhållanden är avgörande för incitamentsstrukturen i ett land. De starka fackliga organisationerna i har medverkat till relativt höga ingångslöner och drivit en solidarisk lönepolitik. Tillsammans med en låg utbildningspremie på formell utbildning relativt andra länder har detta bidragit till en lägre lönespridning i . För att en anställd ska ta på sig ytterligare arbetsuppgifter krävs i regel en kompensation i form av högre lön. Eftersom lönespridningen är låg är det tänkbart att den anställde inte tycker att belöningen motsvarar den ökade arbetsbelastningen. De kollektiva löneförhandlingarna medverkar också till att den eventuella löneförhöjningen inte sätts i direkt relation till de mer avancerade uppgifterna eftersom de inte sammanfaller i tiden. Det kan till viss del minska individens incitament att ta egna initiativ till mer avancerade arbetsuppgifter. Det finns resultat som visar att sambandet mellan lön och baskompetens är starkast i länder med en stor lönespridning och svagast i länder med en sammanpressad lönestruktur. 115 Det skulle innebära att lönebildningen i inte stimulerar de anställdas incitament att utveckla och använda sin baskompetens i arbetslivet i någon större omfattning. är ytterligare en aspekt som bör påverka den anställdes arbetsuppgifter. En kompletterande orsak till att de anställdas baskompetens inte utnyttjas mer i arbetslivet kan vara att arbetsgivarna inte vet hur de ska omsätta kompetensen till praktiska arbetsuppgifter eller att de inte inser fördelarna med att stimulera viljan hos personalen att både använda och utveckla sin kompetens. I vilken utsträckning de anställdas kompetens används och stimuleras kan vara beroende av vilken organisationskultur som finns i företaget. Den traditionella arbetsorganisationen var uppbyggd enligt en hierar- kiskt princip. I syfte att effektivisera produktionen specialiserade sig de anställda och utförde ett begränsat antal arbetsuppgifter. Organisations- formen innehöll många beslutsnivåer vilket gjorde att avståndet mellan företagsledning och den anställde blev betydande. Den traditionella arbetsorganisationen, med ett tydligt inslag av arbetsdifferentiering, innebar att det tog ställa om produktionen. I och med den ökande globaliseringen förändras företagarnas villkor i allt snabbare takt. Det blir viktigare att företagens organisationsform blir mer flexibel så att verksamheten snabbt kan anpassas efter förändringar i efterfrågan. En förutsättning blir då att ansvaret för arbetsuppgifter och planering delegeras till anställda som har kontakt med kunder och leverantörer. Impulserna kan då istället gå från de anställda till företagsledningen. I en sådan mer flexibel arbetsorganisation blir de anställdas kompetens och anpassningsförmåga av större betydelse. Flexibla arbetsorganisationer använder i högre utsträckning indi- viduella kompetensutvecklingsplaner för de anställda. De ser satsningar på humankapital som en del av företagets strategiska planering. rör det sig inte om fortsatt formell utbildning utan kompetensutvecklingen 115 /LWHUDF\ 6NLOOV IRU WKH .QRZOHGJH 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\, , 1997. bedrivs som en del av det dagliga arbetet. Företaget har på så sätt skapat en lärande organisation. 116 Arbetsgivare som verkar aktivt för att höja baskompetensen och stimulerar till ett kontinuerligt lärande anställer dock i regel relativt högutbildad personal. Det innebär att individer med låg formell utbildning inte får samma möjlighet till utveckling inom yrkeslivet. Vid en jämförelse mellan tio EU-länder har det visat sig att är det land som i störst utsträckning delegerar arbetsuppgifter till de anställda. 117 Det tyder på att arbetsorganisationerna i är relativt flexibla och att det inte är organisationsformen som är orsaken till att de anställdas baskompetens inte tillvaratas till fullo. 