sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — För motsvarande familjer med inkomst under genomsnittet är fördelningen mer jämn. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de nio bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. Andel låginkomsttagare ( familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt Centrum 57 66 Hornsberg 57 69 Körfältet Finns ej 67 51 69 Finns ej 79 Finns ej 61 Torvalla-Skogsmo 60 67 51 55 centrum Finns ej 65 Samtliga områden 54 66 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är förvisso segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Men denna segmentering varierar i de olika bostadsområdena. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 163 medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i och i . Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation har endast varit möjlig att beräkna för bostadsområdet . För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i Centrum erfordras att av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation Centrum 42 ,16 ,25 Hornsberg 1 Körfältet 1 1 1 1 Torvalla-Skogsmo 1 1 centrum 1 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i Centrum. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Centrum har en hög segregation även om andelen födda i annat land är i paritet med genomsnittet för samtliga bostadsområden i . Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. Undantagen är bostadsområdena och där boende med annat ursprung än värderar områdena högre. 164 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.8.8. Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Torvalla-Skogsmo C. ö rf ä ltet Hornsberg Kronor/kvm och å r 750 700 650 600 550 500 450 400 Annat land 2.8.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. För Centrum och , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga för Centrum. En förklaring är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. Generellt sett är inkomsten högre bland de boende i bostadsrätt än bland dem i hyresrätt. Den högsta genomsnittliga inkomsten bland de SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 165 boende i bostadsrätt har de som bor i de områden som betraktas som de sämre lägena, och Torvalla-Skogsmo.4 Tabell 2.8.6. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusental) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostadsoch hyres- rätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 127 138 129 +9% Medel 124 140 128 +13% Sämre 126 147 133 +17% Alla områden 126 141 129 +12% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +1% --Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen varierar mellan hyresrätt och bostadsrätt. Skillnaden mellan det bättre och det sämre läget är mycket liten för såväl hyresrätt som för bostadsrätt. 4 För att erhålla en överblick över bostadsområdenas attraktivitet i relation till nuvarande medelhyra och de boendes inkomster är de indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: Centrum, och Hornsberg. Läge Medel: , och Körfältet. Läge Sämre: , centrum och Torvalla-Skogsmo. 166 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.8.9. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Områdespreferens Medelhyra Områdespreferensens struktur avviker markant från hur medelhyran fördelar sig i de olika lägena. SOU 2000:33 Referenser 167 3 Referenser , S. (1983) Vad är viktigt för hyresgästerna? Enkätundersökning i , och . : för byggnadsforskning, R140:1983. (1984) Bruksvärdering och hyressättning i , och . för byggnadsforskning, Rapport , . , R. och U. Söderquist (1994) Marknadskunskap för kommunala företag. (1999) Boendepreferenser i . En studie av hur boende i kommunalägda bostäder värderar sitt boende. , T., E. och H. (1989) Psykologiska faktorers betydelse för hushållen. Aktivitetsmönster, bostadslokalisering och dagligresande. , T., J. , E. och H. (1991) Residential choices and beliefs about future life satisfaction. Test of a modified multiattribute utility (MAU) framework. , L. och T. (1996) Hyressättning på de boendes villkor . : Meyers Förlag. (1997) Boendepreferenser och hyressättning –- en undersökning bland boende i det allmännyttiga bostadsföretaget . 168 Bilaga 1 SOU 2000:33 , L. (1996) Boendepreferenser och hyressättning – en undersökning bland boende i det allmännyttiga bostadsföretaget . (1996) Boendepreferenser och hyressättning – en undersökning bland boende i det allmännyttiga bostadsföretaget i . Uggla, C. och L. (1997) Boendepreferenser och hyressättning – en undersökning bland boende i bostadsföretaget . Strömqvist, U. (1995) Marknadsanpassad hyressättning. SOU 1995:98, 1990-talets bostadsmarknad – en första utvärdering. Delbetänkande av den Bostadspolitiska utredningen. SOU 1995:133, Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning - besparingar .