sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — medan timlö neö kningen ä nda varit klart hö gre ä n i OECD-lä nderna, bortsett frå n 1990-talets kriså r. Det ä r så ledes genom fö rsvagningen av vä xelkursen till fö ljd av devalveringar, som konkurrenskraften mä tt på detta sä tt har kunnat fö rbä ttrats. Vid en fö rsta anblick ä r det rimligt att vä nta sig att lä gre svenska kostnader per producerad enhet borde innebä ra stigande marknads- andelar, men utvecklingen av svenska exportandelar visar tydligt att så inte ä r fallet. Också i andra lä nder visar det sig att det inte finns nå got så dant lå ngsiktigt samband mellan produktionskostnader och marknads- andelar. Fö rklaringen ligger till stora delar i stä llet i att lä nder med snabb exporttillvä xt har fö rä ndrat exportens sammansä ttningen i riktning mot produkter med bä ttre kvaliteter och hö gre priser. Det fö refaller så ledes som om har haft en sä mre kvalitets- och produktutveckling i sin export ä n ö vriga OECD-lä nder, vilket resulterat i sjunkande marknads- andelar trots fallande relativpriser.41 En annan tä nkbar fö rklaring ä r att produktionen av olika anledningar lå sts in i sektorer med då lig relativprisutveckling och att dä rigenom få tt fö rsä mrad terms-of- trade (se ä ven kapitel 2). Det ä r dä rfö r intressant att studera utvecklingen på branschnivå . Svenska fö rdelar inom humankapital- och FoU-intensiva branscher Specialiseringen av svensk utrikeshandel visar att konkurrenskraften fö rhå llande till Det ä r dock troligt att dessa fö rdelar kommer att fö rlora i betydelse framö ver i takt med att t ex elpriserna fö rvä ntas jä mnas ut mellan lä nder.43 har svensk konkurrens- kraft fö rstä rkts inom bå de human- och realkapitalintensiva branscher. Stö rre FoU-satsningar jä mfö rt med OECD-lä nderna har också bidragit till att stä rka svensk konkurrenskraft. Trots att nä ringsliv blivit mer kunskapsintensivt ö ver tiden, har kunskapsinnehå llet i importen ö kat snabbare ä n i exporten. Ä ven om nä ringslivet har konkurrensfö rdelar inom sektorer dä r de svenska fö retagen satsar mer på FoU ä n OECD-genomsnittet, rä cker så lunda inte Se också [1997]. fö rbrukningen innebä r det exporterar i branschen i frå ga. Industrins kostnader fö r el ligger under sina konkurrenters inom EU [1998]. 246 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Lå ngtidsutredningen sektorernas exportvolymer fö r att kompensera att exporten i sin helhet halkar efter importen vad gä ller kunskapsintensitet. Det finns anledning till oro ö ver denna utveckling, eftersom det finns en koppling mellan å ena sidan produktivitet och fö rä dlingsvä rde och å andra sidan kunskapsintensitet.44 Mindre kunskapsintensiv export i fö rhå llande till importen skulle kunna indikera att svensk export inte utvecklas och kvalitetsuppgraderas lika snabbt som importen, vilket ä r en tä nkbar fö rklaring till att svensk export fö rlorat marknadsandelar trots fallande enhetskostnader. Studier av svenska multinationella fö retag visar också att dessa ö ver tiden i ö kande utsträ ckning utö kar de mer kunskaps- intensiva verksamheterna i sina utlä ndska enheter, medan deras svenska verksamheter har utvecklats lå ngsammare.45 Det framgick också av kapitel 2 att produktivitetstillvä xten i svenskt nä ringsliv varit svagare ä n i må nga andra lä nder, men att en fö rbä ttring skett . Det ä r ö nskvä rt att har ett nä ringsliv med hö g produktivitet och hö gt fö rä dlingsvä rde fö r att mö jliggö ra hö ga reallö ner och en hö gre kö pkraft i utbytet med omvä rlden. Men det krä ver inte bara att stocken realkapital vä xer och att arbetskraftens kompetens ö kar, utan också att det sker i snabbare takt ä n i konkurrentlä nderna.46 Landet må ste också fö rmå s behå lla det real- och humankapital det genererar. Mö jligheterna till det ä r i sin tur beroende av fö retagsklimatet i . 