sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — Efterfrågan på utrustning för att ta emot markbunden digital TV har, från att ha varit trevande, nu kommit igång med större kraft. har över 1 000 boxar sålts och efterfrågan väntas öka när konsumenterna får ett likvärdigt utbud och likvärdiga prisvillkor som de som gäller för satellitsänd digital TV. Digital TV-nätet täcker in av befolkningen eller 2,1 miljoner hushåll. Inom denna grupp är det, enligt , ca 728 000 hushåll som enbart har tillgång till SVT:s program och TV4. Det är främst dessa hushåll som ser som potentiella kunder. har beslutat att bygga ut nätet till 70 procents täckning och skulle då kunna nå ytterligare ca 300 000 hushåll som inte har kabel eller satellitanslutning. Det bör framhållas att dessa beräkningar bygger på att kabel- och satellitföretagen inte tar några ytterligare marknadsandelar i förhållande till dagsläget. Förutsatt att det markbundna nätet byggs ut till 98 procents täckning av befolkningen uppskattar att antalet sålda boxar ökar i en jämn takt så att det vid utgången av kommer att vara 1,6 miljoner hushåll som har köpt digitala TV-boxar för mottagning från det marksända nätet. uppger att näten med dagens fyra fre- kvenser dock är möjliga att bygga ut till 98 procents täckning redan till slutet av , vilket sannolikt skulle öka efterfrågan på boxar. 11 SVT:s avtal med stadgar att SVT:s sändningskostnader är en konfidentiell uppgift. Enligt är SVT:s årliga kostnader för sändning lägre än , men högre än . Internationell utveckling på digital-TV-området I gäller liksom för att den digitala distributionen sker genom en blandning av satellit-, kabel- och markbundna sändningar. Intresset för markbundna digitala sändningar varierar beroende på vilken täckningsgrad de andra digitala distributionsformerna har. Exempelvis nås nio av tio tyska TV-hushåll med kabel eller satellit, vilket naturligen innebär att drivkraften att få igång ett marksänt nät inte är lika stor som i exempelvis där enbart av befolkningen nås av satellit- och kabelsändningar. I är , och de länder som satt igång verksamhet med digitala marksändningar i någon större skala. är det enda land i som bestämt datum för stängning av de analoga sändningarna – skall de analoga näten stängas av. Flera andra länder, däribland , , och beräknar komma igång med markbundna digitala sändningar eller . SVT:s önskemål vad gäller digital TV och andra digitala verksamheter SVT:s policy för distribution innebär att finnas tillgänglig på alla de tekniska plattformar som finns för distribution av TV samt hos olika operatörer som använder dessa plattformar. När SVT:s kanaler distri- bueras i olika system, bl.a. via marknät, kabel och satellit, är det dock, enligt SVT, inte rimligt att de skall behöva betala för en landstäckande distribution i alla distributionssätten. SVT:s köp av distributionstjänster bör därför innebära att en komplett hushållstäckning nås genom en kombination av olika distributionsvägar. Däremot är det inte, enligt SVT, rimligt att de åläggs att köpa en geografisk täckning i det digitala marknätet som motsvarar den som gäller för det analoga nätet dvs. av alla hushåll. SVT anser det önskvärt att hushållen skall kunna välja mellan olika distributionsformer när de tar emot public service-utbudet digitalt. SVT har därför inget emot att det digitala marknätet byggs ut till en stor geografisk täckning. Krav på SVT att köpa utsändningstjänster får dock inte till någon del bli en förutsättning för en sådan utbyggnad. SVT stöder en utbyggnad under förutsättning att den betalningsmodell som tillämpar även gäller fortsättningsvis och att den för SVT:s del även kan upprätthållas vid en omfattande utbyggnad. Om går över till digital sändningsteknik i full skala bör enligt SVT kravet på att de ska köpa utsändningstjänster från försvinna. SVT skall, i sändningstillståndet, ha krav på sig att säkra allmän tillgänglighet, men SVT måste själv få avgöra vilka distribu- tionssätt man väljer för att