sou · GOB328d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Som exempel kan nämnas den forskning som bedrivs inom programområdena Kom- munikationshandikapp, Informationsteknologi och handikapp samt Interventionsforskning. I det senare ställs frågor som anknyter till habilitering och rehabilitering inom vård, omsorg, arbetsliv och utbildning. I samband med utvärderingarna av håller stora databa- ser på att byggas upp. De består bl.a. av de enkäter som genomförts vid och det material som samlats in från SCB och Ams och som utgör den databas forskarna vid arbetar med. I anslutning till och i närheten av finns även andra databaser som är av intresse för forskning , utredning, utvärdering och uppföljning inom området livslångt lärande. Till dem hör de register som låtit bygga upp liksom andra redan existerande databaser vid SCB som kommittén själv utnyttjat för sitt utrednings- arbete, Levnadsnivåundersökningen och . SCB har byggt upp likartade integrationsregister åt (Närings- och teknikutveck- lingsverket) och arbetar f.n. på ett dylikt register åt IFAU () för att tillgodose arbetsmarknads- forskarnas behov. Inom det tidigare projektet om vuxnas läsförmåga IALS (International Adult Literacy Survey se t.ex. SOU 1996:27; SOU 1999:39) och dess uppföljare om vuxnas allmänna färdigheter ALL (Adult Literacy and Life Skills Survey) produceras också mycket i sammanhanget värdefull statistik. För Kunskapslyftskommitténs del innebär kontrakten med SCB att SCB har ansvar för att upprätta och vårda kommitténs register till och med (SCB, 1999d). anser att som en del i den av kommittén föreslagna satsningen på forskning om livslångt lärande bör ingå att bevara och vidareutveckla de existerande registren. Det intressanta med kommitténs register är bl.a. att de är individbase- rade, longitudinella och kombinerar data från SCB och Ams. föreslår att SCB bör få i uppgift att fortsätta att underhålla och uppdatera de databaser som utvecklats i samband med utvärderingar. Som underlag för utvecklingen av hela forskningsfältet livslångt lä- rande räcker dock inte de databaser som ini- tierat. Där behövs ett bredare från-vaggan-till-graven perspektiv som ur ett individperspektiv ger en bild över deltagandet i det livslånga lä- randets alla olika delsystem. Longitudinella databaser behöver utvecklas som inbegriper de olika delsystemen inklusive dem som gäller förskolan, ungdomsutbildningen, högskolan och arbetsmarknaden. När det gäller Ams har i olika utredningssammanhang påpekats att statistik- och projektdokumentation måste förbättras, att ansvarsför- hållanden måste vara tydliga, att gemensamma redovisningsprinciper med klara definitioner måste utarbetas så att informationsinsamlandet kan fungera på ett enhetligt sätt för hela riket (, 2000). Många forskare och utredare är på ett allmänt plan eniga om dessa krav (se t.ex. Rubenson, 1999; , 2000b). Exakt hur en bättre statistikförsörjning ska arrangeras är svårare att uttala sig om. Det handlar om tämligen stora databaser som ska kunna brytas ner på relevanta undergrupper. Möjligheter att kombinera med enkäter måste också finnas och de bör uppdateras så att man bl.a. kan följa utvecklingen över konjunkturerna och utveckla metodologin. föreslår att av de medel som beslutas för forskning om livslångt lärande avsätts pengar för ett förprojekt som skulle syfta till att ta fram ett statistikförsörjningsprogram för det aktuella forskningsområdet. Regeringen har sedan Forskning 2000 avlämnat sitt betänkande och detta remissbehandlats bland annat tillsatt en arbetsgrupp för myndig- hetsorganisation för forskningsfinansiering. Denna avlämnade sina för- slag (Ds 1999:68). Arbetsgruppen föreslår bland annat inrättandet av ett Vetenskapsråd, som sedan kan inrätta ämnesråd, vilka skulle kunna fungera som viktiga remissinstanser. Vid sidan om detta stora Vetenskapsråd skulle sedan tre ämnesråd bildas– ett för sociala frågor, ett för teknisk utveckling och ett för miljöfrågor i vid bemärkelse. Därutöver