sou · GOB369 · 2001-01-01 00:00:00 — de omständigheter företagen tagit upp kan nämnas att man bedömer att det saknas förutsättningar att omförhandla avtalet, att avtalsparterna inte kunnat komma överens förhandlingsvägen men att det ändå inte vore meningsfullt att genomföra ytterligare förhandlingsförsök, att för- handlingar pågår eller att avtalet löpt ut. Utredningens samlade bedömning av de iakttagelser som gjorts i intervjuundersökningen är således att problemen med kraftanskaff- nings- och/eller prissäkringsavtal i samband med leveranskoncessions- systemets förtida upphörande sannolikt både är av mindre allvarlig ka- raktär och berör färre företag än vad enkäten gav intryck av. Detta hindrar emellertid inte att det kan finnas enskilda företag som har betydande problem. Såvitt utredningen kan bedöma torde detta t.ex. gälla för omkring tio företag som i intervjuundersökningen uppgivit att man alltjämt har allvarliga eller mycket allvarliga problem. Det bör dock noteras att inte heller något av dessa företag gjort bedömningen att man hotas av konkurs till följd av problemen. Bland de f.d. leveranskoncessionärer som kan antas ha mer bety- dande problem finns både stora och små företag. Problemens art varie- rar bland dessa företag. I allmänhet handlar det dock om problem med prissäkringsavtal, med omförhandlade kraftanskaffningsavtal, med frånträdda kraftanskaffningsavtal eller om en kombination av dessa problemtyper. Några enstaka företag har problem som härrör från kraft- anskaffningsavtal som inte omförhandlats eller frånträtts. Vanligen har företagen i dessa fall dock även problem med exempelvis prissäkrings- avtal. Kraftanskaffningsavtalen löper i dessa fall vanligen till utgången av . Vidare omfattar dessa företags avtal ofta en mindre del av företagets totala elförsäljning; t.ex. har ett företag angivit att det rör sig om . Samtliga företag som kan sägas ha mer betydande problem som till någon del härrör från kraftanskaffningsavtal som inte justerats har i utredningens intervjuundersökning angivit att det av olika skäl saknas förutsättningar för att justera avtalet genom förhandlingar med motparten. Vanligen har företagen därför heller inte kontaktat sin råkraftleverantör i detta syfte. 2.3Påverkan på strukturomvandling och konkurrens Enligt direktiven skall utredningen bedöma hur f.d. leveranskoncessio- närers eventuella svårigheter påverkar strukturförändringar och konkur- renssituation på elmarknaden. 30 %HG|PQLQJDU DY NRQVHNYHQVHU Generellt sett kan sägas att införandet av schablonberäkning har lett till ökad konkurrens, prispress och minskade marginaler i elbranschen. Vissa antaganden om hur de nya marknadsförutsättningarna skulle komma att påverka strukturen på elmarknaden gjordes inför reformen. T.ex. redovisade vissa bedömningar av vilka kon- sekvenser en öppen elmarknad skulle få för de företag som var leve- ranskoncessionärer. bedömningar grundade sig bl.a. på en analys av den framtida ekonomin för de företag som var le- veranskoncessionärer som konsultföretaget utfört åt utredningen2. I konsultrapporten antogs att elhandelsföretagens marginaler skulle komma att sjunka på en öppen marknad. Företagen antogs därför be- höva vara relativt stora för att framgent kunna bedriva lönsam, fullska- lig elhandelsverksamhet. I konsultrapporten bedömdes framtida lön- samhet kräva en försäljningsvolym som översteg 500 GWh , vil- ket enligt en SIFO-undersökning som lät utföra av leveranskoncessionärerna uppnådde vid denna tid3. Mot denna bakgrund bedömde att infö- randet av schablonberäkning skulle leda till en genomgripande om- strukturering av försäljningsverksamheten på elmarknaden. menade vidare att de strukturförändringar som kunde förutses var en följd av övergången till en fri marknad i sig och inte kopplade till att schablonberäkning skulle införas just den 1 no- vember 1999. delar åsikten att eventuella strukturföränd- ringar som blir följden av införandet av schablonberäkning i första hand