säkra denna tillgänglighet. De stigande marginalkostnaderna som är förbundna med att bygga ut det digitala marknätet över 80 procents hushållstäckning får, enligt SVT, inte innebära krav på att SVT skall bära de högre marginalkostnaderna på grundval av att de som public service-företag måste nå alla. Enligt SVT måste alla som använder det digitala marknätet dela lika på infrastrukturkostnaderna. Kostnaden per hushåll som nås via det digitala marknätet måste alltså som grundprincip vara lika för alla de företag som utnyttjar nätet, enligt SVT. Den digitala verksamheten (sändningar och utveckling) kostar ca . Verksamheten finansieras huvudsakligen med de särskilda medel som beviljats fram till och med . För SVT är tillskottet från de särskilda medlen ca och de beräknas ha förbrukats vid utgången av . SVT menar att bytet från analogt till digitalt distributionssystem i marknätet i hög grad är styrt av de politiska beslut som fattas eller inte fattas om stängning av det analoga nätet. SVT drar slutsatsen att så länge politiska beslut styr distributionen måste också det politiska systemet bära ansvaret. kommer SVT att distribueras såväl analogt som digitalt i marknätet. SVT menar att merkostnaderna för denna parallella distribution inte skall belasta vare sig TV-hushållen eller programföretagen. SVT anser således att en förutsättning för att digital TV satsningen skall kunna fullföljas under nästa tillståndsperiod är att statsmakterna, , kompenserar SVT för de merkostnader som uppkommer under de år SVT måste sända både analogt och digitalt. Ett problem är att det inte finns någon gemensam standard för boxar som tar emot digitala signaler från marksändningar respektive kabel och satellit. Avsaknaden av en gemensam standard har orsakat merkostnader för SVT när de utvecklat interaktiva tjänster i olika tek- niska plattformar. SVT har därför dragit ner på arbetet med att utveckla interaktiva tjänster. SVT utgår från att en gemensam standard finns framme redan vid slutet av . SVT har börjat programmera inter- aktiva tjänster i den standard, MHP (Multimedia Home Platform), som förutsätts bli gemensam för alla digital TV-plattformar. SVT menar att företaget nu är inne i en situation där man betalar dyrt för marksänd analog och digital distribution medan andra distribu- tionsformer har förutsättningar att vara gratis eller ge intäkter åt SVT. Enligt SVT kan både kabel- och satellitoperatörerna vara beredda att betala SVT för att public service-kanalerna skall ingå i deras utbud. Interaktiva tjänster i digital TV Enligt SVT är möjligheterna att uppnå interaktivitet i det markbundna digital-TV nätet begränsade eftersom kapaciteten fram till hushållen är begränsad. I samband med utbyggnaden av det svenska bredbandsnätet möjliggörs, enligt SVT, dock en ökad kapacitet som kommer att leda till att medieföretag erbjuder – och förväntas erbjuda – interaktiva applikationer. Kostnaderna för att utveckla interaktiva tjänster i TV är för SVT:s del relativt begränsade och kan inrymmas i befintlig budget. kommer dock, enligt SVT, de ekonomiska satsningarna att behöva öka. SVT anser att de, i likhet med övriga programbolag, måste planera för att Internetverksamheten alltmer kommer att efterfrågas och användas av tittarna. SVT menar att det finns behov av att bygga ut verksamheten . Application Protocol (WAP) SVT bedriver experimentverksamhet med WAP i begränsad skala. Möjligheten att via ett speciellt datatekniskt protokoll sända ut text och begränsad bildinformation till mobiltelefoner utgör en ny publicerings- form som genom utvecklingsarbet inom den mobila telefonin, enligt SVT, kan förväntas få en snabb tillväxt . Utöver kostnaderna för digitala sändningar räknar SVT med att totalkostnaden för interaktiva tjänster i digital TV, Internet och WAP kommer att uppgå till räknat och de närmast därpå följande åren. har ett avtal med samtliga sändande bolag i det digitala mark- nätet som sträcker sig t.o.m. . Företagen kommer att betala i huvudsak enbart efter