sou · GOB37d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Vi börjar med att undersöka i vilken utsträckning den svenska marknadsandelen kan förklaras enbart av relativpriset för svensk export, alternativt av relativa lönekostnader per enhet. 28 Vi bortser alltså tills vidare från att exportutvecklingen påverkas av andra variabler som kapacitet och produktkvalitet. Marknadsandelen defineras i tabell 2.1 som svensk export av bearbetade varor som andel av OECDs export till fasta priser (se diagram 2.3). Det svenska exportpriset anges relativt till ett vägt medel- värde för 11 , där vikterna beräknats av . Analysen görs på årsdata för 1970-96. Vi har valt att skatta sambanden i förändringsform, dvs. att alla variabler uttrycks som relativa förändringar. En närmare redovisning av principerna för modellval och modellkontroll återfinns i appendix 1. Vi har undersökt riktningen av sambanden mellan pris/kostnad och marknadsandel. I den förenklade modell vi presenterat ovan tänks kausaliteten vara enkelriktad, från pris/kostnad till marknadsandel. Kausalitetstest29 tyder emellertid på att en ömsesidig påverkan föreligger. Vår tolkning av detta är att en fallande marknadsandel på olika vägar leder till anpassningar som, med någon eftersläpning, tenderar att bromsa takten i prisstegring och lönekostnadsökning. Den skattningstekniska konsekvensen är att en s.k. vektorautoregressiv (VAR) modell då är att föredra. Resultaten i tabell 2.1 tyder på att en tioprocentig höjning av den svenska exportprisindex relativt till konkurrenterna skulle ge en minskning av den svenska andelen av OECD-exporten med (ej procent-enheter), med eftersläpning. 30 Priseffekten är starkt signifikant. visar våra beräkningar att marknads- andelens förändring i sin tur påverkar priser och lönekostnader, med eftersläpning, och att sambandet är signifikant positivt. 28Eftersom det har visat sig svårt att utse något av måtten på real växelkurs – relativa exportpriser, konsumentpriser eller arbetskraftskostnad – som det entydigt bästa för att förklara exporten (se Marsh & Tokarick 1994) tar vi här med båda måtten. 29Vi använder här begreppet kausalitet i en speciell men i den ekonometriska litteraturen vanlig mening, nämligen s.k Granger-kausalitet; för en närmare förklaring se Maddala (1992). 30Estimaten är inte helt jämförbara men våra resultat är av samma storleksordning som i m.fl. (1997). Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 33 tyder inte på att det skulle föreligga några längre eftersläpningseffekter. 31 Som framgår av appendix 1 klingar effekten av en prischock av efter 3 á , dvs. att andelen då har stabiliserats på en lägre nivå. Tabell 2.1 Sambanden mellan förändring av relativt exportpris och förändring av svensk andel av OECD-exporten av bearbetade varor. VAR-modell för 1970- 1996 (-2.59)*** (2.64***) Anm. Alla variabler avser relativa förändringar. Variabeln t-1 står för den relativa prisförändringen med tidsförskjutning. t-värden inom parentes. Sambanden har beräknats på avvikelser från respektive medelvärden. I appendix 1 redovisas resultaten av estimationer med andra mått på beroende (svensk andel av OECD-importen) och oberoende (relativ arbetskraftskostnad) variabler. Resultaten är entydiga: en höjning av det relativa exportpriset, alternativt relativ arbetskraftskostnad, sänker marknadsandelen i påföljande period. Effekten avklingar dock tämligen snabbt. Sambanden är emellertid dubbelriktade, i meningen att marknadsandelens förändring förefaller att också påverka pris- och kostnadsförändringen, med eftersläpning. Våra beräkningar styrker alltså grundtanken i den förenklade modellen, nämligen att en ökning av priser och/eller kostnader i jämförelse med konkurrenterna leder till en minskad marknadsandel. Andra resultat leder emellertid till att vi måste förkasta denna modell som ofullständig eller missvisande. För det första är orsaksambandet mer komplicerat än den enkla kausaliteten från priser/kostnader till andelar, eftersom andelarna också påverkar priserna. För det andra är det uppenbart att den långsiktiga svenska utveck- lingen, dvs. 31 Ytterligare tidsförskjutna variabler befanns ej bidra till modellens förklaringsvärde och har därför uteslutits. Detsamma gäller de variabler som motsvaras av de tomma rutorna i tabellen. 