8.3Det svenska fö retagsklimatet Tillstå ndet hos det svenska fö retagsklimatet har aktualiserats de senaste å ren, bland annat i och med att ett antal svenska storfö retag har flyttat utomlands. Entreprenö rskap och villkoren fö r små och medelstora fö retag har ä ven stå tt allt mer i blickpunkten som ett uttryck fö r en allmä n strä van i samhä llet efter ett mer dynamiskt nä ringsliv. Frå gan ä r ä r tillrä ckligt fö retagsklimat innebä r att fö retag finner det attraktivt att investera och producera i och att de vill utveckla befintlig verksamhet. Fö r fö retagens bedö mning av fö retagsklimatet ä r tillgå ngen och priset på 44Må ttet som anvä nds fö r kunskapsintensitet ä r antalet hö gskoleutbildade per produktion, viktat efter branschens andel av total export. 45Blomströ m, M. [1999]. 46Se kapitel 7 fö r en vidare diskussion om humankapital och tillvä xt. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 247 regelverk som på verkar Lä gre avkastning på investeringar i fö r investeringar ä r fundamental betydelse fö r fö retagsklimatet, eftersom det ä r genom investeringar som nä ringslivet kan ö ka produktionen och upprä tthå lla en modern kapitalstruktur som i sin tur fö r en effektiv, konkurrenskraftig produktion. har investeringskvoten, dvs bruttoinvesteringarna som andel av BNP, legat i nivå med den amerikanska, men under nivå n fö r EU- lä nderna. Internationella jä mfö relser fö r investeringskvoten fö rsvå ras dock av bostadssektorns inverkan. I rasade bostads- investeringarna i bö rjan av , och har legat kvar på en mycket lå g nivå jä mfö rt med tidigare decennier. Fö r industrins del gå r det dock inte att utlä sa nå gon trendmä ssig fö rsä mring av investerings- kvoten (investeringarnas andel av fö rä dlingsvä rdet), varken ö ver tiden eller jä mfö rt med omvä rlden, men vä l betydande svä ngningar.47 Trots att industrins investeringskvot ä r i nivå med andra lä nder, har den å rliga ö kningen av kapitalstocken i industrin varit lä gre i ä n i andra lä nder. Fö rklaringen till detta ä r att den svenska kapitalstocken har varit stö rre ä n i andra lä nder, till fö ljd av en stor andel hö gmekaniserad processindustri, och att det så ledes krä vts stö rre investeringar ä n i andra lä nder fö r att uppnå samma tillvä xt av kapitalstocken. Nä r det gä ller andra må tt på investeringsklimatet, som avkastning och vinstandel (kapitalets andel av fö rä dlingsvä rdet), ligger nå got under EU-lä nderna (se tabell 8.9). Vinstandelen ä r också lä gre ä n i . Sammantaget indikerar investerings- och avkastningsmå tten dä rfö r att haft ett nå got sä mre fö retagsklimat ä n EU och . 47 , P. [1999]. 248 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Tabell 8.9 Indikatorer på företagsklimatet Å rligt genomsnitt 1990–1998 i procent Anm: Investeringskvot ä r bruttoinvesteringar som andel av BNP. Svå righeter att uppskatta kapitalstock samt arbetsinkomster fö r egenfö retagare gö r att avkastning och vinstandel bö r tolkas med fö rsiktighet. Kä llor: [1998a]. En annan indikator på det svenska fö retagsklimatet ä r inflö det av utlandsinvesteringar. tar emot av det interna, transnationella direktinvesteringsflö det inom EU, vilket ä r en stö rre andel ä n andel av den samlade produktionen i EU som uppgå r till tre procent.48 Detta talar så ledes fö r ett konkurrenskraftigt fö retags- klimat. Omfattningen av investeringar i FoU kan också ses som en indikator på fö retagsklimatet. Inget annat land satsar mer på FoU i fö rhå llande till BNP ä n och andelen som ä r sysselsatta med FoU ä r betydligt hö gre ä n EU-genomsnittet.49 Ä ven effektiviteten, mä tt som antalet patent per investerad FoU-krona och antalet patent per invå nare, ä r hö g i ett internationellt perspektiv.50 Ett problem ä r att den industrirelevanta forskningen ä r starkt koncentrerad till ett få tal storfö retag, som stå r fö r merparten av FoU-satsningarna.51 Det finns dä rmed en risk att kunskapen inte kommer mindre fö retag eller ö vriga ekonomin tillgodo. Dessutom ä r den hö gteknologiska tillverkningsindustrin i liten i fö rhå llande till de resurser som satsas på FoU. Det indikerar att kommersialiseringen av forskningsresultaten inte kommer till stå nd eller fö rlä ggs i utlandet, vilket kan spegla svagheter i det svenska fö retags- klimatet. 