den nyttjandegrad marknätet har. Det digitala sändningsavtalet med bygger på en fast och en rörlig del. I fast pris betalar SVT per kanal och i rörligt pris per abonnent och kanal. SVT kommer, liksom övriga företag med sändningstillstånd i det digitala marknätet, således i huvudsak att betala utifrån hur mycket det markbundna nätet används. Avtalet skall börja tillämpas antingen när det marksända nätet når upp i 100 000 abonnenter eller . SVT:s avtal med sträcker sig till utgången av . Enligt uppgift från kommer den betalningsmodell som används i de nuvarande avtalen fortsätta att gälla även för tiden . När det digitala marknätet utnyttjas fullt, ut dvs. är utbyggt till 98 procents hushållstäckning och minst 1,6 miljoner boxar är sålda12 beräknar att distributionskostnaderna per rikstäckande programkanal skulle vara (inkl. moms). För SVT:s del skulle det innebära att man, räknat i dagens prisläge, totalt skulle betala ca för de kanaler man sänder digitalt13. Detta pris antas dessutom bli lägre i takt med att fler kanaler får plats inom ett givet frekvensutrymme14. Priset för fyra kanaler i det digitala marknätet kan jämföras med de ca 400 – (inkl. moms) som SVT betalar för att få två kanaler sända i det analoga nätet. Den årliga kostnaden för att sända en rikstäckande kanal digitalt är således fyra till fem gånger lägre än att sända motsvarande kanal analogt. Om det digitala marknätet skulle byggas ut ytterligare från 98 till 99,8 procents hushållstäckning räknar med att SVT skulle behöva betala mellan fem och (inkl. moms) ytterligare för hela sin sändningsfrekvens. Kostnaderna för parallellsändning styrs av rad faktorer, bl.a. tid- punkten för stängning av de analoga sändningarna, kostnaderna för den analoga distributionen samt antalet hushåll som är anslutna till det markbundna digitala nätet. Parallellsändningskostnaderna kommer att öka allteftersom flera hushåll ansluter sig till det digitala marknätet och ju längre fram i tiden man stänger det analoga nätverket. Givet att följer den betalningsmodell man hitills haft kommer kost- naderna för den digitala distributionen främst att vara en funktion av antalet sålda boxar. har prognosticerat försäljningsutvecklingen av boxar fram . Under förutsättning att de 12Om slutnivån vida överstiger 1,6 miljoner sålda boxar är det, enligt , troligt att det avtalade priset om 1, per box sjunker. 13Det kan noteras att denna kostnad även inkluderar kostnaderna för UR:s digitala TV-sändningar. Hur mycket UR får bära av de sammantagna sänd- ningskostnaderna för digital TV beror på hur mycket UR använder av SVT:s sändningsutrymme. betalar UR av de sammantagna analoga sändningskostnaderna. 14Det är redan nu möjligt att genom s.k. statistisk multiplexering få plats med ytterligare en kanal i den multiplex som SVT utnyttjar för sina digitala sänd- ningar. 15Endast ett närmevärde har kunnat anges eftersom SVT:s avtal med stadgar att SVT:s sändningskostnader är en konfidentiell uppgift. antaganden som gjort om försäljningen av boxar är rimliga och att priset för de analoga sändningarna håller sig på dagens nivå skulle SVT:s parallellsändningskostnader16 kunna uppskattas till följande årliga belopp: (mkr)17 Källa: Egna beräkningar utifrån uppgifter från SVT och . Några påpekanden bör göras i anslutning till ovanstående tabell. Om försäljningen av boxar ökar snabbare än prognosticerat kommer kommer givetvis högre parallellsändningskostnader att inträffa närmare i tiden än . Å andra sidan kan det leda till en tidigare avveckling av de analoga sändningarna vilket kan medföra lägre totalkostnader. Om box försäljningen avstannar kommer självfallet parallellsänd- ningskostnaderna att stanna på en lägre nivå än vad som här har förutsatts. Med en sådan utveckling kan perioden med parallell- sändningar bli längre, vilket mycket väl kan medföra en högre total- kostnad. Enligt de beräkningar som gjorts ovan skulle SVT:s kostnader för att sända digitalt tills dess att det marksända digitala nätet når full utnyttjandegrad vara räknat i dagens prisläge. 