sou · GOB353d4 · 2001-01-01 00:00:00 — konstaterar i sin kemikalieplan att framför allt små och medelstora företag saknar kunskap för att tillgodogöra sig den information som finns. Verket anser att branschorganisationerna här kan spela en viktig roll i överföringen av information. Undersökningar som branschorganisationen genomfört bland sina medlemsföretag visar också att kunskapen om kemikalier är bristfällig. De offentliga upphandlarnas kunskaper kring kemikalier har vad utred- ningen erfar inte undersökts. 10.2.3Finns viljan att använda OBS-listan? Den tredje förutsättningen i mål- medelkedjan är att företagen vill använda OBS-listan. Indirekt skulle detta kunna sägas vara avhängigt miljökrav från konsumenter och den folkliga opinionen. Att miljötänkandet bland företag har ökat kraftigt råder det ingen tvekan om. Att denna ökning sedan tar sig uttryck i att just OBS- listan används är inte lika självklart. I utvärderingen har dock fram- kommit att både privata inköpare och offentliga upphandlare ställer krav enligt OBS-listan. Grunden för detta torde vara ökad miljömedvetenhet hos konsumenter och den folkliga opinionen men även direkta krav från politiskt håll. Både på central, landstings- och lokal nivå har miljökrav i den offentliga upphandlingen initierats från politiskt håll. Krav angående kemikalieinnehåll är vanligt förekommande. 10.2.4Är det möjligt att få information om innehåll? Nästa förutsättning för att OBS-listan skall fungera till fullo som styr- medel är att det är möjligt att från tillverkare och leverantörer få reda på vilka ämnen som ingår i det som skall köpas in/upphandlas. Angående detta har en del intressanta uppgifter framkommit i utvärderingen. I enkätundersökningen angav av företagen att det fanns svårigheter med att få fram information om vad som ingår i de produkter som skall köpas in. De offentliga upphandlare som tillfrågats anser däremot, med några undantag, att det inte är några större problem att få reda på vilka ämnen produkterna innehåller. Vid de kartläggningar av företagens användning av ämnen från OBS- listan som gjorts på regional nivå, har det dock framkommit att företagen har mycket svårt att svara på huruvida de använder ämnena. Den konsult utredningen talat med har också gjort erfarenheten att det är mycket svårt att ta reda på vad olika produkter verkligen innehåller. I den rapport som och skrivit med anledning av tunnelbygget genom konstateras också att Bedömningar av injekteringsmedlens miljöeffekter försvåras ofta av att leverantörer av kemiska produkter inte alltid redovisar produktens kompletta innehåll och sammansättning. [...] Vidare har konstaterats att offentliga myndigheter kan ha svårt att erhålla kompletta uppgifter från leverantörer, inkluderande företagshemliga uppgifter gällande produkten, p.g.a. att offentlighetsprincipen medför att enskilda ärenden endast kan sekretessbeläggas . (, Strategi vid tätning av bergtunnlar – förutsättningar och bedömningsgrunder). Kemikalie - inspektionen uppmärksammar, i ett utkast till sin delmålsrapport för regeringens mål om en Giftfri miljö, särskilt problemen med att få reda på vad som ingår i varor tillverkade utomlands: Komplexa produktionskedjor gör det svårt för svenska tillverkare och importörer att få kunskap om vad varor tillverkade i utlandet innehåller. Det tar att få fram information.... (delmålsrapport, Giftfri miljö s37, -) Det råder således en uppenbar diskrepans mellan de offentliga upphandlarna som i regel anser att man från tillverkare och leverantörer får reda på vad som ingår i produkterna, och de källor som säger att det är mycket svårt att veta vad som verkligen ingår. En slutsats som är möjlig att dra av detta är att de uppgifter som offentliga upphandlare erhåller från sina leverantörer inte alltid är korrekta och fullständiga. En svårighet för tillverkare och leverantörer är att de, eftersom de ofta inte har resurser att själva analysera de komponenter de köper in, till stor del är beroende av den information de får från sina underleverantörer. Dessa kan i sin tur vara många till antalet, befinna sig på olika håll i världen och själva ha underleverantörer som sitter inne med informationen om det exakta innehållet i en produkt. 