48European Commission [1999b]. 49European Commissionen [1999b] och [1998f]. 50Institute for Management Development [1999]. 51Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen –, L. [1999]. Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 249 Jä mfö rande studier pekar på ett genomsnittligt fö retagsklimat () och () ä r två internationella organisationer som gö r sammanstä llningar ö ver olika lä nders konkurrenskraft baserat på bland annat regelverk, skatter, kapital- och arbetsmarknader. Dessa samman- stä llningar kan dä rfö r ses som indikatorer på fö retagsklimatet. Enligt dessa organisationer ligger fö rdelar i FoU, infrastruktur och ledarskap. Fö retagsklimatet fö rsä mras av hö ga skatter, hö ga lö ne- kostnader (inklusive arbetsgivaravgifter), må nga arbetsmarknadsregler och fackfö reningarnas stora inflytande. hamnar mitt i gruppen av EU-lä nder, men ligger sä mst till bland de nordiska lä nderna. ligger i topp i bå da undersö kningarna.52 Problemen med dessa typer av undersö kningar ä r att de innehå ller en del godtycke, inte minst vid sammanvä gningen av olika faktorers betydelse. En annan indikator på fö retagsklimatet, om ä n subjektiv, ä r fö retags- ledares uppfattning. En enkä t bland svenska fö retagsledare hö sten 1997 visade att en tredjedel av fö retagsledarna anså g att nä ringsklimatet hade fö rbä ttrats de senaste tre till fyra å ren, medan endast var femte anså g att det hade blivit sä mre. hade det skett en relativ fö rsä mring gentemot vå r omvä rld, och anså g att nä ringsklimatet var bä ttre i ä n utomlands.53 Dessa ganska motsatta intryck av det svenska fö retagsklimatet gö r att en mer systematisk granskning ö nskvä rd. bö rjar med att heten och kostnaden fö r kapital och arbetskraft, fö r att dä refter fokusera på institutionella fö rhå llanden som regelverk, ö ppenhet och konkurrens. 8.3.1Tillgå ngen på kapital olika fö r stora och små fö retag Tillgå ngen på insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ä r en central del i ett bra fö retagsklimat. Den lå ngt drivna internationaliseringen av finansmarknaderna innebä r att de etablerade svenska fö retagen i stor utsträ ckning agerar på en internationell kapitalmarknad. Att tillgå ngen på kapital ä r alltmer bestä md av en internationell kapitalmarknad visar sig bland annat i att andelen fö retag som sade sig vara beroende av den svenska kapitalmarknaden fö ll frå n mellan 1993 och 52World () [1999] rankar på 8:e plats bland och de 15EU-lä nderna, och () [1999] på 7:e plats. 53Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d]. 250 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Lå ngtidsutredningen 1997.54 Det pris fö retagen få r betala fö r kapitalet blir dä rmed mer en fö retagsspecifik ä n en landsspecifik frå ga. har den makro- ekonomiska stabilitet som uppnå tts på senare å r i sannolikt fö rbä ttrat fö retagsklimatet tack vare dä mpade vä xelkursfluktuationer och konvergens med omvä rlden vad gä ller rä ntenivå er. val att inte deltaga i den europeiska valutaunionen EMU frå n start kan vara till nackdel fö r fö retagsklimatet, eftersom fö retagens transaktionskostnader hö js, bland annat fö retag som planerar att producera fö r EU-marknaden tar på vä xelkursrisk om det vä ljer ett land utanfö r euro-områ det. volymerna av riskkapital vuxit. Ett antal marknadsplatser fö r onoterade aktier har etablerats, som organiserar handel med bolag som inte fondbö rsen stä ller på redovisning, De nya marknaderna fungerar dä rigenom som en plantskola fö r nya fö retag och underlä ttar kapital- anskaffningen i fö retagens tidiga skede. Trots denna utveckling uppfattar må nga små fö retag att kapitalanskaffningen i de allra tidigaste skedena av fö retagens utveckling, den s k så ddperioden, fortfarande ä r ett problem. Hö ga skatter