16I de beräknade kostnaderna ingår moms. 17Då ingen exakt sändningskostnad kunnat lämnas är beloppen är ett genom- snitt av SVT:s och uppgifter. Som framgått tidigare är besparingarna i sändningskostnader väsent- liga när väl det analoga nätet kan stängas. Ett fullt utbyggt digitalt nät kostar ca (inkl. moms) i årliga sändningskostnader att jämföras med 400–(inkl. moms) i årliga sändningskostnader för det analoga nätet. När det analoga nätet stängs kommer således SVT att kunna spara i sändningskostnader. Enligt min bedömning bör en investering som ger en sådan stor besparing vara självklar att genomföra. De kostnader som uppstår bör inte belasta nuvarande programverksamhet och inte heller helt falla på TV-avgiftsbetalarna . Det är därför rimligt att lånefinansiera ett sådant teknikskifte. Med utgångspunkt i beräkningarna på föregående sida skulle SVT behöva ta upp lån motsvarande för att finansiera de digitala sändningarna fram då de analoga näten, enligt förutsättningarna i beräkningarna, skall stängas. Detta lån inklusive ränta skall återbetalas med besparingar motsvarande 220–från den dag de analoga näten stängs. Investeringen skulle således snabbt kunna betala sig. Med sådana ekonomiska förutsättningar och om statsmakterna är tydliga nog vad gäller stängningen av det analoga nätet bör SVT ha ett tydligt incitament för att ta upp ett lån på marknaden. Om SVT gör det bör företaget också få tillgodoräkna sig vinsterna från de besparingar som görs i sändningskostnader. Inför innevarande tillståndsperiod beslutade att programföre- tagens tekniska resurser skulle sammanföras till ett gemensamt dotter- bolag18. I den proposition som föregick beslutet uttalade regeringen att de avgiftsfinansierade programföretagen även i fortsättningen skall ligga i täten i fråga om den tekniska utvecklingen. Det finns annars, enligt propositionen, en risk för att kunskapen samlas hos företag med en kommersiell målsättning och att utvecklingsarbetet främst tar sikte på kommersiellt användbara tillämpningar. Om programföretagen även i fortsättningen skall kunna spela med på samma villkor som de kom- mersiella programföretagen är det, enligt propositionen, angeläget att de har en egen teknisk kompetens i nivå med de bästa inom den kom- mersiella sfären. Eftersom public service-företagen inte kan disponera så omfattande resurser som de multinationella mediekoncernerna är det, 1995/96:161, . 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297. enligt propositionen, angeläget att programföretagen sammanför sina resurser för teknisk utveckling i ett gemensamt dotterbolag. Året därefter föreslog regeringen att de särskilda medlen för digital utveckling med fördel skulle kunna användas i det gemensamma dotterbolaget.19 Utredningen har varit i kontakt med programföretagen för att få en uppfattning om hur det gemensamma teknikbolaget utvecklats. Ett sådant bolag har bildats, men de föresatser statsmakterna haft vad gäller bolaget har inte uppfyllts. lägger programföretagen inga pengar i teknikbolaget. Teknikbolaget har heller inga egna resurser. Inom ramen för teknikbolaget drivs emellertid vissa gemensamma seminarier och mindre projekt av utvecklingskaraktär. Programföretagen ser det inte som sannolikt att några större gemensamma projekt skulle kunna påbörjas . Ett hinder för sådana större gemensamma projekt uppges vara att det finns alltför stora skillnader i den teknik som används inom radio- respektive TV-mediet. beslutade regeringen att programföretagens sänd- ningstillstånd skulle kompletteras med villkor att bolagen skall utarbeta beredskapsplaner för verksamheten vid karav på höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Beredskapsplanerna skall lämnas till regeringen och till Styrelsen för psykologiskt försvar för kännedom. En hög säkerhet och uthållighet i distributionen av radio och TV skall eftersträvas. Utgångspunkten för programbolagens beredskapsplanering bör, enligt min mening, vara