sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta ligger i linje med utvecklingen men ö ver tillvä xt. Ä ven arbetsproduktiviteten, fö rä dlingsvä rdet i relation till antalet arbetade timmar, fö rvä ntas fortsä tta att vä xa i ungefä r samma takt som . En å rlig ö kningstakt om i nä ringslivet och 1,8 i hela ekonomin ä r dock klart bä ttre ä n . Produktivitetstillvä xten ä r snabbast i de kapital- och kunskapsintensiva delarna av industrin, medan tjä nstesektorerna kä nnetecknas av en nå got lä gre produktivitetstillvä xt. I den offentliga sektorn sä tts produktivitets- tillvä xten schablonmä ssigt till noll. Produktivitetsutvecklingen, den takt som produktionen kan få s att ö ka utö ver tillvä xten av tillgä nglig arbetskraft och kapital, ä r den variabel som ä r av stö rst betydelse fö r de lå ngsiktiga tillvä xtmö jligheterna. Antaganden om denna variabel blir fö ljaktligen mycket viktiga fö r utvecklingen i scenarierna, speciellt i ett lä ngre perspektiv då de nä rmaste å rens mö jligheter till ö kat resursutnyttjande ä r uttö mda. antar, utan att nä rmare redogö ra fö r grunderna till detta, att den i jä mfö relse med tä mligen hö ga tillvä xten blir bestå ende ä ven under de nä rmaste 15 ö kat datoranvä ndande, avregleringar och strukturella reformer genomfö rts, vilket skulle tala fö r att ekonomins funktionssä tt fö rbä ttrats. Mot detta kan man invä nda att det ä r troligt att efterfrå gan i ö kad utsträ ckning kommer att inriktas mot tjä nstesektorn dä r produktivitetstillvä xten ä r lä gre. Om uppgå ngen i produktivitetens tillvä xt visar sig vara temporä r så kommer tillvä xten i BNP att ö verskattas i motsvarande grad. 54 Den ekonomiska utvecklingen Lå ngtidsutredningen Den internationella utvecklingen – goda tillvä xtfö rutsä ttningar Ä ven under den nä rmaste femtonå rsperioden fö rvä ntas marknaderna i norra och vä stra samt i att vara av stö rst betydelse fö r svensk export. Geografiskt mer avlä gsna områ den med snabbare tillvä xt i och kommer dock att ö ka i betydelse. rä knar med att OECD-lä ndernas ekonomier vä xer med strax per å r fram till å r 2015. Detta baseras på historiska trender fö r produktivitetstillvä xten och aktuella prognoser fö r den arbetsfö ra befolkningens utveckling i dessa lä nder. Tillvä xten kommer att bli nå got hö gre i , per å r, ä n i och , per å r. Fö r lä nderna utanfö r fö rvä ntas en snabbare tillvä xt, per å r. Vä rldshandeln har alltsedan andra vä rldskrigets slut ö kat betydligt snabbare ä n den samlade BNP-tillvä xten. Denna trend fö rvä ntas hå lla i sig. Det ä r dock troligt att tillvä xten i handeln mellan OECD-lä nderna blir lä gre ä n fö r handeln mellan lä nderna utanfö r samt fö r handeln mellan och lä nderna utanfö r . Efterfrå gan på svensk export kommer dä rmed att vä xa nå got lå ngsammare ä n vä rldshandeln globalt. Totalt bedö ms den svenska exporten kunna ö ka mellan olika branscher. ö kar med i snitt per å r. Pris- utvecklingen ä r snabbare på importsidan vilket medfö r en fö r del ofö rmå nlig terms-of-trade-utveckling. ö ver hela tidsperioden fö rvä ntas importen trots detta vä xa snabbare ä n exporten, så att dagens stora ö verskott i bytesbalansen fö rsvinner till å r 2015. 