sou · GOB337d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Benägenheten att få det första barnet har sjunkit med , efter att först ha stigit . I dessa analyser har vi använt oss av en metod som heter intensitetsregression. Den gör det möjligt att undersöka den samtidiga effekten av flera bakgrundsfaktorer. Förstabarnsfruktsamheten 1986-97 i relation till nivån 1990 När man vill undersöka den ekonomiska utvecklingens betydelse för fruktsamhetsutvecklingen vill man naturligtvis ha med någon faktor som kan representera de senaste årens starka konjunkturväxlingar. Un- der den relativt korta tidsperiod vi studerar är det emellertid svårt att finna någon konjunkturfaktor som inte samvarierar så starkt med frukt- samhetsutvecklingen att det inte ger problem vid analysen. Man kan nästan påstå att denna i sig ser ut att vara en stark konjunkturindikator. Exempelvis visade fruktsamhetsutvecklingen och sysselsättningsut- vecklingen för kvinnor i de mest centrala reproduktiva åldrarna så lika utvecklingar att det inte skulle vara möjligt att identifiera vad som kun- de bero på den aktuella sysselsättningsnivån och vad som kunde bero på andra faktorer knutna till kalenderåret. 5 För att avgöra om en faktor bidrog till att förklara fruktsamhetsnedgången såg vi inte bara på faktorns egen betydelse utan vi hade dessutom kravet att effek- ten av kalenderåret skulle minska när faktorn togs in i analysen. Utan jobb – inga barn? Andelen sysselsatta kvinnor 1985-1997 I stället för en konjunkturindikator för hela riket valde vi därför att ta med sysselsättningsutvecklingen i kvinnans hemkommun i vår analys. Detta ger nämligen en rikare variation i materialet. För det första har utvecklingen varierat mellan olika delar av landet. För det andra är det också mycket intressant att se hur kvinnornas benägenhet att påbörja familjebildningen (att få första barnet) påverkas av utvecklingen i deras nära omgivning. Det behöver naturligtvis inte vara sysselsättningsut- vecklingen i sig som påverkar kvinnorna. Förändringar i de ekonomiska förutsättningarna har dessutom stor betydelse för den framtidstro som unga familjer känner, och vi menar att detta är mycket viktigt för be- slutet att bli förälder. Vi mätte årliga förändringar i sysselsättningsni- vån i kommunen som andelen sysselsatta ett enskilt år i relation till den observerade nivån 1985, som vi satte till 100. Ett värde på 90 ett visst år betyder att andelen sysselsatta då låg lägre än , medan ett värde över 100 betyder en ökning i andelen sysselsatta. För att närma oss situationen som den var när kvinnan och mannen be- slutade sig för att bli föräldrar, har vi i våra analyser sett på hur syssel- sättningen ett visst kalenderår påverkar fruktsamheten under det påföl- jande året. 128 Utan jobb – inga barn? Fler blir mödrar under goda tider Det visade sig att benägenheten att få första barnet var dubbelt så hög då sysselsättningen var hög som när den var låg. Resul- tatet är mycket intressant, för vi finner att den starka nedgången i benä- genheten att få första barnet efter 1990 nästan försvinner när man tar hänsyn till hur sysselsättningen utvecklats i den enskilda kommunen. Det betyder inte att vi helt har förklarat fruktsamhets- nedgången, men vi har ändå fått en stark indikation på att det finns nå- gon form av generell ekonomisk påverkan. Intressant nog finner vi att fruktsamhetsuppgången kvarstår även om sysselsättningsutvecklingen tas i betraktning. Detta kan vara en följd av att uppgången då hade andra förklaringsfaktorer än rent ekonomiska förändringar. Kanske kan det vara en delförkla- ring att det var mindre ekonomiska förändringar . Sysselsättningsutvecklingen betydelse för första nedkomsten när vi kontrollerar för period och ålder Sysselsättningsnivån i relation till nivån 1985: 85-89,9 90-94,9 95-99,9 Förändringar i periodeffekt när hänsyn tas till sysselsättnings- utvecklingen i de barnlösa kvinnornas hemkommuner Utan jobb – inga barn? Stark inkomsteffekt – högre inkomst ger högre fruktsamhet Är det främst de barnlösa kvinnor som själva står utanför arbetsmark- naden som har låg fruktsamhet eller har alla barnlösa kvinnor – oavsett den egna situationen – påverkats av konjunkturutvecklingen