10.2.5Substitution eller säker hantering De sista förutsättningarna i mål- medelkedjan är att det finns alternativa, mindre farliga ämnen att byta till samt att företaget verkligen byter till ett sådant, och inte till ett lika farligt eller farligare ämne. I t.ex. Kemikalieinspektionens PM nr 1/97 (Kemikalieinspektionen, Förändringar i kemikalievalet – produktutveckling från miljö- och hälsosynpunkt) och kemikalieplan (Naturvårds- verket, Kemikalieanvändning i förändring.) finns en mängd exempel, från olika branscher, på att alternativa ämnen tagits fram och används i stället för de mer hälso- och miljöfarliga. Som exempel nämns bl.a. tvättmedel, rengöringsmedel, bilvårdsprodukter och färger. Det skall dock läggas märke till att båda rapporterna behandlar kemiska produkter och inte andra varor. I samband med regionala projekt som genomförts beträffande särskilda produktgrupper har också alternativ kommit fram. Volvos vita lista, som används av flera verkstadsföretag, är ännu ett exempel där bättre alternativ anges. Kemikalieinspektionen konstaterar att det pågår ett stort och brett substitutionsarbete i tillverkning och bruk av kemiska produkter (Kemikalieinspektionen, Förändringar i kemikalievalet – produkt- utveckling från miljö- och hälsosynpunkt. s. 14). Som den kanske viktigaste drivkraften i detta arbete utpekas hälso- och miljöklassi- ficeringen av kemiska produkter. Andra pådrivande faktorer är myndig- heternas tillsynsprojekt samt förändrade miljökrav i de frivilliga miljö- märkningssystemen. Till detta torde kunna läggas OBS-listan. Enligt de offentliga upphandlare som utredningen talat med lyckas man ofta finna alternativa ämnen eller produkter när man ställer krav enligt OBS-listan. Det finns dock undantag. Vid landstingens inköp av medicinsk utrustning har det förekommit att ämnen från OBS-listan varit svåra att undvika. Andra upphandlare nämner att metaller, så som koppar och zink, ofta köps in och är svåra att hitta substitut för. Även i de kommentarer som lämnats i företagsenkäten påpekas att vissa ämnen är svåra att hitta substitut för. I utvärderingen har personer som arbetar med kemikalietillsyn berättat om svårigheter i samband med kontroll av efterlevnaden av produktvalsprincipen. När myndigheten insisterat på denna händer det att företagen uppger att det inte finns några alternativ. Kunde myndigheten bara tala om vilket ämne företaget kunde byta till så skulle man göra det. Detta sätter givetvis tillsynspersonen i en svårt situation, då denne inte har möjlighet att hålla sig à jour med utvecklingen i många olika branscher. Ett problem ligger i att kunskap om alternativa ämnen kan finnas i en del av landet, eller hos vissa stora företag, utan att spridas vidare. Men även när alternativa, mindre farliga ämnen finns kan det vara pro- blematiskt. Det gäller att företagen verkligen byter till dessa. kan det alternativa ämnet kräva att en delvis ny teknik utvecklas, vilket medför kostnader för företaget. Inför tillsynsmyndigheterna har det hänt att företag hävdat att de inte vågar byta till det mindre farliga ämnet om det inte är säkert att företagets konkurrenter också gör det. I annat fall kan kostnaden som bytet medför göra att företaget förlorar i konkurrenskraft. Företaget vill därför vara säkert på att dess konkurr- enter blir objekt för tillsyn och blir tvungna att ta bort det farliga ämnet. En aspekt i denna problematik är att tillsynens kvalitet och omfång kan variera mellan olika kommuner och län, vilket kan skapa ojämna villkor för företagen. Slutligen kan konstateras att risken för att ett farligt ämne byts ut mot ett lika farligt eller ännu farligare har påpekats av flera intervjupersoner, utan att några konkreta exempel har nämnts. En ytterligare komplikation i