3.2Utvecklingen fram till å r 2015 – avtagande tillvä xt Tillvä xtfö rutsä ttningarna under de nä rmaste fem å ren ä r enligt basscenariot mycket goda. Perioden fram till å r 2004 kan ses som en fortsatt å terhä mtning frå n den djupa krisen bö rjan. Inflationen ä r under kontroll och rä ntorna lå ga. Hushå llens disponibla inkomster och den privata konsumtionen vä xer snabbt, likaså investeringarna. Efterfrå geutvecklingen leder till att antalet sysselsatta stiger snabbt och att arbetskraftsutbudet ö kar. Arbetslö sheten sjunker. Tillvä xten ä r i genomsnitt per å r. Å r 2004 befinner sig ekonomin vid sitt kapacitetstak. Arbetskrafts- utbudets och sysselsä ttningens tillvä xt avtar vilket få r till fö ljd att Lå ngtidsutredningen Den ekonomiska utvecklingen 55 arbetslö sheten inte lä ngre sjunker. Medelarbetstiden fortsä tter att minska nå got och antalet arbetade timmar uppvisar en svag nedgå ng. Tillvä xten i BNP och privat konsumtion ä r dock fortsatt god, å rligen. Efter å r 2008 minskar tillgå ngen på arbetskraft nä r den arbetsfö ra befolkningens storlek krymper som den trendmä ssiga nedgå ngen i medelarbetstid fortgå r. Ä ven om arbetslö sheten gå r ned ytterligare nå got leder detta till att antalet arbetade timmar minskar per å r. Trots en god produktivitets- utveckling medfö r det att tillvä xten i per å r. Tabell 3.1 Ackumulerad tillväxt i basscenariot Procentuell fö rä ndring Antal sysselsatta per person Arbetade timmar per person -0,9 Privat konsumtion per person Offentlig konsumtion per person Statlig konsumtion per person Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. Den privata konsumtionen vä xer starkt , klart snabbare ä n BNP, vilket framgå r av tabell 3.1. Sä rskilt under de nä rmaste fem å ren ä r tillvä xten i privat konsumtion stark, driven av en snabb ö kning av hushå llens disponibla inkomster. Å r 2004 vä ntas BNP per person vara hö gre i volym ä n 1998, medan volymen privat konsumtion per person ö kar . Den offentliga konsumtionen vä xer betydlig lå ngsammare ä n BNP i volym, men kommer trots detta att ö ka sin andel av BNP i lö pande priser och av sysselsä ttningen. Orsaken ä r antagandena om att produktivitets- tillvä xten ä r noll i denna sektor och att lö neutvecklingen ä r likvä rdig med den i ö vriga sektorer. Detta få r till fö ljd att priset på offentlig konsumtion stiger snabbare ä n prisutvecklingen fö r hela BNP. Bedö mningen av den offentliga konsumtionens tillvä xt baseras i fö rsta hand på det finansiella utrymme som de offentliga inkomsternas tillvä xt medger. En god inkomstutveckling gö r att en så pass hö g tillvä xt av den offentliga konsumtionen som per å r i genomsnitt ä r mö jlig utan att de kommunala finanserna ansträ ngs. I scenariot antas ingen ö verflyttning till privat sektor av produktion eller finansiering av 56 Den ekonomiska utvecklingen dessa tjä nster. I den må n en så dan finansiering kommer till stå nd sker ä ven en ö verflyttning av sysselsä ttning respektive konsumtion. Offentlig sektor som andel av BNP respektive antal sysselsatta Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. per å r under slutet av perioden, dvs må l fö r inflationsutvecklingen hå lls. En tendens till stigande lö neö kningar nä r och minskat arbetskraftsutbud leder till av arbetsmarknaden gö r att fö rvä ntas trots det inte ö ka. Branschvisa skillnader i antagandena om produktiviteten och vä rldsmarknadsefterfrå gan ger upphov till till en strukturomvandling. fö rä dlingsvä rde, medan eller mindre ofö rä ndrad. industrin ä r tillvä xten lå ngsammare och en nedgå ng i sysselsä ttningen ä r att fö rvä nta. Ä ven tjä nstesektorerna ö kar sitt fö rä dlingsvä rde i god takt