att samma krav på beredskap, teknisk kvalitet och säkerhet som gäller för dagens analoga sändningar också skall gälla sändningar med digital teknik. Styrelsen för psykologiskt försvar har publicerat en rapport radio och TV- en sårbarhetsstudie20 där frågor kring säkerhet och beredskap gås igenom. Av rapporten går det inte utläsa om den digitala sändningstekniken är bättre eller sämre än den analoga sänd- ningstekniken när det gäller att tillgodose olika beredskapsaspekter. De digitala systemen är dock sårbara på ett annat sätt än de analoga. Exempelvis ställer den digitala tekniken förändrade krav på personalen som hanterar den. Det krävs ett större systemkunnande än i den analoga världen och beroendet av sådan kunskap är stor. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178. 20Dnr SPF 157/99. Av propositionen om digitala TV-sändningar (prop. 1996/97:67) framgår att det ur, beredskapssynpunkt, är en fördel om det finns flera olika vägar att distribuera television. finns ett flertal distri- butionsformer sida vid sida. En digitalisering av marknäten tillgodoser behoven av beredskap genom att tekniken medger lokaloberoende mottagning, minskat energibehov och en betydligt större motståndskraft än de analoga näten mot inmatning av falska signaler. Digitala marksändningar har stora fördelar framför analog distribution Marknaderna för marksänd digital radio och TV har inte utvecklats i den takt som förutsågs från början. ser det dock ut som digital TV har goda förutsättningar att bli etablerad på allvar. Kanalutbudet och prisvillkoren kan numera konkurrera med kabel- och satellitalternativen. Försäljningssiffror tyder på att konsumenterna blir alltmer intresserade. För digital radio är situationen en annan. Höga priser på mottagare i kombination med ett programutbud som är mer begränsat än i dagens analoga sändningar har lett till ett svagt intresse från konsumenternas sida. Dessutom saknas det kommersiella tryck som finns på digital TV-marknaden eftersom inga privata bolag konkurrerar med när det gäller distribution och inte heller med SR när det gäller sändningar. Det är angeläget att säkra de värden som radio och TV i allmänhetens tjänst står för även i framtidens digitala distribution av TV. Det betyder att ett krav skall vara att befolkningen har tillgång till SVT:s utbud i hela landet och på lika villkor vad gäller pris och funktionalitet. Det innebär också att en fortsatt mångfald i det digitala utbudet skall värnas. Det markbundna sändarnätet för digital TV skall vara ett alternativ till kabel- och satellitoperatörerna. Genom dess tekniska möjligheter att ge plats åt ett flertal regionalt och lokalt producerade program kommer marksänd digital TV att bidra till en mångfald där mediemonopol annars kan uppstå. Också ur ett konsumentperspektiv finns fördelar med att de hushåll som har kabel- eller satellitanslutning får både ett komplement och ett alternativ i det markbundna nätet. Även för de hushåll som har kabel- eller satellitanslutning kan det finnas ett värde i att ha en möjlighet till mobil mottagning från det markbundna nätet och för eventuella ytterligare TV-apparater i hemmet eller i fritidshuset. Ur såväl programföretagens som tittarnas perspektiv finns det vidare ett intresse av att det tillgängliga frekvensutrymmet utnyttjas så effektivt som möjligt och att sändningskostnaderna hålls låga. En framgångsrik övergång från analog till digital sändningsteknik leder till ett effektivare utnyttjande av det tillgängliga frekvensutrymmet, vilket skapar förutsättningar för fler röster att komma till tals och att SVT:s kostnader för sändningar blir betydligt lägre. Dessutom kan delar av det frekvensutrymme som frigörs vid en övergång till digital sändningsteknik användas för annan trådlös kommunikation. Rätt utnyttjat kan det utrymme som frigörs komma att leda till betydande samhällsekonomiska vinster. Till detta kan läggas att de markbundna sändarnäten är mindre störningskänsliga än satellitsändningar, vilket bör