beror på att elmarknaden öppnats för konkurrens och således inte hänger samman med att leveranskoncessionen upphört . Detta hindrar emellertid inte att det förtida upphörandet av leveranskonces- sionen – vilket flera av de intervjuade företagen också framhållit – kan ha givit vissa f.d. leveranskoncessionärer sämre möjligheter att konkur- rera med övriga elhandelsföretag än vad som skulle ha varit fallet om schablonberäkningen införts först då koncessionen ursprungligen var tänkt att upphöra. Således kan f.d. leveranskoncessionärers konkurrensmöjligheter sannolikt hämmas av de risker företagen utsätts för till följd av det för- tida upphörandet av leveranskoncessionen (som framgått av avsnitt 2.1 2Se delbetänkande Öppen elmarknad (SOU 1999:44) och underlagsrapporten analys av den framtida ekonomin för leverans- koncessionärerna (, ). 3Som jämförelse kan sägas att av de 76 företag som besvarade enkät angav att man sålde mer än 500 GWh. %HG|PQLQJDU DY NRQVHNYHQVHU 31 handlar dessa risker enligt utredningens mening i första hand om att företagen torde sakna möjlighet att justera eventuella ofördelaktiga prissäkringsavtal samt att vissa företag till följd av oförmånliga omför- handlingsvillkor kan befinna sig i en ofördelaktig situation även om man uttömt de möjligheter som finns att förhandlingsvägen åtgärda problem med kraftanskaffningsavtal). Teoretiskt sett skulle dessa risker i sin tur kunna driva på takten i strukturförändringen av elmarknaden. Utredningen har dock inte fått några direkta indikationer på att struk- turomvandlingen skulle ha påskyndats genom leveranskoncessionens förtida upphörande. Syftet med att införa schablonberäkningen var i första hand att ge konsumenterna bättre möjligheter att utnyttja den fria elmarknadens fördelar. I sammanhanget finns därför skäl att påpeka att det förtida upphörandet av leveranskoncessionen såvitt utredningen kan bedöma inte har försämrat elanvändarnas möjligheter att dra nytta av den öppna marknaden. Det finns på marknaden ett stort antal konkurrerande el- handelsföretag av olika karaktär att välja mellan. 2.4Konsekvenser för den kommunala ekonomin I direktiven anges att utredningen skall beakta eventuella konsekvenser för den kommunala ekonomin av det förtida upphörandet av leverans- koncessionen. Av de 76 f.d. leveranskoncessionärer som besvarade utredningens enkät är 45 helt eller delvis kommunalt ägda. I enkäten uppgav 11 av dessa 45 företag att man har problem med kraftanskaffnings- och/eller prissäkringsavtal i samband med leveranskoncessionens förtida upphö- rande som är av sådan art att de även medför problem för kommunen. I fyra fall uppgavs företagets problem medföra allvarliga problem för kommunen. Utredningens intervjuundersökning har omfattat nio av de elva f.d. leveranskoncessionärer som i enkäten angav problem för kommunen, däribland de fyra som angav allvarliga problem. Samtliga dessa nio företag har i intervjuerna uppgivit att kommunens problem endast in- nebär att man som ägare övergångsvis får sämre avkastning på sitt in- vesterade kapital. Inget av de intervjuade företagen har angivit några mer långtgående problem. Enkät- och intervjuundersökningarna talar enligt utredningens me- ning för att problem med kraftanskaffnings- och prissäkringsavtal i samband med det förtida upphörandet av leveranskoncessionen endast 32 %HG|PQLQJDU DY NRQVHNYHQVHU medför begränsade konsekvenser för den kommunala ekonomin. Detta intryck förstärks också av att till utred- ningen framfört att ingen kommun hört av sig till förbundet med anled- ning av problem av det slag utredningen studerar. 