och hä r ä r också en viss uppgå ng i sysselsä ttningen trolig. vä ntas nä ringslivets motsvaras av en sysselsä ttningsö kning i den offentliga sektorn, som i fö rsta hand kommer kommunerna till del. Speciellt under den senare delen av perioden ä r sysselsä ttningstillvä xten stark i kommunerna. De offentliga finansernas utveckling kommer enligt att styras av de ö verskottsmå l som stä llt upp. Detta innebä r att stat och kommun anpassar sina utgifter till inkomst- utvecklingen så att kommunsektorn uppvisar finansiell balans och den konsoliderade offentliga sektorn ett ö verskott om av BNP. den offentliga fö rmö genhetsstä llningen fö rbä ttras, nettoskuldkvoten sjunker så att den nå gra å r in på seklet gå r under Lå ngtidsutredningen Den ekonomiska utvecklingen 57 amorteringen gö r att det enligt ä r rimligt att tä nka sig att ö verskottsmå let sä tts ned till av BNP frå n och med å r 2008. Trots detta ä r den konsoliderade bruttoskulden som andel av BNP å r 2015 nere i samma nivå er som . Den snabba tillvä xten under de fö rsta å ren av gö r att skattebaserna utvecklas mycket starkt som kostnaderna fö r arbetslö sheten sjunker. Detta innebä r att det utö ver ö verskottsmå let och en relativt god tillvä xt av den offentliga konsumtionen finns utrymme att sä nka skatterna. Skattekvoten, de totala skatteintä kterna som andel av BNP, berä knas sjunka , frå n å r 2004. De sammanlagda inkomsterna och utgifterna i offentlig sektor faller också som andel av BNP. Nä r tillvä xten i ekonomin sjunker efter å r 2004 vä nds denna utveckling i sin motsats. Den offentliga konsumtionen och transfereringarna vä xer nu snabbare ä n BNP, vilket gö r att utgiftskvoten å ter stiger. Fö r att garantera ö verskottsmå let må ste ä ven skattekvoten hö jas. Å r 2015 har utgifterna å ter nå tt samma andelsnivå av BNP som 1998. Eftersom ö verskottskravet minskats med en procentenhet betyder det att inkomster och skattetryck kan vara nå got lä gre ä n 1998. En viktig fö rä ndring ä r dock att rä nteutgifterna å r 2015 har minskat betydligt till fö ljd av den kontinuerliga skuldamorteringen medan konsumtions- utgifterna ö kat sin andel av de totala utgifterna. I avsnitt 4.4 analyseras hur de demografiska på frestningar som fö rvä ntas under 15-å rsperioden efter å r 2015 på verkar den offentliga sektorns utvecklingsmö jligheter. 58 Den ekonomiska utvecklingen Tabell 3.3 Nyckeltal basscenariot Å rlig procentuell utveckling i genomsnitt fö r perioderna -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 Arbetslö shet, genomsnittsnivå fö r perioden Å tgä rder, genomsnittsnivå fö r perioden Reallö n, KPI Sparkvot, genomsnittsnivå fö r perioden Vinstandel, genomsnittsnivå fö r perioden Basbelopp, i slutå ret () Lå ng rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden Kort rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden -0,4 Finansiellt sparande som andel av BNP i genomsnitt fö r perioden Statsskuld, nivå i slutå ret Maastrichtskuld, nivå i slutå ret ULC = Unit Labour Cost, dvs enhetsarbetskostnad. TCW-index = Trade Currency Weighted dvs handelsvä gt vä xelkursindex. Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. Den ekonomiska utvecklingen 59 har ä ven analyserat två alternativa utvecklings- scenarier med en lä gre respektive hö gre tillvä xt. I alla tre alternativen ä r utvecklingen fram till å r 2004 densamma. Kortare arbetstid ger lä gre tillvä xt I det fö rsta alternativscenariot analyserar effekterna av att medelarbetstiden gradvis sjunker, så att den å r 2015 ä r knappt i stä llet fö r som i basscenariot. Den minskade arbetstiden kompenseras i viss må n av att sysselsä ttningen och Reallö netillvä xten ä r bä ttre till fö ljd av produktivitet, vilket leder till en viss substitution av arbetskraft mot kapital. Kapitalintensiteten ä r hö gre i slutå ret, men den totala kapitalstocken ä r mindre till fö ljd av den lå ngsammare tillvä xten. Antalet arbetade timmar totalt i ekonomin minskar i sä rskilt snabb takt å ren efter 2008, då arbetstidsfö rkortningen kombineras med ett av demografiska skä l krympande arbetskraftsutbud. BNP vä xer med mindre ä n per å r. Ä ven om timlö nen realt sett utvecklas starkare ä n i basscenariot, vä xer lö nesumman betydligt lå ngsammare, eftersom antalet arbetade timmar minskar drastiskt. Detta har också en klar effekt på den offentliga konsumtionens utveckling. Under tioå rsperioden efter å r 2004 ä r den offentliga konsumtionen mer eller mindre ofö rä ndrad i reala termer. Trots detta ö kar de offentligt anstä llda med mer ä n 310 000 personer så att de å r 2015 utgö r av samtliga sysselsatta. Att antalet anstä llda ö kar kraftigt trots att verksamheternas omfattning ä r ofö rä ndrad har att gö ra med det ovan nä mnda antagandet om att produktiviteten ä r ofö rä ndrad i offentlig sektor. Det innebä r att produktionen kan hå llas endast om också antalet arbetstimmar ä r ofö rä ndrat. Nä r medelarbetstiden sjunker må ste de fö rlorade arbetstimmarna ersä ttas av nyanstä llda. De offentliga finanserna uppvisar en mer ogynnsam utveckling i detta alternativ, vilket diskuteras vidare i anslutning till tabell 3.6. 60 Den ekonomiska utvecklingen Tabell 3.4 Ackumulerad tillväxt i lågtillväxtscenariot Procentuell fö rä ndring Antal sysselsatta per person Arbetade timmar per person -2,0 -14,8 Privat konsumtion per person Offentlig konsumtion per person Statlig konsumtion per person Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. Lä gre arbetslö shet och hö gre tillvä xt I det andra alternativscenariot antas arbetsmarknaden fungera mer effektivt ä n i basscenariot. Arbetskraftsutbudet ä r stö rre och matchningen fungerar bä ttre vilket gö r att arbetslö shetsnivå n sjunker ytterligare jä mfö rt med basscenariot. Antalet arbetade timmar vä xer per å r i genomsnitt och ö kningen fortgå r ä ven efter å r 2008, nä r den arbetsfö ra befolkningens storlek bö rjar krympa. Tillvä xten och konsumtionsmö jligheterna utvecklas starkare ä n i basscenariot. Tillvä xten ä r i genomsnitt hö gre under å ren efter 2004, per å r jä mfö rt per å r i basscenariot. Skillnaden i investeringarnas tillvä xt ä r ytterligare nå got stö rre, medan den fö r privat konsumtion ä r nå got lä gre. Den offentliga konsumtionen utvecklas också starkare ä n i basscenariot. Tabell 3.5 Ackumulerad tillväxt i högtillväxtscenariot Procentuell fö rä ndring Antal sysselsatta per person Arbetade timmar per person Privat konsumtion per person Offentlig konsumtion per person Statlig konsumtion per person Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. Lå ngtidsutredningen Den ekonomiska utvecklingen 61 Den offentliga sektorn och tillvä xten Av de alternativa scenarierna framgå r tydligt hur beroende den offentliga sektorn ä r av sysselsä ttning och tillvä xt. I alla tre scenarierna tas de offentliga sparandemå len som givna, vilket i tabell 3.6 visas genom att den sista raden