sou · GOB344 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Byggkostnadsdelegationen tillsattes 1996 med uppdrag att i samverkan med byggsektorns aktörer aktivt arbeta för långsiktigt sänkta produk- tions- och förvaltningskostnader för bostäder och därmed lägre boendekostnader. Byggkostnadsdelegationens arbete, som startade då kansliet bildades, är nu slutfört och resultatet redovisas i ett betänkande och tre bilagor (Byggteknik, Byggprocessen samt Byggkostnader och konkurrens). Byggkostnadsdelegationens betänkande baseras på samverkan med olika aktörer inom byggsektorn vilket resulterat i cirka 50 rapporter som redovisar genomförda FoU-projekt och studier av enskilda ämnes- områden. Samverkan har skett genom 10-talet seminarier eller konferenser i egen regi samt genom deltagande i oräkneliga externa konferenser, möten eller sammankomster. Byggkostnadsdelegationen har i sitt arbete även genomfört ett 100-talet besök hos ett 30-tal kommuner för information och diskussioner inom ramen för uppdraget. Ur detta har en problembild vuxit fram som visar tydliga behov av för- nyelse i både tanke och handling. Kommunerna som aktör i byggprocessens värdekedja har stor in- verkan på slutresultatet. En stor del av produktionskostnaderna går att hänföra till kostnader för markanskaffning och de kommunala avgifterna. Dessa kostnader tenderar att öka mer än konsumentpris- index. Mot bakgrunden av den bostadskris som landet genomlever motsvarar planberedskapen inte de krav som ställs vid nyproduktion. I de fall brister finns bör dessa åtgärdas. Om förhoppningar kring ett ökat byggande av flerbostadshus skall infrias, måste de kommunala bostadsbolagen ges offensiva direktiv som kommunernas mark- och avgiftsnivåer ses över. Sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv svarar svenskt byggande för en volym på . Det är svårt att hitta en godtagbar anledning till att produktionskostnader och byggpriser stiger snabbare än andra priser. Det kan vara ett uttryck på otillräcklig konkurrens och att alltför lite uppmärksamhet har ägnats åt marknadens utveckling. Tyvärr är detta ett samlat resultat av alla aktörers långsiktiga agerande. Ett effektivare byggande och en ökad konkurrens kan åstadkomma en besparing på . Dessa medel kan komma till bättre användning för andra investeringar eller annan konsumtion. Byggkostnader vid uppförande av bostäder har Byggkostnadsdele - gationen granskat ingående. Delegationens bedömning är att dessa kostnader kan sänkas väsentligt. För att möta byggsektorns behov av förutsättningar för utveckling behövs en bättre samordning av ansvaret för bygg- och bostadsfrågor. Byggherrens roll i byggprocessen måste bli mer offensiv. Detta in- nebär att ansvaret för att utveckla marknaden mot ett mångfald av innovationer och konkurrens i hög grad är knutet till byggherren. I nu- varande marknadssituation måste upphandlings- och byggprocess- former varieras om fler anbudslämnare skall kunna konkurrera om uppdragen. , lagen och offentlig upphandling, kan användas som ett offensivt och kreativt instrument istället för ett begränsande instrument. Ett område som delegationen särskilt vill fokusera är byggmaterial- sektorn och dess distributionssystem. Försörjningskedjans brist på pristransparens och brist på tydliga och mätbara värden i värdekedjan måste förändras. Rabatter förstör möjlighet till insyn. Utan synliga och korrekta priser kan varken konkurrens eller