föreslår arbetsgruppen bland annat att ett sammanhållet forskningsråd skapas under . I rådets uppdrag skulle ingå att stödja forskning av exempelvis tvärve- tenskapligt slag samt forskning för skola och universitet. -regeringen vidtar åtgärder för att åstadkomma en kraftfull och ome- delbar satsning på forskningen inom området vuxenutbildning och livslångt lärande. -den framtida forskningen utvidgas från att i huvudsak endast varit en fråga för de pedagogiska institutionerna till att för framtiden omfatta flera discipliner och ämnen, exempelvis de antropologiska, ekonomiska, filosofiska, handikappvetenskapliga och sociologiska. Den kommer då att ha ett tvärvetenskapligt angreppssätt och bland annat utgöras av forskning kring skola, universitet och livslångt lä- rande. föreslår därutöver – i förhållande till förslaget från arbetsgruppen för myndighetsorganisation på forsk- ningsområdet – att -kommitténs förslag till forskningsområdet Vuxenutbildning och livslångt lärande läggs under ämnesråd för huma- niora och samhällsvetenskap. Följande beräkningar utgår från det förslag till en kraftfull och omedel- bar satsning på forskningen inom området vuxenutbildning och livslångt lärande som lämnade i sitt förra betänkande. såg då framför sig ett tolvårigt projekt med en ekonomisk utgångspunkt i och därpå en årlig upptrappning med till femton miljoner. Projektet skulle sedan ligga kvar på femton miljoner under de återstående åren. uppskattar att man till förprojekt för att ta fram ett statistikförsörjningsprogram inom det aktuella forsknings- området bör avsättas och att statistikförsörjning kan komma att kosta . De sammanlagda kostnaderna skulle alltså uppgå till -åren 6– föreslog också i sitt förra betänkande att den som skulle få ansvaret för att beställa forskning också skulle ges ett ansvar för att forskningsresultaten spreds till avnämarna och att infor- mationsverksamheten efter en kort introduktionsperiod utvärderas ur avnämarsynpunkt. föreslog också att ett eller flera nationella resurscentra skulle inrättas med uppdrag att sprida forskningsresultat från förekommande svensk och internationell forskning kring vuxenut- bildning och livslångt lärande. introducerade sin nya stor- satsning Skolliv. Dess viktigaste kommunikationslänk är en webbplats, där det är tänkt att forskare och praktiker ska mötas och där resultat och kunskap ska spridas. En målsättning med webbplatsen är att det ska skapas en dialog mellan dem som arbetar inom skolan och dem som beforskar den. internationella utvärderare delar kom- mitténs uppfattning om vikten av att forskningsresultaten sprids till avnämarna. De internationella utvärderarna tycker dock att det är än viktigare att skapa erfarenhetsnätverk mellan praktiker än möten mellan forskare och praktiker. Ett sådant nätverk skulle – menar de inter- nationella utvärderarna – kunna knytas till Vuxenutbildningscentrum i . Det finns också exempel på att initiativ till nätverk tagits av brukarna själva. Ett sådant exempel är det så kallade . -dels forskningsresultat från förekommande svensk och interna- tionell forskning kring vuxenutbildning och livslångt lärande sprids till praktiker, dels att nätverk utvecklas för erfarenhetsutbyte praktiker emellan. -regeringen ger ett eller flera nationella resurscentra – endera nya eller redan existerande, exempelvis Vuxenutbildningscentrum i – i uppdrag att ansvara för spridning/nätverksupp- byggande. -regeringen ger en organisationskommitté i uppdrag att utreda lämpliga former för hur kunskap om flexibelt lärande/lärande med datorstöd bör spridas. Kostnadsberäkningarna för ovanstående förslag utgår från ett resurs- centrum knutet till en forskningsmiljö vid ett universitet, exempelvis pedagogiska institutionerna vid universiteten i eller . På så sätt minimeras kringkostnader. Kostnader beräknas för fyra heltidstjänster á inklusive overheadkostnader. Kostnaderna för att bygga upp ett resurscenter med fyra personer alternativt två resurscentra med vardera två