ä r densamma i alla alternativ. Det betyder att skillnader i skattebasernas tillvä xt i de olika scenarierna direkt slå r igenom i form av variationer i offentliga inkomster och utgifter. Trots att konsumtion och transfereringar i alternativet med en kortare medelarbetstid vä xer i betydligt lå ngsammare takt realt sett ä n i bas- och hö gtillvä xtscenariot, så vä xer de offentliga utgifterna som andel av BNP snabbast i detta alternativ. Nä r utgifterna inte kan finansieras genom vä xande skattebaser eller underskott tvingas skattesatserna upp, vilket resulterar i en hö gre skattekvot. diskuterar inte om det ä r mö jligt att en bit in å ter hö ja skattetrycket, vilket ä ven sker i basscenariot. I den utsträ ckning en ö kande internationalisering och mer rö rliga skattebaser fö rsvå rar en så dan hö jning kommer trycket nedå t på de offentliga utgifterna att bli i motsvarande grad stö rre. I scenariot med en vä l fungerande arbetsmarknad och stigande sysselsä ttningsgrad ä r utvecklingen mer positiv. Trots att den offentliga konsumtionen vä xer per å r i volym i detta alternativ så sjunker utgifts- och skattekvoterna. Scenarierna visar på risken fö r onda och goda spiraler. I det fall arbetskraftsutbud och skatteunderlag minskar ä r det svå rt att anpassa omfattningen på den offentliga sektorn nedå t i motsvarande utsträ ckning, i stä llet tenderar skattekvoten att ö ka. leder i sin tur till att intresset fö r arbete minskar ytterligare. omvä nda fallet med ett ö kat arbetsutbud kan en stö rre vä lfä rdstjä nster produceras som finansieringsbö rdan på den enskilda blir mindre, vilket ytterligare bö r stimulera Tabell 3.6 Den offentliga sektorns finanser i de tre scenarierna Andel av BNP i procent Lå g Bas Hö g Lå g Bas Hö g Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. 62 Den ekonomiska utvecklingen Tabell 3.7 Nyckeltal lågtillväxtscenariot Å rlig procentuell utveckling i genomsnitt fö r perioderna -0,5 -0,1 -1,5 -1,8 Arbetslö shet, nivå i slutå ret Å tgä rder, nivå i slutå ret Reallö n, KPI Sparkvot, genomsnittsnivå fö r perioden Vinstandel, genomsnittsnivå fö r perioden Basbelopp, i slutå ret () Lå ng rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden Kort rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden Finansiellt sparande som andel av BNP i genomsnitt fö r perioden Statsskuld, nivå i slutå ret Maastrichtskuld, nivå i slutå ret ULC = Unit Labour Cost, dvs enhetsarbetskostnad. TCW-index = Trade Currency Weighted dvs handelsvä gt vä xelkursindex. Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. Den ekonomiska utvecklingen 63 Tabell 3.8 Nyckeltal högtillväxtscenariot Å rlig procentuell utveckling i genomsnitt fö r perioderna Arbetslö shet, nivå i slutå ret Å tgä rder, nivå i slutå ret Reallö n, KPI Sparkvot, genomsnittsnivå fö r perioden Vinstandel, genomsnittsnivå fö r perioden Basbelopp, i slutå ret () Lå ng rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden Kort rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden Finansiellt sparande som andel av BNP i genomsnitt fö r perioden Statsskuld, nivå i slutå ret Maastrichtskuld, nivå i slutå ret ULC = Unit Labour Cost, dvs enhetsarbetskostnad. TCW-index = Trade Currency Weighted dvs handelsvä gt vä xelkursindex. Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen –[2000]. 