34 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 1970-96, som den beskrivs i diagram 2.2 och 2.3, inte kan förklaras av någon motsvarande stigande trend för den relativa exportpriset eller den relativa arbetskraftskostnaden (jmf diagram 2.5 och 2.6). Av den statistiska analysen framgår att marknadsandel och relativpris/kostnad inte är kointegrerade, vilket innebär att det inte finns något långsiktigt samband emellan dem (appendix 1). Den långsiktiga nedgången av den svenska marknadsandelen måste därför ha andra förklaringar än pris- och kostnadsutvecklingen. Sammanfattningsvis gäller att: på kort sikt har ökningar av svenska relativa exportpriser och/eller relativa arbetskraftskostnader minskat den svenska industrins marknadsandelar, men att den trendmässiga utvecklingen av marknadsandelen inte låter sig förklaras av den långsiktiga pris- och kostnadsutvecklingen utan måste ha andra orsaker. 2.4.2Exporttillväxt och utveckling av exportpriser och lönekostnader – en jämförelse över länder Går det att vid en internationell jämförelse belägga förekomsten av ett negativt samband mellan den långsiktiga utvecklingen av exportpris och exportvolym? Diagram 2.8 och 2.9 visar sambandet mellan den genomsnittliga årliga tillväxten av exportvolymen och genomsnittlig årlig förändring av exportprisindex i gemensam valuta för ett antal OECD- länder; den senare figuren redovisar utvecklingen (1960-95) för vilken data enbart finns för OECDs ursprungsländer. Enligt den förenklade förklaringsmodell där enbart efterfrågesidan beaktas borde man vänta sig ett negativt samband mellan pris- och kostnadsutvecklingen och exporttillväxten, dvs. ju snabbare pris- och kostnadsökning desto svagare exporttillväxt. Diagram 2.8 visar ett svagt negativt samband (korrelationen är –0,30) medan man i diagram 2.9 inte kan belägga något samband alls (korrelation -0,01). Tidigare studier har funnit att sambandet är positivt, dvs. att de länder som haft den snabbaste ökningen av exportpriserna också haft den snabbaste export- tillväxten! Detta omvända samband mellan pris- och volymutveckling av exporten brukar kallas Kaldor-paradoxen. 32 Som vi skall se i det följande är sambandet i själva verket inte särskilt paradoxalt. 32 Kaldor (1978); se även (1996). Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 35 Diagram 2.8 Exporttillväxt och förändring av exportpriser i gemensam valuta i -3,5 -2,5 -1,5 -0,5 36 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Diagram 2.9 Exporttillväxt och förändring av exportpriser i gemensam valuta i Detta illustrerar vad vi sagt om att man på lång sikt inte kan ta löneutveckling och växelkurs för givna. Istället sker en anpassning på så sätt att i länder där exporten vid givna priser och växelkurser tenderar att växa snabbare än importen tenderar lönerna att stiga och valutan att apprecieras. En annan tänkbar förklaring är att länder med snabb exporttillväxt har förändrat exportens sammansättning i riktning mot dyrare produkter av högre kvalitet. Slutsatsen av vår analys blir att: vid fasta växelkurser kan den svenska löneökningstakten inte överstiga den i konkurrentländerna utan att det svenska näringslivets förmåga till pris- och kostnadskonkurrens på kortare sikt urholkas, såvida inte produktivitetstillväxten i svensk industri är i motsvarande mån högre, men att pris- och kostnadskonkurrensen på lång sikt inte är det enda och kanske inte ens det viktigaste konkurrensmedlet, och att den långsiktiga utvecklingen av exportpriserna vid en jämförelse mellan länder inte kan förklara skillnaderna i exportens tillväxttakt. Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 37 Om exportutvecklingen på inte kan förklaras av utvecklingen av priser och lönekostnader, vad är det då som driver den trendmässiga utvecklingen av länders konkurrensposition i termer av världsexport- andelar? Vilka är orsaksfaktorerna till länders konkurrenskraft i denna mening? Elementär utrikeshandelsteori ger ett ganska entydigt svar på denna fråga. I en liten öppen ekonomi som den svenska kommer exportutvecklingen på lång sikt i första hand att bestämmas av tillväxten av de produktiva resurserna, arbetskraft och realkapital, och av produktivitetstillväxten, också kallad teknisk utveckling, definierad i bred mening som en ökning av utbytet av givna resurser. Ju mer arbetskraften och kapitalbeståndet ökar och ju snabbare produktivitets- tillväxten är i jämförelse med omvärlden, desto snabbare ökar ett lands andel av världshandeln. Men exportutvecklingen bestäms också av utvecklingen av världsmarknadspriserna och av tillväxtens inriktning. Generellt kan man vänta sig en snabbare exporttillväxt om priserna på den typ av varor som landet exporterar går upp, om produktivitetst illväxten är koncen- trerad i exportsektorn och om tillväxten är speciellt hög för de resurser som används intensivt i denna sektor. Exporttillväxten påverkas dessutom av den ekonomiska politiken. Man kan vänta sig växande världshandelsandelar både på export och importsidan för länder som avvecklar hinder för rörligheten över gränserna för varor och tjänster. Vid given utveckling av den totala arbetskraften kommer en sysselsättningsexpansion inom offentlig sektor att reducera exporttillväxten genom att minska tillgången på arbetskraft i den konkurrensutsatta sektorn. Vi har skattat ett enkelt tvärsnittssamband för där exportens långsiktiga tillväxttakt antas bero på utvecklingen av landets produktionskapacitet och dess fördelning mellan offentlig/skyddad och privat/konkurrensutsatt sektor. Härvid utelämnas andra variabler som priser och kostnader, med motiveringen att dessa bestäms med exporten. Produktionskapacitetens tillväxt tänks bero på i.tillväxten av arbetskraften totalt ii.tillväxten av den del av arbetskraften som inte är tillgänglig för den konkurrensutsatta sektorn, här mätt av offentlig sysselsättning iii.tillväxten av produktiviteten i näringslivet, framför allt i industrin som varande mest konkurrensutsatt. 38 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Exporttillväxten tenderar att vara högre i länder med snabb tillväxt av arbetskraften och industrins produktivitet och långsam ökning av den offentliga sysselsättningen. Om icke- signifikanta period- dummyvariabler utelämnas blir koefficienten för offentlig sysselsättning negativ och signifikant. Ungefär en fjärdedel av exporttillväxtens variationer kan förklaras med denna enkla modell. 33 Materialet tyder också på att exporttillväxten, allt annat lika, tenderat att vara högre under 1960-73 än under påföljande perioder. 34 Detta kan möjligen vara en effekt av den snabba liberaliseringen av handeln . Tabell 2.2 Förklaringsfaktorerna till genomsnittlig årlig tillväxt av exporten av varor och tjänster i fasta priser 1960-1995 i Variabel: tillväxt av (3,05) -0,404 (-1,58) (4,00) Anm. Regressionen har skattats på genomsnittliga årliga förändringar för 19 länder under fyra delperioder: 1960-73, 1973-79, 1979-89 och 1989-95. Period- dummyvariabler ingår i ekvationen men redovisas ej. t-värden inom parentes. Källa: (1997). Med utgångspunkt i dessa resultat kan vi göra en enkel kalkyl som förklarar den jämförelsevis svaga svenska exportutveckling som ligger bakom de fallande marknadsandelar som konstaterats i avsnitt 2.2, i termer av skillnader mellan och med avseende på tillväxten av arbetskraft, offentlig sysselsättning och produktivitet. Låt xt , nt , gt , qt stå för tillväxttakten t av export, 33Det skulle naturligtvis gå att utvidga modellen genom att t.ex. ta hänsyn till de variabler som styr utvecklingen av arbetskraftsproduktiviteten, som t.ex. utgifter för FoU och för investeringar i humankapital och realkapital, och genom att använda mer sofistikerade statistiska metoder. Enligt vår mening är emellertid den enkla modellen tillräcklig för att demonstrera vår huvudpoäng. 