sammanhanget är att det saknas fullständiga data om många ämnen, framför allt vad gäller deras miljöfarlighet. De studier som gjorts inom ramen för denna utvärdering visar att OBS- listan har spelat en central roll i arbetet med att begränsa riskerna med kemikalieanvändningen. Listan är väl spridd och används såväl inom företagen som i myndigheternas kemikalietillsyn, i den offentliga upp- handlingen och i olika projekt och kartläggningar på lokal, regional och central nivå. Många användare ser OBS-listan som en god hjälp i kemikaliearbetet. Den har, tillsammans med andra åtgärder, satt i gång en process mot ökad kontroll och sannolikt också minskad användning av farliga kemikalier. I utvärderingen har dock även problem påträffats i samband med användningen av OBS-listan, och det är av pragmatiska skäl mot dessa, och inte mot styrmedlets positiva effekter, som den största uppmärk- samheten skall riktas i detta avsnitt. Problemen har till stor del uppkommit som en följd av att OBS-listan ofta används enbart som en rak lista. det är förekomsten av de ämnen som finns med på listan som kontrolleras medan ämnen som inte tagits upp som exempel på listan, men som omfattas av listans kriterier, sällan uppmärksammas på samma sätt. Dessutom gör de olika aktörerna förhållandevis sällan riskbedömningar i samband med användandet av listan. I grunden ligger en ofta bristfällig kunskap beträffande hälso- och miljöfarliga kemikalier, orsakad av bristande eller inte tillräckligt avsatta resurser för kemikaliekontroll samt delvis otillräcklig information. De problem som identifierats skall ses mot bakgrund av den mycket breda användningen av OBS-listan. Gruppen mottagare är mycket stor och heterogen till sin karaktär. Den består av allt från kemiutbildade miljöinspektörer, till små företag som tillverkar eller importerar sammansatta varor. Styrmedlets breda användningsområde och stora mottagargrupp innebär sannolikt större genomslag och effekt, men torde också öka risken för att oönskade bieffekter uppkommer. En generell slutsats som kan dras av resultaten i utvärderingen är att den information som OBS-listan syftar till att förmedla bör göras mer användarvänlig. Vissa förändringar kan, tillsammans med annan kompletterande information om hälso- och miljöfarliga kemikalier, göra att informationen sprids och används i ännu större utsträckning än , som de oönskade bieffekterna undviks. En slutsats som kan dras av utvärderingen är att Kemikalieinspektionen bör se över utformningen av OBS-listan – dess inledning, språk, för- klarande texter, gruppering av ämnena (ordningsföljd) m.m. – utifrån de synpunkter som framkommit. Syftet bör vara att göra listan mer användarvänlig. För att nå bästa resultat bör förändringar göras i samråd med de olika användargrupperna (företag m.fl.) och utgå från de avsedda mottagarnas behov av och möjligheter att tillgodogöra sig information om hälso- och miljöfarliga kemikalier. Många användare har i denna utvärdering framfört att OBS-listan, så som den är utformad , är mycket funktionsduglig och lätt att använda. Andra har dock fört fram åsikten att användningen av listan skulle kunna underlättas om vissa förändringar gjordes. En synpunkt som förts fram från flera håll är att det krävs stora kunskaper i kemi för att kunna använda listan på rätt sätt. För att listan skall användas på rätt sätt och i större utsträckning än bör den därför göras enklare, anser flera företag och myndigheter. Något som flera personer föreslagit är att det bör förklaras tydligare varför ett ämne är farligt och därför med på listan. Denna synpunkt har sannolikt sitt upphov i att flera användare har svårt att tolka de kriterier för hälso- och miljöfarlighet som beskrivs i inledningen och som sedan hänvisas till genom olika bokstäver. Enligt vissa intervjupersoner bör språket i OBS-listan göras mer lättbegripligt. Att det är en exempellista – långt ifrån fullständig – samt att alla ämnen inte omfattas av rest- riktioner, har uppenbarligen