64 Den ekonomiska utvecklingen 3.4Klimatmå let krä ver en fö rä ndrad politik I en separat bilaga till Lå ngtidsutredningen analyserar sambanden mellan ekonomisk aktivitet och miljö mot bakgrund av utvecklingen i basscenariot. Modellsambanden har då utvidgats till att ä ven inbegripa olika typer av miljö på verkande utslä pp, i fö rsta hand utslä pp till luft av koldioxid, svaveldioxid och kvä veoxider. Den fö rsta gasen Kvä veoxider leder dessutom till ö vergö dning. En rad miljö på verkande ä mnen har utelä mnats frå n modellen i dess nuvarande form. Anledningen till det ä r frä mst brist på data, men också att vissa utslä pp fö rorsakar miljö problem av mer lokal karaktä r, medan modellen behandlar nationella aspekter. modellanalys fokuserar i stor utsträ ckning på koldioxidutslä ppen, eftersom en begrä nsning av dessa och andra klimat- på verkande gaser kan bedö mas som den stö rsta framtida utmaningen på miljö områ det. stä lls, liksom andra industrilä nder, i en nä ra framtid infö r krav på att begrä nsa utslä ppen av just koldioxid och andra klimatpå verkande gaser. Utslä ppen ö kar I basscenariot antas att nä ringslivets energianvä ndning effektiviseras per å r och att energianvä ndningen så ledes inte vä xer i takt vä xer nä ringslivets energianvä ndning med nä ra Energiproduktionen sker delvis med hjä lp av fossila brä nslen, frä mst olja, som vid fö rbrä nning ger utslä pp av koldioxid, svaveldioxid och kvä veoxider.4 Analysen bygger på att en kä rnkraftsreaktor stä ngs fram till å r 2015. Koldioxidutslä ppen ö kar enligt modellen med per å r fram till å r 2015. De framtida utslä ppen skall stä llas i relation till ambition i anslutning till det s k Kyotoprotokollet, se vidare avsnitt 5.2.1. Inom ramen fö r denna ö verenskommelse har sagt sig vara berett att inte ö ka utslä ppen med mer ä n fram till å r 2008-2012 jä mfö rt med 1990 å rs nivå . I basscenariot, vars slutå r skiljer sig nå got frå n Kyotoprotokollets slutå r, uppskattas koldioxidutslä ppen å r 2015 ö verstiga 1990 å rs nivå med . 4 På grund av brister i tillgä nglig statistik anvä nds den relation som rå dde å r 1993 mellan utslä pp och ett visst energislag, medan de ekonomiska vä rdena ä r frå n 1997. Lå ngtidsutredningen Den ekonomiska utvecklingen 65 institutets scenario ger en liknande utveckling som den i officiella prognos ö ver koldioxidutslä ppen, dä r utslä ppen berä knas ö ka med om inga å tgä rder vidtas.5 Trots att Kyotoå tagandet innebä r en ö kning av de svenska koldioxid- utslä ppen kan de dä rfö r betraktas som en begrä nsning av utslä ppen. Om skall kunna uppfylla sitt å tagande inom ramen fö r Kyoto- ö verenskommelsen krä vs dä rfö r en fö rä ndrad politik som leder till en kraftigare reduktion av utslä ppen ä n vad dagens politik kommer att resultera i. Den å rliga ö kningstakten av svaveldioxidutslä pp ä r medan utslä ppen av kvä veoxider ö kar snabbare, per å r under Å taganden fö r begrä nsning av dessa utslä pp har fä rdigfö rhandlats inom ramen fö r om lå ngvä ga grä nsö verskridande luftfö roreningar. Enligt detta protokoll skall minska sina svaveldioxidutslä pp och kvä veoxidutslä pp mellan å ren 1990 Miljö må lskommitté n ö vervä ger fö r nä rvarande också nationella må l fö r svaveldioxid- och kvä veoxidutslä pp.6 scenario med ö kningar av dessa utslä pp betyder att må len inte uppnå s under basscenariot. Modellresultaten bö r dock tolkas med stor fö rsiktighet. Fö r hela perioden antas att 1993 å rs reningsteknik fö r svavel- och kvä veutslä pp anvä nds, vilket troligen gö r att utslä ppen ö verdrivs. Andra