personer kommer alltså att uppgå till . förslog också dels att forskningsresultat från förekommande svensk och internationell forskning kring vuxenut- bildning och livslångt lärande sprids till praktiker, dels att nätverk ut- vecklas för erfarenhetsutbyte praktiker emellan samt att regeringen ger den föreslagna organisationskommitté för utvecklingsprojekjtet i upp- drag att även agera för kunskapsspridande när det gäller flexibelt lä - rande/lärande med datorstöd. Dessa förslag beräknas inte medföra ökade kostnader. I delbetänkande (SOU 1998:51) lämnade kommittén förslag avseende utbildning av lärare. Kommittén har se- nare avlämnat remissyttrande avseende såväl olika former av före- slagna lärarutbildningar som av den föreslagna statliga skolledarutbild- ning i (LUK:s) slutbetänkande. Kommittén tillstyrkte där LUK:s förslag när det gäller skolledarutbildningen samt lärarutbildningarna i allmänhet men uttryckte sin oro över möjligheterna att rekrytera blivande yrkeslärare. framförde i sitt remissvar över LUK:s för- slag vikten av en lärarutbildning som också tar hänsyn till de speciella villkor som gäller för lärare i vuxenutbildning. Kommittén gav också exempel på vad som borde ingå i en sådan specialisering för sådana lärare. Kommittén var vidare tveksamt inställd till åtskillnaden mellan lärarutbildningen för folkhögskollärare och lärarutbildningen för lärare i vuxenutbildning. En vuxenanpassad lärarutbildning bör ge grundläggande kunskaper om vad olika funktionsnedsättningar kan innebära för inlärningssituationen. Detta är inte minst viktigt för att kunna uppmärksamma särskilda behov. Vissa funktionshinder är mer vanligt förekommande än andra, t.ex. dyslexi och lättare hörselskador. Enligt SCB:s välfärdsundersökning finns det till exempel 435 000 hörselskadade i åldern 16–i (SCB, 1999ls). När det gäller kunskap och kompetens att anpassa utbildningen för att möta mer vanligt förekommande stödbehov bör man kunna ställa tämligen omfattande krav på att utbildningsanordnare besitter tillräcklig pedagogisk kompetens för att kunna hantera dessa frågor. Alla lärare bör ha vissa kunskaper om och i specialpedagogik. Den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden sker genom lärarutbildningen. Det är därför viktigt att lärarutbildningen innehåller utbildning i specialpe- dagogiska frågor. slutsats att det finns ett stort behov av dels generell, dels viss specialpedagogisk kompetens inom hela utbildningsområdet delas av när det gäller vuxenutbildningen. Utredningens förslag löser kun- skapsbristerna hos lärarna. Fort- och vidareutbildning av redan yrkesverksamma lärare är minst lika viktigt. är dock tillgången på kurser och fortbild- ningsmöjligheter inom området vuxenstuderande med funktionshinder liten. När det gäller mer komplicerade inlärningssituationer utgör special- pedagoger eller lärare med fördjupade kunskaper i specialpedagogik en viktig resurs. Förutom att arbeta med direkta undervisande uppgifter kan se flera andra viktiga uppgifter för lärare med fördjupade kunskaper i specialpedagogik. Det handlar om att verka som en specialpedagogisk resurs och ge stöd till andra lärare, att arbeta med kvalificerade pedagogiska uppgifter som kartläggningar/ utredningar, utvecklandet av fördjupade individuella studieplaner och att ge stöd i specialpedagogiska frågor till rektor. Kunskapsöverföring och samarbete med andra huvudmän är andra uppgifter där special- kompetens kan vara av stort värde. Det handlar även om att samarbeta med andra utbildningsanordnare, regionala och nationella resurscenter samt huvudmän vid sidan av vuxenutbildningen som ex- empelvis landsting och . Det är dock inte rimligt att det hos varje utbildningsanordnare ska finnas specialpedagogisk kompetens för att möta alla de behov som kan uppstå som en följd av olika funktionshinder. Vissa funktionshinder är relativt ovanliga som de ställer stora krav på en anpassning av utbildningens genomförande. Detta innebär att det är relativt sällan som