utveckling uppstå! Längre planeringstider i byggprocessen ger färre byggfel och ökar motivationen på arbetsplatsen. Enligt en studie som har gjort, uppgår byggfelen till av entreprenad- kostnaden. Det handlar om att göra rätt saker och i rätt tid. Logistiken i såväl materialflödet som på byggarbetsplatsen måste studeras och förbättras. Byggkostnadsdelegationens arbete har visat på behov att systematiskt utvärdera intressanta projekt för att återföra resultatet till aktörerna. Genom erfarenhetsåterföring undviker man upprepa samma misstag. Byggsektorns uppgifter är många. Byggsektorn måste i högre grad öppna sig mot samhället och dess medborgare, sina kunder, och inse sina möjligheter att bygga det som efterfrågas av olika kundgrupper och på en marknad som kan bli väsentligt större än dagens marknad. Delegationens arbete är härmed slutfört. Byggkostnadsdelegationen har haft följande sammansättning: , f.d. kommunalråd. 1996 05 20 – Eskilstorp, f.d. kommunråd. 1996 05 20 – Björnarås, Johan.1999 02 04 –1999 10 31 , , generaldirektör. 19996 05 20 – 1998 02 28 , , departementsråd. 1996 05 20 – , , avdelningschef. 1999 05 26 – , , departementråd. 1996 05 20 – 1999 10 31 Wennerstein, , 1999 11 01 – Zackari, , departementsråd. 1996 05 20 – 1999 02 03 Ausinsch, , departementssekreterare. 1997 07 01 – 1997 09 14 , , departementssekreterare. 1997 09 15 – , , deptartementssekreterare. 1996 07 01 – 1997 05 31 , , departementssekreterare. 1998 03 01 – 2000 01 28 , , rättssakkunnig. 1996 0909 – 1997 09 30 , , inköpare. 1997 12 01 – 2000 02 28 Borgbrandt, , professor. 1997 12 01 – 2000 02 28 , , avdelningschef. 1996 10 22 – Gillback, , avdelningschef. 1996 10 22 – 1999 05 31 Glimskär, Bo, civilingenjör. 1996 10 22 – 1997 11 30 , , arkitekt. 1996 10 22 – 1997 11 30 , , lektor. 1996 10 22 – 1997 11 30 , ,civilekonom. 1996 10 22 – 1997 11 30 Odenmar, , tekn.dr. 1996 10 22 – , , enhetschef. 1999 08 23 – , , jur.kand. 1996 10 22 – 1997 11 30 Serlow, , civilingenjör. 1996 10 22 – 1997 11 30 , , ombudsman. 1999 06 01 – , , f.d. direktör. 1999 06 01 – , , civilingenjör. 1996 10 22 – , Hans, tekn.dr. 1996 10 22 – , , professor. 1997 12 01 – 2000 02 28 , , byggnadsingenjör. 1996 07 01 – Arell, , lantmätare. 1996 09 01 – 1997 03 01 , , nationalekonom. 1996 10 15 – 1997 01 31 Brodin, , lantmätare. 1997 06 01 – 1999 05 31 , , arkitekt. 1997 08 04 – , , nationalekonom. 1999 07 19 – , , jur.kand. 1996 11 01 – 1999 06 30 , , fil.lic. 1999 11 01 – 2000 02 29 , assistent, 1997 09 01 – 1 VARFÖR EN BYGGKOSTNADSDELEGATION? 1.1 Byggsektorns roll i samhället 1.2 Vad är byggsektorn? 1.4 Vad är byggkostnader? 1.5 Hur kan byggkostnader sänkas? 1.6 Från byggsekt till byggsektor 1.7 Slutsatser och förslag 2 HUR BYGGS DET OCH TILL VILKA KOSTNADER? 2.2.2 Prisutvecklingen på byggmaterial 2.3 Byggkostnadernas effekt på boendekostnader och KPI 2.3.1 Nyproduktionskostnadernas effekt på boendekostnader och KPI 2.3.2 Underhållskostnadernas effekt på boendekostnader och KPI 2.4 Produktivitet, vinster och subventioner 2.4.1 Produktivitetsutvecklingen inom byggindustrin och tillverkningsindustrin73 2.4.2 Konkurrens, vinstmarginaler och produktivitet 2.4.3 Subventioner och produktionskostnader 2.5 Kommunala taxor och avgifter 2.7 Slutsatser och förslag 3.7 Konkurrensproblem i byggsektorn 3.8.2 Olika byggtraditioner och nationella normer 3.8.5 Typgodkännande och tillverkningskontroll 3.8.12 Ersättningformer vid entreprenadarbete 3.9.1 Från inflationsekonomi till realränteekonomi 3.9.2 Inriktningen av byggandet 3.9.4 Strukturomvandling i distributionsledet 3.9.5 Innovationer i produkter och tjänster 3.9.7 Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen SOU 2000:44 Innehåll 7 4 HUR FUNGERAR KONKURRENSEN? 