inte nått alla mottagare, trots att det poängteras i inledningen till listan. Sannolikt är det många användare som inte läser inledningen. Flera användare anser också att det ännu tydligare bör anges i vilka sammanhang ämnena kan förekomma – i vilka branscher, i vilka pro- dukttyper etc. En annan synpunkt som framförts är att OBS-listan bör bli mer fullständig, dvs. ta upp fler ämnen vilket bl.a. skulle minska risken för att ett ämne ersätts med ett annat som är minst lika farligt, men inte finns med på listan. har synpunkten framförts att det blir mer komplicerat för användarna, särskilt de mindre företagen, ju fler ämnen som tas upp. Ytterligare en synpunkt i utvärderingen är att ämnena på listan borde grupperas på ett mer funktionellt sätt. Ett förslag som framförts är att listan bör följa de uppdelningar av ämnen som finns på varuinforma- tionsbladen. Ett konkret förslag i utvärderingen är att lagtexten om produktvals- principen förs in i OBS-listans inledning. Den upphandlare som föreslagit detta anser att listan då skulle få betydligt mer tyngd och vara lättare att tillämpa gentemot leverantörerna. Behovet av verksamhetsanpassad information om miljö- och hälsofarliga kemikalier har påtalats av flera aktörer. Verksamhetsspecifika listor och information finns framtagna av vissa branschorganisationer och enskilda företag. Några av de problem som funnits i samband med OBS-listan har sin upprinnelse i att användandet av listan relativt sällan baseras på risk- bedömningar, samt att listans kriterier relativt sällan används för att identifiera de farliga ämnen som inte finns med på listan. Att användandet inte baseras på riskbedömningar, dvs. hänsyn inte tas till hur ämnet används, i vilka mängder, exponeringsgrad etc., har orsakat att OBS-listan i vissa fall används som en förbudslista. Ämnena bannlyses oavsett användningsområde osv. Detta kan i vissa fall medföra oönskade effekter. Flera personer har framfört att om listans kriterier inte används, ger det ett utrymme för risken att felaktiga byten görs, dvs. att ett ämne från listan byts mot ett lika farligt, eller i värsta fall ännu farligare ämne som inte finns med på listan. Information som är anpassad efter bl.a. vilka ämnen som används i en viss verksamhet, samt på vilket sätt de används, kan bidra till att de beskrivna problemen undviks. Fler ämnen kan uppmärksammas. Gränsen vid ett ton – den kvantitet som ämnet måste överstiga för att tas med på OBS-listan – skulle kunna slopas. Denna gräns sattes för att fästa uppmärksamhet på vilka särskilt farliga ämnen som används i sådana mängder att det överstiger . Flera personer har också efterlyst mer utförlig information om i vilken användning som riskerna med olika ämnen är stora respektive små, samt vilka åtgärder som kan vidtas för att begränsa riskerna. kartläggningar av kemikalieanvändningen i vissa branscher (som beskrivits i avsnitt 8) bör kunna utgöra en grund för framtagandet av verksamhetsspecifik information. 11.4Dialog mellan stat och näringsliv I utvärderingen har framkommit att det behövs en intensifierad dialog mellan stat och näringsliv om hur verksamhetsanpassad information om miljö- och hälsofarliga ämnen bör tas fram. En viktig början till en sådan dialog finns i NV:s arbete med att ta fram s.k. kemikalieplaner inom olika industrigrenar (se avsnitt 8) samt i KemI:s projekt för att få till stånd s.k. avsiktsförklaringar från vissa branscher. En viktig funktion för en sådan dialog är att sprida kunskap från myndigheterna ut till branschen, men också mellan de respektive branscherna. Det har i utvärderingen framkommit att Kemikalieinspektionens webb- sida är en väl använd informationskälla beträffande kemikalier. som myndigheter konsulterar den, bl.a. för att ta del av OBS- listan. Det har dock även framförts att detta nätbaserade informations- stöd skulle kunna göras ännu bättre. Ett önskemål som framförts i utvärderingen är att webb-sidans databas över kemikalieinformation görs bredare, samt att möjligheterna att söka på enskilda ämnen förbättras. En bredare databas skulle kunna omfatta uppgifter om de enskilda ämnenas kända hälso- och miljöfarlighet samt uppgifter om huruvida ämnet finns med på OBS-listan, omfattas av restriktioner, omfattas av andra kriterier för persistens, bioackumuler- barhet eller toxicitet etc. I takt med att Internet-användandet sprider sig är det möjligt att nå fler och fler mottagare på detta sätt. Även små företag kan här få möjlighet att på ett resurssparande sätt få tillgång till omfattande och användbar information. 