2.5Konsekvenser för f.d. leveranskoncessionärer som varit aktiva på och för som marknadsplats Enligt direktiven skall utredningen bedöma vilka konsekvenser det för- tida upphörandet av leveranskoncessionen medför för f.d. leveranskon- cessionärer som varit aktiva på och för som marknadsplats. Utifrån bl.a. regelverk skall utredningen även analysera vilka möjligheter och alternativ företagen har om de drabbas av ekonomiska svårigheter till följd av leveranskoncessioner- nas förtida upphörande. Av de 76 företag som svarade på utredningens enkät uppgav tolv att man har finansiella avtal som ingicks i syfte att prissäkra inköp av kraft avseende leveranser till leveranskonces- sionskunder och som alltjämt löper och har som motpart 4. Enligt uppgift från är totalt ett tjugotal f.d. leveranskonces- sionärer kunder hos . Omfattningen av den prissäkring som skett via varierar mellan de tolv företag som i enkäten angav att man har sådana prissäk- ringsavtal. Något enstaka företag angav i enkäten att man fram till ut- gången av prissäkrat 80–av företagets inköpsvolym via . För flertalet företag sades det handla om av inköpsvo- lymen eller mindre. Några företag angav att man även prissäkrat en del av inköpsvolymen genom bilaterala prissäkringsavtal med annan mot- part än . I enkäten ombads företagen även att bedöma om förekomsten av Nord medför ekonomiska problem för företaget i den upp- komna situationen med förtida upphörande av leveranskoncessionen. Nio av de tolv företagen angav att man har sådana problem, varav fyra sade sig ha allvarliga eller mycket allvarliga problem. 4 Att utredningen i enkäten utgick beror på att det, som framgått av avsnitt 1.1, framstod som sannolikt att scha- blonberäkning skulle komma att införas och att leverans- koncessionen skulle upphöra. %HG|PQLQJDU DY NRQVHNYHQVHU 33 Som förväntat tycks företagens problem med prissäkringsavtal med som motpart i allmänhet handla om att de prissäkrat sig på en relativt hög prisnivå jämfört med dagens börspris. Således ligger prisnivån bland de nio företag som i enkäten angav att man har problem med Nord Pool-avtal vanligen mellan ca 17 och /kWh. I något enstaka fall har prissäkringen skett på nivån /kWh. Beträffande vilka möjligheter och alternativ företagen har utifrån regelverk i det fall de drabbas av ekonomiska svårigheter till följd av att leveranskoncessionens förtida upphörande kan sägas att regelverket inte ger något utrymme för att justera ingångna prissäk- ringsavtal. som börs råder heller inte över de priser som framkommer inom börshandeln. Såvitt utredningen kan bedöma går det mot denna bakgrund inte att omförhandla ett avtal med , utan i det fall en f.d. leveranskoncessionär ingått ett ofördelaktigt prissäk- ringsavtal så får företaget stå den förlust som eventuellt kan uppstå. Om man inte önskar vänta ut avtalet kan man i och för sig när som helst kvitta sig ur sin position genom att ingå ett rakt motsatt avtal, men även i detta fall får man stå den eventuella förlust som uppstår. Utredningen har inte tillräckligt detaljerad information om de en- skilda företagens förhållanden för att mer i detalj bedöma vilka ekono- miska konsekvenser de i enkäten angivna problemen med prissäkrings- avtal som ingåtts på medför för företagen. Att döma av vad företagen angivit i intervjuundersökningen torde problemen dock inte i något fall vara av den arten att företaget hotas av konkurs. Såvitt utredningen kan bedöma torde f.d. leveranskoncessionärers problem med prissäkringsavtal endast medföra försumbara konsekven- ser för som marknadsplats. ställer nämligen stränga ekonomiska säkerhetskrav på de aktörer som handlar på elbör- sen, vilket bl.a. innebär att risken är mycket liten för att problem hos aktörerna skall påverka . Enligt uppgift från har också säkerhetskraven inneburit att kunnat undvika förluster i samband med de enstaka fall av fallissemang som förekommit på el- marknaden. Utöver vad som redovisats i avsnitten 2.1 till 2.5 har viss övrig infor- mation av intresse för utredningens ställningstaganden framkommit i utredningsarbetet. Bl.a. bad utredningen , , och Elleveran- törer att lämna synpunkter på utredningens lägesredovisning av den 34 %HG|PQLQJDU DY NRQVHNYHQVHU (vilken i förkortad version återges i betänkandets bilaga 2). Syn- punkter inkom från , och Sve- riges Elleverantörer och dessa sammanfattas nedan. 