4.1 Konkurrensens roll i ekonomin 4.2 Kommunens roll i ett konkurrensperspektiv 4.2.1 Kommunen som markägare 4.2.3 Kommunen som aktör på bostadsmarknaden 4.3 Köpare av byggtjänster 4.4 Leverantörer av byggtjänster 4.4.4 Slutligt anbud till köparen 4.5 Köpare av byggvaror 4.5.1 Skillnader vid upphandling av byggmaterial 4.5.2 Geografisk fördelning av byggvaruanvändningen 4.5.3 Materialvärden fördelat på beställargrupper 4.5.4 Materialvärden fördelat på köpare 4.5.5 Materialvärden fördelat på sektorer 4.5.6 Olika konkurrensförutsättningar vid köp av byggmaterial 4.6 Prisbildning på byggmaterial 4.6.1 Prisbildning vid inköp av byggmaterial 4.6.2 Prisjämförelse för byggvaror 4.6.3 Strukturomvandling i byggvaruhandeln 4.6.4 Prisbildningen för installationsmaterial 4.6.5 Exemplet Bo Klok 4.7 Inträdes- och etableringshinder 4.7.1 Koncentration och vertikal integration 4.8 Den inre marknaden och konkurrensen 4.8.1 Möjligheter till importkonkurrens 4.8.2 Effekter av den inre marknaden 4.8.3 Tolkning av resultaten 4.9 Slutsatser och förslag 4.9.1 Konkurrens kräver synliga priser! 4.9.2 Skärp synen på konkurrens! 4.9.3 Offentliga beställare kan agera för marknadsvård 5 HUR FUNGERAR BYGGPROCESSEN? 5.2 Den europeiska byggsektorns fragmentering 5.3 Den fragmenterade byggprocessen 5.3.1 Traditionell byggprocess speglar fragmenteringen 5.3.2 Uppläggning av kommande avsnitt 5.4.1 Varför projektdefiniering viktigt? 5.4.4 Byggherren ska definiera kvalitet och kostnad 5.5.1 Utforma projekt - integrera design och produktion 5.5.2 Integrera materialtillverkare och underentreprenörer med design 5.5.3 Integrera förvaltningsfrågor med design 5.5.4 Styrmedel vid utformningen som häver fragmenteringen 5.5.5 Kvalitetssystem och kvalitetsplaner som styrmedel 5.5.6 Kalkyler som styrmedel under produktion 5.6.1 Upphandlingsprocessen - skapandet av projektets värdekedjor 5.6.2 Konflikten mellan hantverk och industri i produktionen 5.6.3 Konflikter mellan industri och hantverk ger kvalitetsproblem 5.6.4 Konflikter mellan industri och hantverk ger kostnadsproblem 5.6.5 Styrmedel bevarar snarare än häver fragmenteringen 5.6.6 Styrmedel för överlämningsfasen 5.6.7 Nya styrmedel är svåra att introducera 5.7.1 Kvalitetsfel som nyckeltal 5.9 Slutsatser och förslag 6.1 Utveckling av ny teknik 6.1.3 Teknikupphandlingar inom byggsektorn 6.2 Teknikupphandlingen -prototyphusen 6.2.1 Sammanfattning av prototyphusen 6.3 Teknikupphandlingen som metod 6.3.1 Teknikupphandlingens definiering - förfrågningsunderlaget 6.3.2 Skall- och Börkravens lämplighet 6.4.1 Var det rätt att inrikta TU på hela hus? 6.4.2 Var det rätt att inrikta teknikupphandlingen på nyproduktion? 6.4.3 Var det rätt att göra Teknikupphandlingen som första projekt i 6.4.4 Teknikens betydelse att sänka kostnader 6.5.2 JM/HJS m.fl., Kv Johanneslust, 6.5.3 Arcona/HSB, , 6.5.5 /Arcona, 6.6 Sammanfattning av byggprojekten 6.6.1 Vilket nytänkande märks 6.6.2 Nya aktörer i byggsektorn 6.6.3 Industriellt byggande i samtliga projekt 6.6.4 Vilka traditioner och hinder märks 6.7 Teknikvärdering som metod 6.8 Slutsatser och förslag 6.8.2 Nya aktörer och aktörsroller 10 Innehåll SOU 2000:44 7 HINDER OCH MÖJLIGHETER FÖR SÄNKTA 7.1 Effektiva värdekedjor och dynamisk konkurrens 7.2 Varför är den dynamiska konkurrensen svag i byggsektorn? 