bedö mningar tyder i stä llet på att kvä veoxid- och svaveldioxidutslä ppen borde minska till å r 2010. I dessa prognoser antas bland annat en viss utbytestakt av bilparken samt att nya, redan beslutade, EU-krav infö rs. Modellen sä ger inget om miljö tillstå ndet Modellresultaten skall inte ses som fö rutsä gelser om utslä ppen å r 2015. Syftet med modellen ä r frä mst att illustrera en mö jlig utveckling. Modellen ger också intressant information genom att alternativa policyval kan analyseras. I avsnitt 5.2.1 å terges resultaten frå n de analyser har gjort av olika styrmedel fö r att begrä nsa koldioxidutslä ppen. Det bö r noteras att modellen endast illustrerar de miljö på verkande utslä ppens utveckling och inte fö rä ndringar i det faktiska miljö - tillstå ndet, dvs vä xthuseffekten, fö rsurningen och ö vergö dningen. Fö r att kunna få nga in sjä lva miljö tillstå ndet skulle också sambanden mellan 66 Den ekonomiska utvecklingen miljö på verkan och miljö tillstå nd behö va faststä llas. Så dana samband ä r svå ra att etablera och kan variera betydligt lokalt och regionalt samt uppstå med tidsfö rskjutning. Dessutom ä r miljö tillstå ndet i beroende av på verkan frå n omvä rlden. Det ä r ä ndå mö jligt att fö ra ett resonemang om de troliga effekterna på miljö tillstå ndet utifrå n de resultat som modellen ger. I avsnitt 5.2.2 fö rs en så dan diskussion. I basscenariot tecknas en tä mligen god utveckling fö r de nä rmaste 15 å ren. I genomsnitt vä xer BNP per å r. ä r dock tillvä xten hö gre driven av en snabb ö kning av resursutnyttjandet, då arbetskraftsutbud och sysselsä ttning ö kar medan arbetslö sheten sjunker. Å r 2004 befinner sig ekonomin vid kapacitetstaket och under de fö ljande å ren bestä ms tillvä xtmö jligheterna i stö rre utsträ ckning av den underliggande utvecklingen av produktiviteten och arbetskraftsutbudet. Tillvä xten sjunker gradvis . Den demografiska utvecklingen ä r av avgö rande betydelse fö r dä mpningen av tillvä xten. Befolkningen i arbetsfö r å lder fö rvä ntas vä xa i lå ngsammare takt ä n tidigare, som arbetskraftens medelå lder stiger. Frå n och med å r 2008 krymper den arbetsfö ra befolkningens storlek. Denna utveckling i kombination med en gradvis sjunkande medelarbetstid få r till fö ljd att arbetskraftens bidrag till tillvä xten blir negativ under den senare delen av den analyserade perioden. Tack vare det fö rbä ttrade sysselsä ttningslä get ä r det totala antalet arbetade timmar, och dä rmed en viktig del av den offentliga sektorns skatteunderlag, ungefä r ofö rä ndrat å r 2015 i jä mfö relse med 1998. Produktivitetstillvä xten i basscenariot antas ligga på per å r i hela ekonomin och per å r i nä ringslivet, vilket ä r i linje med utvecklingen men nå got hö gre ä n under tidigare decennier. Två alternativa scenarier berä knas och dessa tar sin utgå ngspunkt i olika utvecklingar på arbetsmarknaden. I ett alternativscenario sjunker medelarbetstiden snabbare ä n basscenariot, vilket leder till lå ngsammare tillvä xt trots bå de antalet sysselsatta produktiviteten utvecklas mer positivt. Fä rre arbetade timmar medfö r att den offentliga sektorn få r det svå rare att finansiera sin verksamhet. Den offentliga konsumtionen ö kar per å r i detta alternativ. Lå ngtidsutredningen Den ekonomiska utvecklingen 67 visar också att det finns utrymme fö r en lå ngsiktigt hö gre tillvä xt om arbetsmarknaden fungerar på ett bä ttre sä tt ä n i basscenariot.