minskar tillgå ngen på riskkapital fö r nya fö retag Mindre fö retag har mer begrä nsade mö jligheter att skaffa kapital på de internationella kapitalmarknaderna, och fö ljaktligen ä r beroendet av banklå n och privat kapital stö rre. I det perspektivet ä r beskattningen av fö retag och ä gare av stö rre betydelse. Den svenska bolagsskatten ä r med sin enhetliga nivå på lå g vid en internationell jä mfö relse. Motsvarande siffra fö r EU-lä nderna (vä gt genomsnitt) ä r och fö r . Dä remot verkar det inte vara nå gra stö rre skillnader på vad fö retagen de facto betalar i skatt, utan den effektiva svenska skattesatsen ligger på genomsnittet fö r EU-lä nderna.55 Den samman- lagda ä garbeskattningen (i fö retagsledet och i ä garledet, inklusive fö rmö genhetsskatt) ä r dä rfö r hö gre ä n i utlandet. Tillsammans med hö g skatt på arbetsinkomster innebä r det sä mre mö jligheter fö r privat kapitaluppbyggnad, vilket på verkar dels riskkapitalfö rsö rjningen, dels incitamenten fö r risktagande och entreprenö rskap. Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d]. Svensk effektiv bolagsskatt var i jä mfö relse med EU-snittet på Buijink, W., , B. & Schols, Y. [1999]. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 251 hö g sammanlagd nivå gä ller nä ringslivets kritik mot skattesystemet ä ven reglerna fö r mindre fö retag, vilka av må nga anses dä mpa incitamenten till fö retagande och risktagning.56 Exempelvis kan beskattningen av realisationsvinster och utdelning frå n s k få mans- fö retag, dvs fö retag dä r ä gare och ledning utgö rs av helt eller delvis samma personer, medfö ra att aktiva ä gare beskattas hå rdare ä n passiva. Det ä r en fö ljd av att delar av utdelning och realisationsvinster beskattas som inkomst av tjä nst. Genom att kapitalinkomster beskattas propor- tionellt, medan fö rvä rvsinkomster beskattas progressivt, ä r det emellertid inte mö jligt att ha ett system som tillå ter en valfri fö rdelning mellan de två inkomstslagen fö r få mansbolagens ä gare, utan det ä r nö dvä ndigt med nå gon form av reglering fö r att inte all lö n skall tas ut som kapitalinkomst. Reglerna har under senare å r justerats i syfte att gynna små fö retag genom lä ttnader i beskattningen av utdelning och fö rmö genhet.57 Dock har lä ttnaderna ansetts omstä ndliga och kritik har riktats mot att de då ligt uppfyller sitt syfte.58 Dubbelbeskattningen, dvs att utdelning beskattas två gå nger i , fö rst som fö retagets vinst och sedan som inkomst av kapital hos den enskilda aktieä garen, innebä r att skuldfinansiering skattemä ssigt gynnas framfö r finansiering med eget kapital.59 Dä rtill gynnas institutionellt ä gande framfö r direkt privat ä gande. Dubbelbeskattningen kan leda till att den skattemä ssiga hemvisten hamnar utanfö r nä r svenska fö retag fusioneras med fö retag som har sin hemvist i lä nder utan dubbelbeskattning eller nä r andra lä nder diskriminerar utlä ndska fö retag. Det senare har skett i sammanslagningar mellan svenska och finska fö retag genom att skatt på utdelningar bara tas ut på utlä ndska fö retag i , vilket de facto ä r en diskriminering i den finska lagstiftningen. Vad gä ller personaloptioner ä r kostnaderna fö r dem hö gre i ä n i omvä rlden på grund av hö g beskattning av arbetsinkomster och hö ga arbetsgivaravgifter, eftersom eventuell vinst frå n optionerna beskattas som inkomst av tjä nst.60 57Regeringens proposition [1996/1997:45]. 58 RRV [1999]. En utredning ä r tillsatt som skall se ö ver situationen och fö reslå fö renklade, tillvä xtbefrä mjande skatteregler fö r få mansbolagen. Slutbetä nkandet skall levereras å r 2001. 59Henrekson, M. [1999]. 60De flesta lä nder inom EU beskattar personaloptioner som inkomst av tjä nst, till skillnad frå n dä r de beskattas som inkomst av kapital. 