7.2.1 Den dynamiska konkurrensen är svag 7.2.3 Svaga incitament att konkurrera med innovationer 7.3 Dynamisk konkurrens och värdekedjor i andra branscher 7.3.1 Dynamisk konkurrens mellan storföretag 7.3.2 Ökat omvandlingstryck och kedjesamverkan 7.4 Drivkrafter för dynamisk konkurrens i byggsektorn 7.4.1 Sänkta transaktionskostnader höjer omvandlingstrycket 7.4.2 Internet sänker transaktionskostnaderna 7.4.3 Internethandeln höjer omvandlingstrycket i byggsektorn 7.5 Den dynamiska konkurrensen i byggsektorn ökar 7.5.2 Samverkan mellan småföretag sinsemellan inom och mellan branscher 7.5.3 Köparnas alternativa agerande 7.7 Slutsatser och förslag 7.7.1 Skapa en innovationspolitik 7.7.2 Stimulera forskning och utveckling 7.7.3 Statliga satsningar på utbildning och kompetens 7.7.4 Stimulera innovationer i rollen som köpare Bilaga 1: Direktivet Bilaga 2: Enskilda prototyphus Sammanfattning och förslag 11 Vid regeringssammanträde (Dir. 1996:38) beslutades att tillsätta en särskild byggkostnadsdelegation som i samarbete med byggsektorns aktörer aktivt ska arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader för bostäder och därmed lägre boendekostnader. Delegationen har i uppdrag att: ·främja nytänkande inom byggbranschen och initiera forskning och utveckling kring ny byggteknik och nya byggprodukter, ·initiera nya planerings-, entreprenad- och upphandlingsformer som främjar konkurrens och kvalitet, ·skapa ett statistiskt baserat uppföljningssystem som syftar till att motverka vinstöverflyttningar mellanbyggsektorns delsektorer, ·verka för att ta bort tekniska och administrativa hinder som motverkar lägre byggkostnader, ·verka för långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden. Byggkostnadsdelegationens uppdrag kan formuleras i ett näringspolitiskt perspektiv. För att byggsektorns konkurrenskraft ska öka krävs en högre innovationsbenägenhet och teknisk utveckling. Dåligt fungerande marknader med bristande konkurrens kan utsättas för en strukturomvandling om konkurrenskraften ökar. Konkurrenskraft och strukturomvandling är drivkrafter för ekonomisk tillväxt och kan också ge en effektivare byggsektor. En effektivare byggsektor kan, under förutsättning att det finns rationella köpare och beställare, i sin tur ge lägre bygg- och boendekostnader. Delegationens uppgift är att finna åtgärder som kan understödja denna omvandlingsprocess. 12 Sammanfattning och förslag Konkurrensen är statisk i byggsektorn I byggsektorn råder en situation med statisk konkurrens. Det innebär att det sker en låg grad av förnyelse i produkter och produktions- processer. De nya företag som väljer att etablera sig konkurrerar främst med befintlig teknik och bidrar därmed inte till utvecklingen. Istället för att välja innovativa konkurrensstrategier väljer företagen strategier som bevarar den rådande strukturen på olika marknader. En dynamisk konkurrenssituation innebär att omvandlingstrycket pressar företagen att förnya sig. Det leder till att befintliga företag inför ny teknik, att helt nya företag kommer in i branschen och konkurrerar med ny teknik eller att företag etablarar sig i en ny bransch och tillämpar en teknik som är ny i den bransch företaget etablerar sig. Dynamisk konkurrens har den effekten att företag