11.6Miljökrav beträffande kemikalier i offentlig upphandling I denna utvärdering har offentliga upphandlare och andra uppgett att det kan vara svårt att avgöra vilken vikt som miljökrav, bl.a. gällande kemi- kalier, skall tillmätas i upphandlingen. Det har framkommit att krav ställs enligt OBS-listan men att det sedan, vid valet av leverantör, är oklart vilken hänsyn man skall ta till om kraven uppfylls eller inte. Till följd av svårigheter av detta slag har upphandlare och andra efterlyst klarare information från centralt håll angående miljökrav i upphandlingen. Byggentreprenörerna, Lista över exempel på relevanta ämnen, 1999 Byggsektorns Kretsloppsråd, Byggvarudeklarationer. Ett led i bygg- sektorns miljöansvar för byggvaror. EKU-delegationen, Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling, vid offentlig upphandling av varor, tjänster och entreprenader, 1999 () , opublicerat internt material angående miljökrav i upphandling Kemikalieinspektionen, Bygga för att förebygga. Om cement, fog- massor, isolering, träskydd. Kemikalieinspektionen, Förändringar i kemikalievalet – produktut- veckling från miljö- och hälsosynpunkt, PM nr 1/97, Best. Kemikalieinspektionen, Giftfri miljö Miljökvalitetsmål 12, KemIs rapport, best. Kemikalieinspektionen, Marknadsdrivet kemikaliearbete. Utredning av kemikaliefrågornas betydelse i det marknadsdrivna miljöarbetet, PM nr 3/99, Best. Kemikalieinspektionen, OBS-listan. Exempellista över ämnen som kräver särskild uppmärksamhet. 2:a omarbetade upplagan, 1998 () Kemikalieinspektionen, opublicerad statistik från produktregistret Kemikontoret, Kemikalieinspektionen är... . Synpunkter ur enkät genomförd av Kemikontoret . Kemikontoret, OBS! Kommentarer och vägledning till Kemikalie - inspektionens OBS-lista. Exempel på riskbedömning. , Ekologiskt hållbart byggande i . Ett program för resurseffektivt och miljöanpassat byggande, vid nybyggnad av bostäder, Remissutgåva, 1999 , Åtgärdskatalog för programmet Ekologiskt hållbart byggande i , Remissutgåva, 1999. (under bearbetning) , Kemikalieanvändning i förändring. Plan för kemikaliearbetet – Slutrapport (rapport nr 4983), 1999 , Tillverkningsindustrin behöver få bättre kemikalie - info, Pressmeddelande , Ekologiskt byggande i . Program för re- surseffektivt och miljöanpassat byggande. NYBYGGNAD, Åtgärdskatalog för ekologiskt byggande, 1997 , Bo, , och , , . Bra Kemval för tvätt och rengöring. Version 2, 1998 , Kemiska ämnen som inte får användas inom . Volvos svarta lista. STD 1009,1, Issue 3, 1998 , Kemiska ämnen vars användning skall begränsas inom . Volvos grå lista., STD 1009,11, Issue 3, 1998 , Utbyte av farliga kemiska ämnen. Volvos vita lista, STD 1009,2, Issue 2, 1998 , miljökrav vid upphandling av entreprenader (VV Publ. 1998:105), 1998 () , Strategi vid tätning av bergtunnlar – förutsättningar och bedömningsgrunder. , Manualen för Miljöanpassad upp- handling (Västernorrlandspärmen), upphandlingsgrupp: /upph/ Miljösamverkan (f.d.) Apoteksbolaget, Kemi & Miljö Plast- och kemibranscherna (ang.enkäten) Plast- och Kemibranscherna (ang.enkäten) Skriftliga kommentarer från enkätsvar ·EMAS/ISO 14000 under införande. ·Arbetar på ISO 14001. ·Ja i , nej i . ·EMAS och ISO i . ·Tillverkar endast ett fåtal olika produkter, vilka innehåller likvärdiga mtrl. ·Vi är ett helägt dotterbolag vilket innebär att produktutvecklingen främst sker hos moderbolaget även om vi är aktiva att förmedla den svenska