1RUG 3RRO lät endast meddela man inte hade några synpunkter att 6YHQVND .UDIWYHUNVI|UHQLQJHQ menade att enkätens resultat tyder på en relativt problemfri systemomläggning sett ur leveranskoncessionä- rernas synvinkel. Bakgrunden härtill var att de företag som inte svarat på enkäten enligt föreningens mening inte torde ha några allvarliga problem att redovisa och att ett övervägande flertal av de företag som svarade inte angav allvarliga problem med kraftanskaffningsavtal (av de tillfrågade) eller med prissäkringsavtal med eller annan motpart (av de tillfrågade). Enligt visade enkätens resultat där- med att regeringens i utredningens direktiv uttryckta farhågor om att leveranskoncessionärer med långa kraftanskaffningsavtal fått problem genom att avtalen blivit ofördelaktiga i den nya situationen uppenbarli- gen inte har besannats. Föreningen menade att det därför inte finns an- ledning för att ta fram och föreslå generella lös- ningar för att justera avtalsvillkoren. Något sådant kunde enligt före- ningen störa den alltmer väl fungerande nordiska elmarknaden och vore därför helt fel. sade sig heller inte se anledning för utredningen att ta upp förhandlingar med berörda parter för att få vill- koren justerade. Föreningen rekommenderade utredningen att i sitt fortsatta arbete istället koncentrera sig på de företag som i enkäten an- givit allvarliga eller mycket allvarliga problem och närmare analysera de problem som angetts. ville poängtera att den helt övervägande andelen företag själva lyckats förhandla fram rimliga lös- ningar av avtalsfrågorna. Föreningen menade att de företag som ännu inte fått fram sådana lösningar på eget initiativ själva bör göra nya för- sök. Till dessa företags hjälp skulle utredningen enligt föreningen kunna föreslå att affärsjuridisk expertis ställs till deras förfogande för vissa begränsade insatser på statens bekostnad. På så sätt skulle enligt erhållas en affärsmässigt god lösning på hela den förtida omläggningen från ett system med leveranskoncessio- ner till en helt öppen marknad. Enligt 6YHULJHV (OOHYHUDQW|UHU pekade lägesredovisningen på att det är de små och medelstora företagen som drabbas hårdast. Dessa företag har enligt Elleverantörer en sämre finansiell uthållighet mot långvariga förluster. Enligt föreningen har företagen planerat sin verk- samhet utifrån de förutsättningar som den femåriga leveranskoncessio- %HG|PQLQJDU DY NRQVHNYHQVHU 35 nen ställde upp. Enligt Elleverantörer drabbas företagen nu av negativa ekonomiska konsekvenser till följd av att leveranskonces- sionssystemet upphört . Dessa negativa konsekvenser kan enligt föreningen innebära allvarliga ekonomiska problem för företagen. Vidare menade att företagen nu tvingas konkurrera med helt andra förutsättningar än andra leverantörer på el- marknaden. Med bakgrund av den hårdnande konkurrensen på elmark- naden menade föreningen att det inte är sannolikt att företagen kan kompensera sig på marknaden för den skada som uppstår. Elleverantörer framförde vidare att man anser att det är viktigt att snabbt går vidare och försöker hitta generella lösningar för att justera avtalsvillkoren för de drabbade före- tagen. Föreningen menade att det också är viktigt att utredningen prak- tiskt kan ta initiativ till förhandlingar och där bistå företagen. Sådan medverkan borde enligt föreningen kunna bidra till att förhandlingar kan effektiviseras och att där underlätta en positiv lösning. I syfte att ytterligare stärka de tidigare leveranskoncessionärernas ställning före- slog Elleverantörer även att affärsjuridisk kompetens borde kunna ställas till företagens förfogande på statens bekostnad. I sitt yttrande över utredningens lägesredovisning menade vidare att utredningen bör överväga att till regeringen föreslå att de företag som drabbas av finansiella problem på grund av att leveranskoncessionen upphört skall ges möjligheter till kompensation för dessa förluster. Vad beträffar övrig information av intresse för utredningens