som förnyar sig erhåller konkurrensfördelar framför företag som inte förnyar sig. Därigenom uppnås en hög produktivitet och ett ökat utbud med låga priser för konsumenterna. Produktivitetsutvecklingen inom byggindustrin är lägre än tillverk- ningsindustrins produktivitet. ökade totalfaktor- produktiviteten inom tillverkningsindustrin med i genomsnitt . Motsvarande utveckling för byggindustrin var . Den tekniska utvecklingen går långsammare i byggindustrin än inom tillverkningsindustrin. Det innebär att förmågan till förnyelse är sämre inom byggindustrin. Den tekniska utvecklingens bidrag till totalfaktor-produktiviteten var inom tillverkningsindustrin och inom byggindustrin. Den lägre produktiviteten inom byggindustrin innebär att produktionsökningar inom byggindustrin är mer kostsamma och förbrukar mer resurser än inom tillverkningsindustrin. Detta är inte enbart ett problem för byggindustrin. En ökning av byggverksamheten påverkar produktionsmöjligheterna för övriga ekonomin mer än en ökning av produktionen inom tillverkningsindustrin eftersom en ökning av byggproduktionen kräver mer resurser. Konkurrensen om de befintliga resurserna blir hårdare vid en ökning av byggverksamheten. Det leder till större prisökningar på produktionsfaktorerna jämfört med en ökning av tillverkningsindustrins produktion. Drivkrafterna bakom en dynamisk konkurrens bestäms av omvandlingstrycket. Hur hårt omvandlingstrycket är bestäms av mekanismer som spelregler, köparnas beteenden, andra företags Sammanfattning och förslag 13 beteenden samt ägarnas beteenden. Graden av dynamisk konkurrens påverkar företagens incitament till att utforma strategier som förstärker de drivkrafter som skapar dynamisk konkurrens. Ett hårt omvandlingstryck tvingar företagsledningar att införa utvecklings- strategier som leder till en dynamisk konkurrens. I byggsektorn har omvandlingstrycket varit svagt. Köparna i varje led har inte kunnat skapa ett starkt omvandlingstryck genom att utöva sin marknadsmakt. Det har skapat svaga incitament för företagen att arbeta med till exempel innovationer. Istället har företagen valt andra konkurrensstrategier. En del av dessa kan till och med sägas vara opportunistiska, ibland i gränslandet för det tillåtna, till exempel karteller. Med andra ord, den statiska konkurrensen gör att byggsektorn befinner sig och stannar kvar på en lägre nivå, jämfört med om konkurrensen hade varit dynamisk. För att konkurrensen ska bli dynamisk måste omvandlingstrycket öka. Då tvingas företagen att arbeta med innovationer i både produkter och byggprocessens genomförande. Staten har en stor roll att spela för att ge byggsektorn väl utformade spelregler. Till spelreglerna hör till exempel konkurrens- lagen. Staten ska även ge byggsektorn förutsättningar att utveckla sin kompetens genom att stimulera innovationer. Från byggsekt till byggsektor Det finns två dimensioner i delegationens arbete. Den ena dimensionen är statisk och tar sin utgångspunkt i hur byggsektorn ser ut . Vilka problem finns det som kan hindra en effektiv produktion och distribution? Den andra dimensionen är dynamisk och beskriver hur en framtida byggsektor kan utvecklas om den utsätts för ett ökat omvandlingstryck. Den centrala frågan är vilka förutsättningar som behövs för att öka konkurrenskraften i byggsektorn och höja takten i strukturomvandlingen. Det gäller att finna lösningar som kan bryta upp gamla strukturer, kulturer