34Övriga tidsdummy-variabler är icke-signifikanta. Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 39 arbetskraft, offentlig sysselsättning och produktivitet, och låt index s, o beteckna och medelvärdet för . Vi har då att: xts xto = n (nts nto ) + q (qts qto ) + g (gts gto ) + rt (2.5.1) där r betecknar residualen, dvs. den del av exportutvecklingen som inte förklaras av kapacitetstillväxten. Tabell 2.3 kan läsas på följande sätt. Under 1973-79 var den svenska exporttillväxten lägre än genomsnittet för , dvs. att den svenska marknadsandelen minskade (ej procentenheter). Till detta bidrog en långsammare tillväxt av arbetskraft och produktivitet och en snabbare tillväxt av den offentliga sektorn. Den svenska andelen föll emellertid mer än vad som kan förklaras av dessa faktorer. Denna utveckling, en årlig minskning , måste därför tillskrivas andra, här utelämnade variabler. Tabell 2.3 Förklaringsfaktorer till skillnaden i exporttillväxt mellan och Genomsnittlig årlig förändring i procent -0,8 -2,9 -1,9 -0,3 -0,3 -1,0 -2,2 -0,2 -0,5 -0,1 -0,5 -0,6 -0,1 -1,5 -1,1 -1,4 Anm. OECD-medelvärdet (ovägt) är beräknat för de länder för vilka data finns för delperioden. Källa: tabell 2.2 samt (1997) Den svenska marknadsandelen föll, dvs. den svenska exporttillväxten var lägre än OECDs, speciellt . Den svenska exporttillväxten har under de två sista perioderna bromsats av en långsam tillväxt av arbetskraften. bidrog även lägre produktivitetstillväxt och snabbare ökning av offentlig sektor till att förlorade marknadsandelar. har dessa faktorer däremot bidragit till en snabbare svensk exporttillväxt som endast legat obetydligt under OECD-medelvärdet. 35 Detta gäller även om vi lägger till åren 1996-98 vilka ej ingår i beräkningarna i tabell 2.2 och 2.3. 40 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 representerar effekterna av andra, i analysen utelämnade faktorer som relativa exportpriser och produktkvalitet. Frågan är då om exportprisutvecklingen ger något tillskott till förklaringsvärdet av vår enkla modell. Det visar sig att om man lägger till variabeln export- prisförändring (i gemensam valuta) till vår basmodell så blir koefficienten positiv, medan övriga koefficienter knappast påverkas alls. Detta resultat illustrerar den s.k. Kaldor-paradoxen (se avsnitt 2.4.2). Vi finner alltså inte heller här något tecken på att prisutvecklingen på lång sikt skulle ha haft någon (förväntat negativ) effekt på exportutvecklingen. En möjlig tolkning av siffrorna i tabell 2.3 är då att det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft, vid sidan av effekterna av kapacitetstillväxtens komponenter, med avseende på kvalitet successivt försvagades under hela den studerade perioden med undantag för 1960-talet. Sammanfattningsvis har den svenska exporttillväxten jämförd med : bromsats av en låg tillväxt av arbetskraften under 1980- och 1990- talet samt av svag produktivitetsutveckling och expansionen av offentlig sektor stimulerats av accelererad produktivitetsökning och lägre tillväxt av offentlig sysselsättning möjligen bromsats av en jämförelsevis svag produktutveckling, utom . Som framgått av föregående avsnitt kan ett land i längden bibehålla eller öka sin betydelse som exportör bara genom att dess produktionskapacitet växer minst lika snabbt som konkurrenternas. 37 Detta kräver en jämförelsevis snabb tillväxt av landets produktiva resurser – mängden arbetskraft och dess kompetens och beståndet av realkapital – och en snabb takt i den tekniska utvecklingen. Hög ekonomisk tillväxt är alltså 36 Detta överensstämmer med den slutsats som , från andra utgångspunkter, dragits av (1997); se även (1999). Något fristående mått på produktkvalitet som kunde verifiera detta finns emellertid inte. 37Mer precist uttryckt: en snabb kapacitetstillväxt är ett nödvändigt men icke tillräckligt villkor för snabb exporttillväxt. Det går naturligtvis ändå att prissätta sig ur marknaden genom en kombination av inflationistisk lönebildning, långsam produktivitetstillväxt, svag produktutveckling och fast växelkurs. Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 41 en förutsättning för stärkt konkurrenskraft i meningen ökad världs- exportandel. Man kan naturligtvis fråga sig hur intressant exportvolymtillväxten på makronivå egentligen är som målvariabel för ekonomisk politik. Exporttillväxt kan skapa jobb på kortare sikt i en ekonomi med outnyttjade resurser. På kommer däremot gränserna för exportens tillväxt att sättas av tillväxten av produktionskapaciteten. Att ange maximal exporttillväxt som ett mål i sig för politiken förefaller mindre meningsfullt. Detta leder oss över till en annan, ofta använd definition av begreppet internationell konkurrenskraft för ett land, nämligen att landet kan ..producera varor och tjänster som är konkurrenskraftiga på en internationell marknad, som det på lång sikt förmår att bibehålla och öka realinkomsten för sina innevånare... 38 Detta kan tolkas som den högsta realinkomst och snabbaste tillväxt som är förenlig med balans i handelsutbytet.39 I denna mening är tillväxt inte bara en förutsättning för konkurrenskraft: tillväxt är konkurrenskraft.40 Det har till och med hävdats att vad som är relevant inte är ett lands tillväxttakt i sig, utan tillväxten relativt till andra jämförbara länder. Vi kommer inte här att göra någon allmän analys av tillväxtens förutsättningar. Inte heller avser vi att gå närmare in på orsakerna till den långsiktiga nedgången av den svenska tillväxttakten eller till den svenska ekonomins eftersläpning i förhållande till andra , eftersom en sådan analys går utanför ramarna för vår rapport. Dessutom har dessa frågor grundligt analyserats på annat håll. 42 Vad vi kommer att diskutera är i vilken mening, om någon, det är rimligt att använda termen internationell konkurrenskraft om den relativa BNP-tillväxten och, mer specifikt, om konkurrensen mellan länder innebär att ett land bara kan växa snabbare på något annat lands bekostnad, dvs. att nationell ekonomisk tillväxt i en integrerad värld är ett noll- summespel. 38OECD (1992) och (1992). 39Boltho (1996); jfr vad som sagts i avsnitt 2.2. 40Strängt taget kan inte heller maximal BNP-tillväxt rimligen ses som ett mål. Hög tillväxt erhålles genom höga investeringar i realkapital, humankapital och kunskapskapital; detta kräver sparande, dvs. att man avstår från konsumtion i . Det relevanta måttet borde snarare vara att maximera välfärden i form av det diskonterade värdet av en ström av konsumtionsutgifter över tiden. Vi bortser emellertid i det följande från denna komplikation. 41Fagerberg (1996). 42Se t.ex. SOU 1991:82 och SOU 1993:16; se även Korpi (1990), Henrekson (1992) och (1997). 42 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 Jämförande analyser av ekonomisk tillväxt i olika länder är givetvis ett viktigt forskningsområde. Att kalla relativ tillväxttakt för konkurrenskraft förefaller emellertid enligt vår mening inte särskilt meningsfullt, eftersom det kan tolkas som att tillväxten ses just som ett noll-summespel.43 Vi vill hävda att en sådan uppfattning är grovt missvisande. Nationalprodukten i ett land, och därmed realinkomst och köpkraft, växer snabbare ju snabbare arbetskraften och dess kompetens ökar, ju snabbare beståndet av realkapital växer och ju snabbare de tekniska framstegen sker. Vid en första anblick vill det synas som om drivkrafterna bakom realinkomstens tillväxt, befolkningsutvecklingen, sparbenägenheten, utformningen av utbildningssystemet och omfatt- ningen av forskning och utveckling, i huvudsak är inhemska och att internationella transaktioner över huvud taget inte är särskilt relevanta för konkurrensbegreppet i denna mening. De internationella transaktionerna kan emellertid påverka inkomstnivå och tillväxttakt i en öppen ekonomi på olika sätt. I huvudsak är det dock fråga om ett positiv-summespel, dvs. att ökad tillväxt i ett land tenderar att sprida sig och ge ökad tillväxt även i andra länder. 