ställ- ningstaganden bör även nämnas att utredningen vid ett möte med Sve- riges Elleverantörer presenterade huvuddragen i den analys som redovisats i avsnitten 2.1 till 2.5. Utredningen framförde bl.a. att den bedömde att problemen var mindre omfattande än vad en- käten gav intryck av, att ingen f.d. leveranskoncessionär torde riskera att gå i konkurs till följd av de problem utredningen studerar, att de f.d. leveranskoncessionärer som så önskat i allmänhet torde ha givits möj- lighet att med sina råkraftleverantörer bedriva förhandlingar kring jus- teringar i avtalet samt att det knappast fanns skäl för utredningen att ta initiativ till ytterligare förhandlingar. Efter mötet kommunicerade Elleverantörer utredningens preliminära bedömningar till samtliga medlemsföretag. Företagen upp- manades även att kontakta föreningen eller om man anser att utredningens bedömningar inte överensstämmer med verkligheten. Enligt uppgift från Elleverantörer hade inget företag hört av sig till föreningen med anledning av detta. Inte heller till utredningen har något företag hört av sig. 3 Bedömningar av åtgärdsbehov I direktiven anges att utredningen kan överväga två typer av åtgärder. Om utredningen finner att det förekommer avtalsvillkor i kraftanskaff- ningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leveranser till leveranskonces- sionskunder som får betydande följder för tidigare leveranskoncessio- närer skall utredningen således i första hand överväga allmänna och övergripande lösningar för att justera avtalsvillkoren. I andra hand kan utredningen ta initiativ till förhandlingar mellan berörda parter om justeringar i enskilda avtal. I det följande diskuteras i tur och ordning behovet av dessa två typer av åtgärder. )LQQV EHKRY DY JHQHUHOOD nWJlUGHU I|U DWW MXVWHUD DYWDOVYLOONRU" Eventuella allmänna och övergripande åtgärder i syfte att justera av- talsvillkoren i löpande kraftanskaffningsavtal skulle i sig kunna inne- bära betydande ingrepp i den fria elmarknadens funktionssätt. För att sådana åtgärder skall kunna bli aktuella torde därför framför allt två kriterier behöva vara uppfyllda enligt utredningens mening. Dels måste det förekomma avtalsvillkor som medför, som det heter i direktiven, betydande följder för f.d. leveranskoncessionärer. Dels måste ett större antal f.d. leveranskoncessionärer vara drabbade av sådana pro- blem. Såvitt utredningen kan bedöma är inget av dessa kriterier uppfyllt. Visserligen torde några företag ha mer betydande problem kopplade till kraftanskaffnings- och/eller prissäkringsavtal i samband med leverans- koncessionens förtida upphörande. Dessa problem härrör dock i all- mänhet inte från kraftanskaffningsavtal som inte omförhandlats, utan från prissäkringsavtal, omförhandlade kraftanskaffningsavtal, från- trädda kraftanskaffningsavtal eller från en kombination av dessa pro- blemtyper. Vidare torde de f.d. leveranskoncessionärer som kan antas ha mer betydande problem vara få till antalet. Utredningens intervjuer tyder således på att endast omkring hälften av de 20 företag som i ut- redningens enkät angav allvarliga eller mycket allvarliga problem allt- 38 %HG|PQLQJDU DY nWJlUGVEHKRY jämt har betydande problem, vilket är av de företag som var leveranskoncessionärer när systemet upphörde . Sammantaget anser mot denna bakgrund att det inte finns behov av allmänna och övergripande åtgärder för att jus- tera avtalsvillkor i löpande kraftanskaffningsavtal som ingåtts i syfte att täcka leveranser till leveranskoncessionskunder. Teoretiskt sett skulle i och för sig liknande generella åtgärder kunna vara en metod för att hantera problem av ett annat slag. Således angav 24 f.d. leveranskoncessionärer i utredningens enkät att man befinner sig i en ofördelaktig situation trots att man sökt åtgärda problemen genom att omförhandla eller frånträda sitt kraftanskaffningsavtal (sju av företagen angav att man har allvarliga eller mycket allvarliga problem till följd av detta). Detta skulle teoretiskt