och traditioner i byggsektorn. Byggkostnadsdelegationens arbete grundar sig på en vision som förenklat kan beskrivas i följande elva punkter: 1.Byggherrar skall aktivt och i samverkan utveckla marknaden och dess aktörer mot effektivare strukturer och större mångfald. Genom att anta upphandlingsstrategier som bland annat bygger på längre planeringstider och val av ur objekts- och marknadssynpunkt, rätt byggprocess-, entreprenad- och upp- handlingsform kan det samlade målet i form av lägre bygg- och livscykelkostnader för projektet uppnås. 14 Sammanfattning och förslag analys av genomförda projekt kan kunskapsåterföring bilda underlag för det framtida utvecklingsarbetet. Byggherrens kompetens avgör dennes köparmakt! (Se Kapitel 4, 5) 2.Byggsektorn skall utvecklas till en industrisektor jämförbar med andra industrisektorer. Byggsektorn skall tillfredsställa alla kunders behov. Till exempel bygger bilindustrin bilar i olika prisklasser. (Se Kapitel 5, 6) 3.Konkurrens ska råda i värdekedjans samtliga led. Byggsektorns värdekedja skall vara öppen och i alla delar visa synliga och mätbara värden. Det innebär att priser och kostnader är möjliga att se och värdera för samtliga köpare. (Se Kapitel 3,4,5,7) 4.Byggsektorn skall arbeta kundorienterat och tillfredsställa kundens behov och önskemål. Kunden är den som betalar och ska ges möjlighet att bestämma kvalitet och design. (Se Kapitel 5, 6, 7) 5.Byggsektorns effektivitet och produktivitet kan öka genom högre grad av tvärfacklighet och samarbete över skrågränser. Detta gäller på många nivåer. Design, produktion och förvaltning måste integreras i tidiga skeden. Viktiga aktörer som material- tillverkare och entreprenörer av olika slag måste delta i utformning av projekt. Inom produktionen måste gränserna mellan olika slags hantverkare luckras upp. (Se Kapitel 5) 6.Byggsektorn skall utvecklas mot att uppfylla ställda miljö- och kvalitetsmål samt lägre livscykelkostnad. Anbud skall alltid omfatta särredovisade material-, arbets- och hanteringskostnader men även uppgifter om kostnader för byggnadens drift och underhåll. (Se Kapitel 5, 6) 7.Föreskrivande led, arkitekter och tekniska konsulter skall ansvara för optimerat resultat av sitt arbete i värdekedjan genom att förena tvärfackligt kunnande med spetskompetens, synliga samt mätbara värden för kunden. I tidiga skeden sätts oftast kostnads- och kvalitetsramar. Synliga och mätbara priser och kvalitet på komponenter och material är nödvändig information vid projektering. (Se Kapitel 5) Sammanfattning och förslag 15 8.Staten skall skapa tydliga och varaktiga spelregler som syftar till att stödja utveckling av byggsektorn. Spelreglerna ska stärka förhållningssätt, relationer och samspel mellan aktörerna i värdekedjan. (Se Kapitel 2, 4) 9.Kommuner ska som en del av sin planering upprätta bostadsförsörjningsplaner. Bostadsförsörjningsplanerna ska beakta medborgarnas olika behov av upplåtelseformer, prisnivåer och mångfald. Detta ska även syfta till att utveckla konkurrensen genom att en mångfald av byggande aktörer eftersträvas. Kommu- nerna ska stödja detta med bättre planberedskap. (Se Kapitel 2, 4) 10.Offentliga byggherrar skall vid upphandling välja den upphandlings- och byggprocessform som ger det bästa resultatet i kostnad, kvalitet men även omfatta mjuka frågor. Genom samverkan och erfarenhetsåterföring genereras långsiktigt en mångfald av tjänster och produkter. Genom analys