marknadens krav på våra produkter. ·Frågor från kunder. ·Vid inköp av nya kemikalier. ·Diskussioner med kunder och myndigheter nödvändigt gör detta. ·Vid granskning/inköp av kemiska produkter. ·Vid inköp är kemikalier och kemiska produkter typ rengöringsmedel, oljor, etc. ·Vi har i något enstaka falla använt den vid inköp av material. ·När vi tittat på varudeklarationer. ·Referens till Obs-listan i byggvarudeklaration. ·Ja, vid kundförfrågan. Nej, få inköp i , ingen tillverkning här. Listan kommunicerad till . Huruvida dom använder den känner vi i inte till. ·Ambitionen är så att göra kemikaliebedömningar med använd- ning av OBS-listan. (Pågår redan inom en mindre del av verksam- heten). ·Listan uppfattas av många som en förbudslista vilket betyder att produkter som av mycket tveksamma skäl hamnat på listan diskvali- ficeras. Med denna vetskap anser vi oss inte själva kunna använda den. Vi anser således att grunderna för en del produkter på listan har mycket dåliga vetenskapliga underbyggnader ·Ett ämnes inneboende egenskaper är bara en faktor vid bedömning av risk. Listan innebär felprioriteringar/missbrukade insatser genom att övriga faktorer ofta inte tas med i bedömningen vid val av material. KemI bör ta ett aktivt ansvar för att informera om listans användning och begränsningar. ·Känner dåligt till OBS-listan. ·Vi har ej tidigare känt till OBS-listan. ·Känner dåligt till OBS-listan. ·Vi har ej tidigare känt till OBS-listan. ·Produktutveckling och produktion styr och sker worldwide. ·Ingen produktion i . ·Använder tyska MAK. Korrelerar dock OBS-listan mot lämpliga delar i MAK som grund för produktutveckling och inköp. ·Vi har egna listor för förbjudna och icke önskvärda ämnen för ut- fasning. ·..har en central kemikaliegrupp som bistår de svenska enheterna med att ta fram underlag för bedömning av de kemiska produkter som används inom företaget. OBS-listan + Kemikalieinspektionens övriga skrifter används ständigt i detta arbete. ·Tyvärr för sent att kunna påverka listans utformning. Vi kände till projektet. ·..specialist inom kemikaliefrågor och följer området noga. ·Fick kännedom om OBS-listan på en miljökurs där ett arbete gjordes för att styra upp kemikalieinköp till företaget. ·Medverkande redan i remissförfarandet. ·Hämtat den via internet. ·Detta är vad jag tror, vi har känt till den ett bra tag och tror att den först dök upp i samband med att vi inledde vårt arbete mot miljö- ledningssystem. ·Vi tar fram miljödeklarationer(=Byggvarudeklaration) för produkt- erna enl. kraven från Byggsektorns Kretsloppsråd. Där ska alla ämnen på Obs-listan tas med om de förekommer med >0,, men vi tar med vid alla halter. Detta har lett till att vi måste redovisa ämnen vi ej tidigare gjort – svårigheter ur konkurrenssynpunkt rörande receptkänslighet. ·I miljösammanhang är listan välkänd. ·Genom branschorganisation och därmed erhållen information/- publikation. ·Vid utbildning av BE (Byggentreprenörerna). ·I samband med någon utbildning. ·Troligen också genom litteratur (tidningar) tex Kemikalieinspek- tionens infoblad. ·Använder alltid konsult. ·Arbetar med miljökonsult. ·Ansvaret för val av kemisk produkt/kemikalie är decentraliserat. ·Vi utfärdar skydd- och miljöblad för kemiska produkter på Bedömning ur hälso- och miljösynpunkt görs med hjälp av bl.a uppgifter om användningssätt, mängder, platser etc. ·Vi har inte aktivt använt listan . ·Listan ej relevant för solida metaller. ·Vissa är förbjudna, vissa skall användningen avvecklas för, vissa är under observation där hälso- och miljörisker görs. ·Många av ämnena finns inga alternativ till. Listan används för rådgivning. ·Vi använder OBS-listan som ett av de viktigaste underlagen för att ta fram egna prioriterade utfasningsämnen –-listorna, kompletterade med att ha gjort en egen bedömning av hälso- och miljörisker, tittat på ämnets relevans för vår industribransch och även till viss del vägt in möjligheter ekonomiskt och tekniskt att ersätta ämnet i våra specifika applikationer.