vara en fördel ur beredskapssynpunkt. Det markbundna digital TV-nätet bör byggas ut till full befolkningstäckning Starka skäl talar således för en fortsatt satsning på markbunden digital- TV. (Ku 1997:06) har, mot bakgrund av den utveckling som kan förutses för digital TV, föreslagit att markbundna digitala TV-sändningar byggs ut i hela landet21. Principen om tillgänglighet för alla på lika villkor gör att jag, i likhet med , ser det som ändamålsenligt att utbyggnaden av det markbundna digitala sändarnätet sker till en täckningsgrad som mot- svarar den täckningsgrad som uppnås i det analoga sändarnätet, dvs. till av befolkningen. Det är, enligt min mening, inte rimligt att tillgängligheten till TV-sändningar blir sämre än vad den är på grund av att ny teknik introduceras. Tvärtom, det rimliga är att tillgängligheten och funktionaliteten ökar. Hushållen får tillgång till samma funktionalitet, samma utbud över hela landet och med möjligheter till en regional och lokal variation som inte skulle vara möjlig i kabel- och satellitalternativen. De besparingar som kommer att uppnås genom en övergång till digitala sändningar kommer dessutom att överstiga de kostnader som utbyggnaden av det markbundna nätet till en början medför. Efter samtal med har jag anledning att anta att även framöver kommer att tillämpa den prismodell de använt sig av . SVT kommer även i fortsättningen att betala efter hur många som utnyttjar nätet. Räknat i dagens prisläge skulle SVT behöva betala ca 175–(inkl. moms) i årliga sändningskostnader för 21 Angående förslag om utbyggnad av marksänd digital-TV, Dnr 700/2000. 99,8 procents befolkningstäckning med de fyra kanaler man sänder i det digitala marknätet, vilket kan jämföras med de ca 400 – 500 miljoner i kronor (inkl. moms) SVT betalar för att sända två kanaler i det analoga nätet. Principen om tillgänglighet för alla medför också att jag bedömer det som mest ändamålsenligt att SVT:s utbud sänds i okodad form. Utbudet skall, liksom , vara tillgängligt för TV-tittarna utan andra krav på annan motprestation än betalad TV-avgift. De hushåll som av en eller annan anledning inte väljer ett utökat utbud i det markbundna nätet skall inte behöva betala en gång till för att ta del av SVT:s utbud. Vad gäller SVT:s önskemål att ta betalt för vidaresändning i kabelnät bedömer jag detta som möjligt att tillmötesgå så länge det finns ett distributionsalternativ som når alla utan några andra avgifter än betald TV-avgift. Ur SVT:s perspektiv är parallella digitala och analoga sändningar en betydande merkostnad. Parallellsändningskostnaderna kommer att stiga de analoga sändningsnätet är igång. För den kommande sjuårsperioden (2001–2007) kommer SVT att i genomsnitt ha betalat ca i digitala sändningskostnader . Det är således nödvändigt att parallellsändningstiden görs så kort som möjlig. bedömer att en utbyggnad av det markbundna digital-TV nätet till 98 procents täckning av landets hushåll kan vara genomförd vid utgången av . Jag bedömer dock att konsumenterna behöver för att kunna anpassa sina TV-apparater till digital mottagning. Ju snabbare spridning av digitala TV-boxar, desto tidigare kan de analoga sändningarna stängas av. För att underlätta marknadens och konsumenternas anpassning till den digitala sändningstekniken bör dock en yttre gräns fastställas för när skiftet mellan analog och digital sändningsteknik skall ha ägt rum. Det analoga sändarnätet bör kunna stängas mellan åren 2007–2012 I avvägningen mellan konsumenternas behov av att anpassa sitt TV- innehav till digital mottagning och de merkostnader som parallell- sändningar innebär har jag stannat vid att denna yttre gräns bör ligga mellan fem och senast efter det att utbyggnaden av det digitala sändarnätet är genomförd. Det innebär att det analoga sändarnätet för TV, enligt min mening, bör kunna stängas någonstans , dock , förutsatt att utbyggnaden av det digitala sändarnätet följer planer. Det sagda utesluter inte att de analoga näten kan stängas tidigare än .