en vuxenutbildningsanordnare ställs inför uppgiften att anpassa utbildningen till de särskilda förutsättningar som dessa funktionsned- sättningar ger upphov till. Därför är det befogat med en specialpedago- gisk stödorganisation som olika vuxenutbildningsanordnare kan vända sig till för att komplettera den egna specialpedagogiska kompetensen, såsom föreslagit i kapitel 13. Lärares – och för den delen också övrig personals – fort- och vida- reutbildning är enligt uppfattning en förut- sättning för deras möjligheter att på ett professionellt sätt kunna utöva sitt yrke. Det livslånga lärandet måste vara en realitet även för denna yrkeskår. föreslog i sitt föregående betänkande (SOU 1999:39) att – utifrån bestämmelserna i 2:a kapitel – skulle få i uppdrag att särskilt följa upp hur fort- och vida- reutbildningen för vuxenutbildningens personal hanterades av kommu- nerna. När det gäller utbildningen till studie - och yrkesvägledare har en med avvikande uppfattning. Kommittén anser inte att utbildningen för studie - och yr- kesvägledare går att lägga in i en lärarutbildning där endast dess inrikt- ning och specialiseringen ger utbildning i för studie - och yrkesvägle dare väsentliga områden. Regeringen har tillsatt en utredning om vägledningen i skolväsendet (dir. 1999:107). i anledning därav understryka vikten av att vägledning inom vuxenutbildningen ses i ett brett perspektiv och samarbete/samordning med utbildning för vägledare inom arbetsmarknadsverkets område övervägs. betonar vikten av en lärarutbildning som också tar hänsyn till de speciella villkor som gäller för lärare i vuxenutbildning och hänvisar till sitt remissvar över LUK:s förslag, där kommittén också gav exempel på vadsom borde ingå i en sådan specialisering för sådana lärare. förslag till utbildning i specialpedago- giska frågor kommer enligt bedömning inne- bära att en långsiktig kunskapsuppbyggnad på detta område sker, vilket är angeläget. När det gäller lärares och övrig personals generella fort- och vida- reutbildning återupprepar sitt förslag att – utifrån bestämmelserna i 2:a kapitel – får i uppdrag att särskilt följa upp hur fort- och vidareutbildning för vuxenutbildningens personal hanteras av kommunerna. I enlighet med bör lärare och annan personal som är engagerade i planering och genomförande av service till studerande med funktionshinder fortlöpande utbildas i specialpedagogiska frågor. har konstaterat att frågan om i vilken utsträckning dagens vuxenutbildningsanordnare är rustade för att möta de olika behov som en funktionsnedsättning kan ge upphov till än så länge är en obesvarad fråga. föreslår att regeringen ger i uppdrag att kartlägga behovet av fort- och vidareutbildning i speci- alpedagogiska frågor för lärare yrkesverksamma i den kommunala utbildningen för vuxna. bör även ges i uppdrag att kart- lägga vilket utbud som finns av fort- och vidareutbildning i special- pedagogik för yrkesverksamma lärare inom vuxenutbildningen. Visar kartläggningen att det finns behov av särskilda insatser bör Skol- verket redovisa förslag på hur utbudet av fort- och vidareutbildning i specialpedagogiska frågor kan förbättras. En jämfört med andra vuxenutbildningsformer hög andel av folkhög- skolans deltagare har någon funktionsnedsättning. uppgick andelen deltagare som erhöll någon form av stöd som följd av ett funktionshinder inom folkhögskolan till av det totala antalet deltagare inom ramen för den särskilda satsningen för arbetslösa. En slutsats som kan dras av detta är att det finns ett behov av specialpedagogisk fort- och vidareutbildning av folkhögskolans lä - rarkår. Enligt Kunskapslyftskommitténs bedömning finns det ett behov av ett organiserat och systematiserat arbete med fortbildning av folk- högskolans lärare. föreslår att regeringen ger Folkbild- ningsrådet ett uppdrag att kartlägga behovet av fort- och vidareut- bildning av folkhögskolans lärare i specialpedagogiska frågor. Om rådet finner att särskilda satsningar bör genomföras för att öka den specialpedagogiska kompetensen hos yrkesverksamma lärare bör rå- det redovisa hur man anser att en sådan satsning bör genomföras. föreslår vidare när det gäller utbildning för studie - och yrkesvägledare att kommitténs ovan redovisade syn- punkter när det gäller utbildning för studie - och yrkesvägledare överlämnas till den aktuella utredningen i skolväsendet för beaktande. Föreslagna uppdrag till och beräknas inte medföra extra kostnader utan ryms inom respektive myndighets anslag. 