och utvärdering av genomförda projekt skapas möjlighet till kontinuerliga effektivitetsvinster som kommer alla aktörer i processen till godo. (Se Kapitel 2, 4, 5) 11.Slutkundens/hyresgästens ställning måste stärkas. Driftskostnader har ökat med . Genom hyresgästers aktiva medverkan i förvaltningen kan kostnader och därmed hyran sänkas. Slutkunden/hyresgästen skall ges möjlighet att välja mellan ett varierande utbud på bostäder med olika upplåtelseformer. (Se Kapitel 2) Byggsektorn befinner sig från och med i omvandling från en reglerad, inhemsk sektor till en avreglerad industri, som alltmer utsätts för europeisk och global konkurrens. Byggsektorn har utsatts för en omfattande avreglering genom minskad detaljreglering i byggregler, ny Plan- och bygglag (PBL) och för bostadssektorn tillkom även minskade subventioner. har det gjorts en omreglering genom en skärpning av vissa effektivitetsskapande spelregler som införandet av en skärpt konkurrenslag (KL) och en konkurrensfrämjande lag om offentlig upphandling (). Följande omvandlingfaktorer kommer att förstärka denna omvandlingsprocess: 16 Sammanfattning och förslag ·EU och den inre marknaden ·Den ojämn utvecklingen i landet med samtidig tillväxt, stillastående och tillbakagång i olika regioner och som en följd av detta rörlighet för individer både nationellt och internationellt ·Resurshushållning - strävan mot det hållbara samhället I byggsektorn slår detta igenom som en pågående anpassning till kunderna. finns det naturligtvis en motkraft som strävar att finna nya vägar mot en begränsning av konkurrensen. Byggkostnadsdelegationens förslag baseras på att byggsektorn ska ses som en industrisektor som ska verka på en kundstyrd marknad. Kunden har emellertid inte alltid möjlighet att påverka marknaden tillräckligt utan stöd av samhället. Där har staten och myndigheter ansvaret att konstruera spelregler som medger en utveckling av marknaden från utbudsstyrd till efterfrågestyrd. I detta ingår att skapa villkor för en dynamisk konkurrens som kan utveckla byggsektorn bort från dess nuvarande statiska förhållanden. Samla ansvaret för byggfrågor Vilka aktiviteter vi människor än tar oss för så inbegriper dessa direkt eller indirekt tjänster eller produkter som byggsektorn har levererat. Byggsektorn är på ett eller annat sätt närvarande i det mesta vi företar oss i det vardagliga livet. Det är byggsektorn som ser till att vi har bostäder, arbetsplatser, vägar, broar, el, vatten och avlopp. Vare sig vi vill det eller inte så påverkas vi därför av hur byggsektorn fungerar. Som hyresgäster, småhusägare eller medlemmar i bostadsrätts- föreningar märker vi av byggsektorn, bland annat genom våra boendekostnader. Vi använder av våra inkomster till boende. Kostnaderna för att bygga märks också genom den skatt vi betalar för att finansiera vägar, broar, kommunala bostäder, kyrkor, skolor och andra nyttigheter. En stor del av befolkningen är dessutom arbetstagare i företag som direkt eller indirekt har anknytning till byggsektorn. Eftersom boendekostnader har en så stor post i hushållens ekonomi kommer bygg- och boendekostnaderna att ha en stark påverkan på realinkomsterna. Därför är det speciellt viktigt att byggsektorn fungerar effektivt. Samhället måste ägna speciell uppmärksamhet åt byggsektorn och med omsorg skapa spelregler som ger förutsättningar för en Sammanfattning och förslag 17 utveckling mot en hög grad av effektivitet.