252 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Hö ga avkastningskrav i entreprenö rens kalkyler och sysselsä ttningsperspektiv ä r att investeringarna och produktionen sker i , inte var ä gandet ä r Med fria, internationella kapitalrö relser innebä r det å ena sidan att det ä r fö retagsbeskattningen som ä r avgö rande, inte ä gar- mö jligheter ä r viktigare ä n fö rmö genhets- och kapitalskatter. marknaderna, vilket stä ller stö rre krav på egen finansiering, vilket fö ljaktligen innebä r en stö rre risk fö r entreprenö ren. Det senare medfö r att riskpremien ofta ä r betydande fö r att investeringen skall komma till stå nd.61 Enligt vissa uppskattningar ligger fö retagens avkastningskrav i normalfallet på 3-4 gå nger lå nerä ntan.62 Andra uppskattningar tyder på ä r så ledes lå nerä ntan. Om så ä r fallet spelar ä garbeskattningen en betydande roll och den svenska fö rmö genhetsskatten, dubbelbeskattningen och beskattningen av få mansbolagen kan dä rmed på verka sysselsä ttningen och produktionen negativt. 8.3.2Unga hö gutbildade –få men billiga Hö gutbildade svenskar billiga Fö retagsklimatet ä r också beroende av priset och tillgå ngen på arbetskraft, som fö r de flesta fö retag ä r den dominerande utgiften.64 Jä mfö relser mellan lä nder med avseende på kostnaderna fö r och kompetensen hos arbetskraften ä r dock vansklig. Som konstaterades i kapitel 7 fö refaller ha en jä mnare fö rdelning av fä rdigheter ä n ö vriga undersö kta lä nder. Det indikerar att också rimligen har mindre skillnader i produktivitet mellan olika grupper inom arbets- kraften, vilket i sin tur också bö r ha effekter på lö nespridningen i . har också en internationellt sett sammanpressad 61Se t ex SOU 1996:119. 62Pindyck, R. & Dixit, A. [1994]. 63Henrekson, M. [1999]. 64Inom OECD-lä nderna, inklusive , gå r cirka två tredjedelar av ersä ttningen till arbetskraften, medan en tredjedel gå r till kapitalet. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 253 spegla det faktum att ä ven fä rdigheterna ä r mer jä mnt fö rdelade i (se ä ven kapitel 6). fö r olika yrkeskategorier. ganska olika resultat och tabell 8.10 visar en uppskattning av arbetskraftskostnaderna som indikerar att hö gutbildade ä r relativt billiga i , medan skillnaderna mellan lä nderna i kostnad fö r industriarbetare ä r små . Tabell 8.10 Total kostnad för arbetsgivaren för olika yrkeskategorier Beloppen gä ller fö r å rsomsä ttning, inkluderar arbetsgivaravgifter, bonus samt kostnader fö r optioner, fö retagsbilar etc, dvs totala lö nekostnaden fö r fö retaget. Data frå n april Kä lla: Towers [1999]. I en annan jä mfö relse utfö rd av Svenska Arbetsgivarefö reningen (SAF) industriarbetare (inklusive avgifter, bonus, semesterkostnader etc). Enligt denna jä mfö relse var den svenska kostnaden å r 1998, vilket ä r hö gre ä n kostnaderna inom EU och på 161 respektive 149 kr.65 Enligt SAF:s uppskattning ä r en svensk dä rfö r dyr, hö gutbildade lö ntagarna, utan ä ven i absoluta termer. Slutsatsen ä r att uppskattningarna av kostnader fö r den lå gutbildade arbetskraften inte ä r entydiga, vilket kan spegla de nä mnda skillnaderna som finns mellan lä nder i spridning av kompetensen. Uppskattningarna av kostnaderna fö r hö gutbildade ger en mer entydig bild av att kostnaderna ä r lä gre i ä n i omvä rlden. Till skillnader i lö nekostnader skall lä ggas skillnader vad gä ller vä lfä rdstjä nster som t ex utbildning, som i vissa lä nder ä r offentligt finansierade, i andra inte. Faktum kvarstå r dock att avkastningen på utbildning ä r lå g i relativt andra lä nder; universitetsutbildning 65 SAF [1999c]. EU-lä nderna ä r viktade efter BNP-storlek. 