14.5Sammanfattning – förslag och kostnader I det följande sammanfattas förslag för -satsning på en bank av webburna kurser på grundläggande och gymnasial nivå, -satsning på forskning (inklusive databas), -informationsspridning av forskning m.m. via resurscentra samt för -utbildning och kompetensutveckling. Bank av webburna kurser Webbaserat lärande ger – som ser det – vuxna möjligheter att skaffa sig utbildning på tid och plats som passar den enskilde – i snabb, oregelbunden eller långsam studietakt. När kurser för denna form av lärande väl har byggts upp finns i princip hela det grundläggande och gymnasiala utbudet tillgängligt för var och en, som har tillgång till tekniken – hemma eller i kommunernas studiecentra. En uppbyggnad av webbaserade kurser inom hela detta område ger också som sidoeffekt att ungdomar i gymnasieskolan som av speciella skäl skulle behöva studera på annat sätt och/eller andra tider ges sådana möjligheter. Detta torde speciellt gynna deltagare med funktionshinder. Kommitténs förslag innebär också att det såväl i hemkommunen som hos de statliga skolorna för vuxna (SSV) ska finnas tillgång på kom- petenta handledare. Problemet är dock att hela det grundläggande och gymnasiala utbu- det av kurser med nuvarande takt inte kommer att finns tillgängligt inom den närmast tjugoårsperioden. Nuvarande utvecklingsanslag för statens skolor för vuxna, för i och/eller via , privata och kommunala anordnare medger inte den storskaliga satsning som tror är förutsättningen för att detta lärande inom rimligt tid ska möjliggöras. föreslår att staten ansvarar för att det sker en snabb uppbyggnad av webbaserade kurser inom såväl utbudet på grundläggande nivå, som på hela det gymnasiala området. föreslår vidare att en planeringsram om avsätts för att ta fram webbaserade kurser på såväl grundläggandesom gymnasial nivå. föreslår också att utvecklingsarbetet delas upp i två perioder. Den första perioden – till vilken bör föras – föreslås omfatta . Därefter utvärderas arbetet och beslut fattas om det fortsatta arbetet. Webbaserade kurser ger enligt bestämda uppfattning stora möjligheter för funktionshindrade. anser dock inte att det är rimligt att sätta upp målsättningen att samtliga kurser ska anpassas i ett inledningsskede. Arbetet med att anpassa utformningen av de webbaserade kursutbudet bör istället ske gradvis där formerna för kursernas utformning fortlöpande kan förbätt- ras. Målet är att göra en så stor andel av kursutbudet som möj- ligt tillgängligt för studerande med funktionshinder. En ram om 10–av det totala utvecklingsanslaget bör dock redan inledningsvis låsas för här beskriven anpassning. Det kan alltid diskuteras hur en sådan storskalig satsning ska orga- niseras. Man kan tänka sig att ge statens skolor för vuxna ett utveck- lingsuppdrag eller att låta i alternativt SSV-gruppen på ha ett huvudansvar för ut- vecklingsarbetet. Det finns också andra möjligheter. Utvecklingsarbetet är i förslag väl av- gränsat såväl vad gäller uppdraget som tiden för arbetet. föreslår därför att utvecklingsarbetet med att ta fram webbaserade kurser på grundläggande och gymnasial nivå läggs ut som ett projekt. Utvecklingen bör ske i nära samarbete med övrigt utvecklingsarbete på gymnasial nivå. En organisationskommitté bör få i uppdrag att utreda formerna hur detta projekt ska organiseras. förutsätter att statens skolor för vuxna eller andra lämpliga aktörer kommer att få en central roll i utvecklingsar- betet. konstaterar att den tekniska utvecklingen