sett kunna tala för att f.d. leveranskoncessionärer – till följd av exempelvis ojämlika förhandlingspositioner – tvingats acceptera oskäliga villkor i samband med att man omförhandlat eller frånträtt kraftanskaffningsavtal som avsåg att täcka leveranser till leveranskoncessionskunder och att generella åtgärder skulle kunna vara befogade för att justera dessa villkor. Enligt utredningens mening finns emellertid inte skäl att tro att f.d. leveranskoncessionärer generellt sett skulle ha tvingats acceptera oskä- liga villkor i samband med att man omförhandlat eller frånträtt kraft- anskaffningsavtal. Sålunda tycks de uppnådda villkoren inte i något fall medföra att företagen riskerar att gå i konkurs, att döma av utredning- ens intervjuundersökning. Det intryck utredningen fått av de förhand- lingar som förekommit mellan råkraftleverantörer och f.d. leveranskon- cessionärer är också att de ofta bedrivits i relativt samförstånd. För detta talar t.ex. att många av de intervjuade f.d. leveranskoncessionä- rerna har uttryckt förståelse för att råkraftleverantörerna i samband med förhandlingarna krävt någon form av motprestation (t.ex. längre avtal, större volym, lösenavgift e.d.) i utbyte mot exempelvis mer marknads- anpassade priser eller möjlighet att helt frånträda avtalet. Enligt utredningens mening finns mot denna bakgrund heller inte behov av generella åtgärder för att justera villkor som framförhandlats i samband med att f.d. leveranskoncessionärer omförhandlat eller från- 1 Ett visst mörkertal kan dock förekomma, eftersom enkäten endast besvarades av av de företag som var leveranskoncessionärer när systemet upphörde . Enligt utredningens mening finns dock starka skäl att tro att de företag som valde att inte besvara enkäten heller inte har betydande problem. I sammanhanget bör också påpekas att även om relativt få företag torde ha mer betydande problem, så betyder detta dock givetvis inte att problemet blir mindre allvarligt för de företag som verkligen är drabbade. %HG|PQLQJDU DY nWJlUGVEHKRY 39 trätt kraftanskaffningsavtal som avsåg att täcka leveranser till leverans- koncessionskunder. )LQQV EHKRY DY DWW LQLWLHUD I|UKDQGOLQJDU L HQVNLOGD IDOO" Om så finner lämpligt kan utredningen enligt direktiven ta initiativ till förhandlingar mellan f.d. leveranskoncessio- närer och deras motparter i syfte att få till stånd justeringar i enskilda kraftanskaffningsavtal. För att det skall vara meningsfullt för utredningen att i ett enskilt fall ta initiativ till förhandlingar krävs rimligen att den f.d. leverans- koncessionären själv anser att en sådan åtgärd kan förbättra företagets situation. I intervjuundersökningen har utredningen emellertid inte stött på något företag som anser detta. Således har samtliga intervjuade f.d. leveranskoncessionärer givits möjlighet att bedriva förhandlingar kring justeringar av sitt kraftan- skaffningsavtal om man kontaktat sin råkraftleverantör i detta syfte. Överlag bedömer dessa f.d. leveranskoncessionärer också – oavsett om parterna kommit överens eller ej – att de förhandlingar som därvid fö- rekommit lett så långt det är möjligt att komma förhandlingsvägen. Vi- dare visar intervjuundersökningen att de enstaka f.d. leveranskonces- sionärer som trots att man i utredningens enkät angav att företaget har problem med sitt kraftanskaffningsavtal har valt att inte kontakta sin råkraftleverantör i syfte att söka justera avtalet, överlag bedömer att förhandlingar överhuvudtaget inte är en lämplig metod för att åtgärda företagets problem. Enligt mening talar intervjuundersökning- ens resultat för att det inte finns behov av att utredningen söker ta initi- ativ till ytterligare förhandlingar mellan berörda parter om justeringar i enskilda avtal. Några sådana aktiviteter har därför heller inte bedrivits inom ramen för utredningsarbetet. Mot den redovisade bakgrunden bedömer att det inte finns behov av någon av de åtgärder som utredningen enligt regeringens direktiv kan överväga, dvs.