44 Detta kan ske på olika vägar. En är internationell spridning av ny teknisk kunskap som bidrar till produktivitetstillväxt även utanför ursprungslandet. En annan är att kapacitetstillväxt i ett land tenderar att spilla över i form av förbättrade terms of trade för dess handelspartners. Vid given tillväxt av produktionsvolymen i ett land påverkas realinkomst och köpkraft också av bytesförhållandet mellan landets exportvaror och dess import. Diagram 2.10 illustrerar betydelsen av terms of trade-utvecklingen för den internationella köpkraften. Tillväxten av BNP i fasta priser har justerats genom att ta hänsyn till förändringen av terms of trade.45 Av diagrammet framgår att terms of trade- utvecklingen haft en icke obetydlig effekt, men att den långsiktiga utvecklingen knappast påverkats. 43 Enligt Krugman (1997) kan man tycka att var och en är fri att använda termen konkurrenskraft "som ett poetiskt sätt att säga produktivitet" utan att man därmed menar att internationella transaktioner har något med saken att göra; det är emellertid inte så termen använts i den amerikanska debatten. 44 Se t.ex. (1993). Det "justerade" måttet har beräknats som y* = y + x , där y, x, är tillväxten av BNP till fasta priser, exportens andel av BNP respektive den relativa förändringen av kvoten mellan export- och importpris. Bilaga 5 till LU 99 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft 43 Diagram 2.10 Tillväxt av BNP till fasta priser korrigerad för terms-of-trade- Det kan emellertid tänkas att internationella transaktioner leder till lägre tillväxt, eller att tillväxt i ett land sker på ett annat lands bekostnad. Man kan se länder som konkurrenter om internationellt lättrörliga produktionsfaktorer som finansiellt kapital, kunskap och företagande. Lokaliseringen av internationella investeringar påverkas av infrastruktur, industriell miljö, tillgång på kompetent arbetskraft och närheten till marknaden och till underleverantörer, liksom även av företags- beskattning och annan ekonomisk politik. Internationell konkurrenskraft kan då ses som ett lands förmåga att dra till sig internationellt företagande och direktinvesteringar. Vi återkommer till denna fråga. Medan migration och internationella investeringar rimligen ökar tillväxten i mottagarlandet och minskar den i ursprungslandet är välfärdseffekterna något mera komplicerade. Det går t.ex. inte att hävda att alla grupper i mottagarlandet vinner på migration och kapital - inflöde. 46 Därmed är det heller inte okontroversiellt att ställa upp maximal immigration och/eller kapitalinflöde som ett mål för politiken. Internationalisering kan påverka inkomstnivå och tillväxt via effekterna på handels- och näringsstrukturen. Internationell handel innebär specialisering, i den meningen att resurser flyttas från vissa områden, där inhemsk produktion ersätts med import, till andra sektorer för att producera för export. Handeln förändrar därmed ett lands 46 (1993) 44 Makro-indikatorer på svensk konkurrenskraft Bilaga 5 till LU 99 En fråga som kan ställas är då om handel och interna- tionell arbetsfördelning förändrar strukturen på ett sätt som påverkar nationalproduktens nivå och tillväxt i någon bestämd riktning. Nationalprodukten per sysselsatt är ett vägt medelvärde av förädlingsvärdet per sysselsatt i samtliga branscher och näringsgrenar, där vikterna avspeglar branschernas storlek. Det ligger då nära till hands att uppfatta specialiseringsstrukturen i ett land som förmånlig om landet tenderar att ha nettoexport i branscher med högt förädlingsvärde per sysselsatt, eftersom handeln medför att koncentrationen på sådana branscher blir större än den annars skulle ha varit, vilket i sin tur innebär att det genomsnittliga förädlingsvärdet per sysselsatt i näringslivet därmed blir högre.