går mycket snabbt inom detta område. Till utvecklingsarbetet måste därför knytas en forskningsgrupp – en grupp spanare – som ska ha upp- sikt över hur utvecklingen framskrider. Det är som kommittén ser det viktigt att utvecklingsarbetet koncentreras på pedagogiska-metodiska frågor – inte på att utveckla ny teknik. Det kan andra göra bättre. Att utveckla webbaserat lärande förutsätter också handledning. Detta torde vara ett mindre problem på de båda statliga skolorna. förutsätter dock i sina förslag att samtliga kurser ska stå till olika utbildningsanordnares förfogande. Det förutsätter att SSV också utvecklar ett handledarstöd för dessa utbildningsanordnares lärare. föreslår att statens skolor för vuxna eller andra lämpliga aktörer får i uppdrag att dels vidareutveckla en handledarroll för olika utbildningsanordnares verksamma lärare, dels fungera som stöd för dessa lärare. betonar avslutningsvis vikten av information till olika avnämare – vägledare, arbetsförmedlare, olika utbild- ningsanordnare, presumtiva studerande med flera. Kommittén föreslår att regeringen ger organisationskommittén för utvecklingsprojektet om webbaserat lärande i uppdrag att även agera för kunskapsspridande när det gäller flexibelt lärande/lärande med datorstöd. Information om dessa kurser bör också finnas på berörda myndigheters – Distansut- bildningsmyndigheten, , med flera – webbplatser. har tidigare genomfört en kartläggning av forskning och utveckling inom vuxenutbildningens område (SOU 1997:120). I denna bekräftas antagandet att forskningen inom vissa av vuxenutbildningens kärnområden – utbildning för vuxna, statens skolor för vuxna samt folkbildningen – är kraftigt åsidosatt. föreslog i sitt föregående betänkande (SOU 1999:39) en kraftfull och omedelbar satsning på forskningen inom området vuxenutbildning och livslångt lärande. Eftersom forskar- kompetens enligt kommitténs mening måste byggas upp inom området– den saknas helt på många universitet och högskolor – föreslog kom- mittén en stegvis utbyggnad, där satsningen stegras för att nå ett nor- malläge först efter exempelvis . framhöll också behovet av att forsknings- området skulle komma att utvidgas så -att fler universitet och högskolor uppmuntras att ägna sig åt detta område samt -att forskningen inom vuxenutbildning och livslångt lärande utvidgas från att i huvudsak endast varit en fråga för de pedagogiska institutionerna till att för framtiden omfatta flera discipliner, exem- pelvis de antropologiska, ekonomiska, filosofiska och sociologiska institutionerna. I samband med utvärderingarna av håller stora databa- ser på att byggas upp. I anslutning till och i närheten av finns även andra databaser som är av intresse för forskning, utredning, utvärdering och uppföljning inom området livslångt lärande. För Kunskapslyftskommitténs del innebär kontrakten med SCB att SCB har ansvar för att upprätta och vårda kommitténs register till och med . anser att som en del i den av kommittén föreslagna satsningen på forskning om livslångt lärande bör ingå att bevara och vidareutveckla de existerande registren. Det intres- santa med kommitténs register är bl.a. att de är individbaserade, longi- tudinella och kombinerar data från SCB och Ams. föreslår att SCB bör få i uppgift att fort- sätta att underhålla och uppdatera de databaser som utvecklats i sam- band med utvärderingar. Som underlag för utvecklingen av hela forskningsfältet livslångt lärande räcker dock inte de databaser som initierat. Där behövs ett bredare "från-vaggan-till-graven" perspektiv som ger en bild över deltagandet i det livslånga lärandets alla olika delsystem ur ett individperspektiv. Exakt hur en bättre statistik- försörjning ska arrangeras är svårare att uttala sig om. föreslår därför att av de medel som beslutas för forskning om livslångt lärande avsätts pengar för ett för- projekt som skulle syfta till att ta fram ett statistikförsörjningsprogram för det aktuella forskningsområdet. vidhåller i övrigt sina förslag om att