254 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar hö jer bruttolö nen med ö ver vad gymnasieutbildning ger. Motsvarande siffra i EU och ä r 60 respektive 80 procent.66 Strukturomvandlingen ö kar efterfrå gan på hö gutbildade Parallellt med att strukturomvandlingen gå r mot alltmer kunskaps- intensiv produktion blir arbetskraftens utbildning en allt viktigare faktor fö r fö retagsklimatet. uppgav en fjä rdedel av fö retagen att de hade svå righeter att rekrytera yrkesarbetare och tekniska tjä nstemä n.67 Inom databranschen var motsvarande siffra . Uppgifterna kommer dock i nä r den svenska ekonomin vä xer kraftigt och har dä rfö r sannolikt stora konjunkturella inslag. Den underliggande trenden –att tillgå ngen på kvalificerad arbetskraft ä r ett problem –torde ä ndå vara tydlig. I kapitel 7 finns en genomgå ng av den svenska arbetskraftens utbildningsnivå i ett internationellt perspektiv. Dä r framgick att svensk arbetskraft hä vdar sig vä l vid en internationell jä mfö relse nä r det gä ller baskunskaper och kortare hö gre utbildning (se tabell 7.1 i kapitel 7 och tabell 8.11).68 De goda baskunskaperna omfattar sannolikt ä ven dator- vana och datorkultur. Anledningen ä r att bå de och ligger i topp vad gä ller informationsteknikens spridning bland befolkningen. Vad gä ller universitetsutbildning på mer ä n tre å r ligger i paritet med EU-lä nderna, men betydligt efter . Emellertid har en lä gre andel hö gskoleutbildade bland den yngre arbetskraften ä n bå de EU och . Betydelsen av god tillgå ng till naturvetare och tekniker poä ngteras ofta, vilket motiveras av deras fö rmå ga att utveckla nya produkter och att produktionsprocessen ä r kopplad till teknikkunnande. I det perspektivet ä r det bekymmersamt att tillgå ngen på teknisk kompetens ä r mindre i ä n inom . Tillgä nglig statistik fö r visar att andelen utexaminerade tekniker och naturvetare visserligen nä rmat sig andra lä nder, men 1996 fortfarande lå g lä gre ä n OECD- genomsnittet.69 66Data frå n 1996. [1998c]. 67Konjunkturinstitutet [1999a]. 68Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d] och [1998c]. 69Andelen definierad som antalet utexaminerade tekniker och naturvetare per 100 000 i den yngre arbetskraften (25-34 å r). [1999]. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 255 Tabell 8.11 Baskunskaper och andel av befolkningen med högre utbildning Andel av befolkningen med hö gre utbildning Anm: Baskunskaper ä r indexerade så att = 100. Ö vriga siffror i procent. Baskunskaper enligt (se kapitel 7). Hö gre utbildning innebä r mer ä n tre å rs universitetsstudier. Kä llor: [1998c] och [1998f]. Tillgå ngen på utbildad arbetskraft ä r på vä g att fö rbä ttras. Dels steg premien på utbildning efter skattereformen 1991 och bruttolö ne- skillnaderna har ö kat , dels har antalet hö gskoleplatser ö kat kraftigt.70 Individklimatet en allt viktigare faktor Vid sidan om fö retagsklimatet har det s k individklimatet få tt allt stö rre betydelse fö r fö retagens lokaliseringsbeslut i takt med att investeringarna blir allt mer humankapitaldrivna. Fö retagen må ste i ö kande utsträ ckning lokalisera sig så att den kompetenta personalen finner dem attraktiva.71 Fö r den hö gutbildade, rö rligare arbetskraften fö rsä mrar hö ga individskatter (se tabell 8.12) och internationellt sett lå ga arbetsinkomster med stor sannolikhet det svenska fö retagsklimatet eftersom individens nettolö n ä r resultat av att svenskar arbetar En mer rä ttvis jä mfö relse mellan och andra lä nder krä ver emellertid att ä ven andra aspekter ä n bara nettolö nen beaktas. I ä r exempelvis det offentliga fö rsä kringssystemet omfattande och barnomsorgen kraftigt subventionerad. Dä rtill kommer att har i stort sett fri utbildning och ett relativt generö st bidragssystem fö r studier.72 70Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen –[1999d]. Det har tillkommit knappt 100000 fler platser på hö gskolan . Se ä ven diagram 7.2 i kapitel 7. 71Se t ex en rapport frå n Invest in ( ) [1999]. 72Se ä ven kapitel 7 fö r en vidare diskussion om kompetensflykt. 256 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Tabell 8.12 Personbeskattning 1999 Skattesats i procent respektive brytpunkt i kronor Anm: Svenska siffran ö ver inkomstskatt antar en kommunalskatt på och exkluderar den allmä nna pensionsavgiften (6,). Kä llor: Ernst&Young [1999b] och Regeringens proposition [1999/2000:1]. 8.3.3Sveriges regler på samma nivå som EU:s Lagar och fö rordningar ä r av stor betydelse fö r fö retagsklimatet.