'HW OLJJHU L DUEHWVJLYDUQDV LQWUHVVH DWW VWLPXOHUD NRPSHWHQVXWYHFNOLQJ Vad kan då en arbetsgivare vinna på att stimulera kompetensutveckling inom ramen för arbetet. Det finns en rad ekonomiska fördelar med att aktivt höja baskompetensen inom ett företag. Med en högre baskompetens ökar den anställdes förmåga att arbeta med skrivet material och att lära sig nya uppgifter. Det innebär att förutsättningarna att klara vidareutbildning inom arbetet ökar och att de anställda dessutom kan tillgodogöra sig utbildningen snabbare. En förhöjd baskompetens innebär att den anställde gör mindre fel och att tidsåtgången för att genomföra en arbetsuppgift minskar.118 Ökad utbildning kan också leda till förbättrade relationer inom en arbetsplats. Den anställde känner en positiv uppskattning när företagsledningen investerar i hans vidareutbildning. får företagsledningen en mer kompetent arbetskraft och stimulerar till ett mer aktivt kontinuerligt lärande. En anställd med högre baskompetens kan lättare förstå andras förutsättningar och är mer villig att samarbeta med andra parter. De tar en mer aktiv roll i arbetet och använder sin kunskap i större utsträckning. Detta får en direkt påverkan på både produktkvalitet och produktivitet.119 Anställda i arbetsorganisationer som belönar en hög baskompetens tenderar att ha en högre genomsnittlig kompetensnivå, givet utbildningsnivå, jämfört med arbetsställen som inte ger sina anställda samma lönepremie. Dessutom återfinns arbetsställen med en hög nivå av baskompetens oftare i sektorer som präglas av hög produktivitet. Arbetsställen med en låg nivå på baskompetens återfinns däremot oftare i stagnerande sektorer. En nödvändig åtgärd för att komma tillrätta med underskottet av baskompetens är därför att försöka påverka företagens arbetssätt. 1167RZDUGV )OH[LEOH 2UJDQLVDWLRQV, , 1996. 117EPOC Research group. 118The , 1997. 119The , 1997. 120(GXFDWLRQ 3ROLF\ $QDO\VLV, ,1997. Det här avsnittet har behandlat olika aspekter på utbildning och kompetens. Vi visade att andelen anställda med minst tre års universitets- utbildning är lägre i jämfört med genomsnittet för OECD- länderna som ingått i vår studie. Vi kunde konstatera att detta inte är en konsekvens av näringslivsstrukturen i . Det är istället på det viset att efterfrågar en lägre andel akademiker i samtliga delsektorer i förhållande till de andra länderna. En anledningar till att har färre högutbildade är att den ekonomiska avkastningen på högre utbildning varit låg. När vi undersöker avkastningen respektive 1995 finner vi att den har ökat avsevärt för de högre utbildningarna och framför allt för de tekniska utbildningarna. Om dessa skillnader är tillräckliga för att locka fler individer till högre utbildning blir en uppgift som framtida studier får undersöka. Vi kan dock konstatera att hade fortfarande en lägre andel ungdomar i högre utbildning samt en lägre andel med teknisk/naturvetenskaplig utbildning i åldrarna än många andra . De senaste årens utbildningssatsningar har medfört att närmar sig nivån i de övriga länderna, men utvecklingen går långsamt. Vår slutsats blir därför att satsningarna på utbildning bör öka . De vuxnas förmåga att förstå och tillg odogöra sig skriven information är mycket hög i . Det innebär för det första att arbetsgivarna har tillgång till relativt kompetent personal. Det innebär också att det finns en stor utbildningspotential och att avkastningen på utbildningssatsningar torde vara relativt hög i . Det finns dock tecken på att arbetsgivarna i inte tillvaratar den höga baskompetensen. I tidigare kapitel kunde vi se att produktionen successivt har förskjutits mot kunskapsintensiva varor och tjänster och att denna strukturomvandling ökade i takt . När det gäller industri- produktionen har utvecklingen varit mycket positiv . Vid en internationell jämförelse kunde vi konstatera att industriproduktionen har ökat snabbare i jämfört med den genomsnittliga ökningstakten i både EU- och . Industriexporten från var en viktig draghjälp och ökade i snabbare takt än den genomsnittliga exporten från OECD-området.