under se- nare år? För att belysa detta tog vi med kvinnans arbetsinkomst (i fasta priser) i analysen. Vi använder arbetsinkomsten som en indikation på kvinnans anknytning till arbetsmarknaden. Vårt syfte är inte att disku- tera fruktsamhetsskillnader mellan kvinnor som tjänar låt oss säga och de som tjänat . Vore detta syftet måste vi också ha haft med partnerns inkomst. Vi vill snarare jämföra benägenheten att få det första barnet mellan barnlösa kvinnor som en- dast haft en så låg inkomst att den inte kan vara resultatet av en hel- tids- och helårsanställning med dem som haft en inkomst på en så pass hög nivå att det är troligt att de är etablerade på arbetsmarknaden6. Vi fann att det är en mycket stark inkomsteffekt på benägenheten att få första barnet. De barnlösa kvinnor som saknade arbetsinkomst eller hade en låg sådan, har också haft en mycket låg fruktsamhet jämfört med kvinnor som hade i arbetsinkomst7. Relationen var ungefär ett till tre. Den låga fruktsamheten bland kvinnor med en låg arbetsinkomst förklaras främst av en mycket låg fruktsamhet bland studerande kvin- nor – en grupp som har ökat kraftigt . Eftersom kvinnor som saknar eller har låga inkomster också har en låg fruktsamhet jäm- fört med dem som har en högre arbetsinkomst, betyder en ökning i an- delen kvinnor med låg inkomst att fruktsamheten totalt sett blir lägre, eftersom vi får en förskjutning i befolkningen mot grupper med lägre benägenhet att få första barnet. När vi tar hänsyn till inkom- stutvecklingen blir därför periodnedgången i vårt fruktsamhetsindex mindre. Man kan se den analysen som en standardisering för föränd- ringar i de barnlösa kvinnornas inkomstfördelning. 6Om de har en fast anställning eller en tidsbegränsad kan vi inte avgöra utifrån de data vi har tillgång till. 7Också när vi kontrollerar för sysselsättningsutvecklingen kvarstår den kraftiga inkomsteffekten. 130 Utan jobb – inga barn? Arbetsinkomstens betydelse för första nedkomsten när vi kontrollerar för period och ålder, men inte för sysselsättningsutveck- lingen Inkomsteffekten var densamma också när man tog in sysselsättningsutvecklingen i analysen. Förändringar i periodeffekt när hänsyn tas till de barnlösa Sammanfattningsvis kan man således konstatera att fruktsamhetsnedgång- en har påverkats av den ekonomiska utvecklingen, både på ett generellt plan (mätt som sysselsättningsutvecklingen i kvinnans hem- kommun) och på ett individuellt plan (mätt som kvinnans arbetsinkomst). Utan jobb – inga barn? 4.2.4Kvinnor med låg utbildning har lägst fruktsamhet För att få ytterligare kunskap om förändringarna i förstabarnsfruktsam- heten har vi gått ett steg vidare och sett på utveckling- en för olika utbildningsgrupper. Vi vet att konjunkturnedgången har slagit olika hårt mot olika grupper i samhället, och hårdast har de med en kort utbildning drabbats. Arbetsmarknaden ställer allt större krav på de anställda och utbildning har varit ett starkt konkurren- smedel i kampen om jobben. Stora satsningar har också gjorts inom utbildningssektorn och många med en kort utbildning har erbjudits möjlighet att studera vidare; det har varit rekordmånga studerande un- der senare år. I våra analyser har vi sett på utvecklingen för fem olika utbildnings- grupper8, nämligen 1.kvinnor som högst har gymnasial utbildning 2.kvinnor med kort eftergymnasial utbildning och inriktning mot un- dervisning eller vård (där de stora grupperna är förskollärarutbilda- de och sjuksköterskor) 3.kvinnor med övriga korta eftergymnasiala utbildningar (inkl enstaka kurser på högskolan) 4.kvinnor med en lång eftergymnasial utbildning och inriktning mot undervisning och vård (där de stora grupperna är lärare på låg- och mellanstadiet, men där också läkare, tandläkare m.m. ingår) 5.kvinnor med övriga långa eftergymnasiala utbildningar (inkl. fors- karutbildade). För att resultaten inte skulle påverkas av att andelen studerande varie- rar mellan olika utbildningsgrupper, har vi uteslutit de kvinnor som då hade fått någon form av offentlig finansiering (eller uppburit lån) för pågående utbildning vid sidan av en arbetsinkomst på högst 100 000 kronor9. Resultaten är tankeväckande och understryker återigen den stora betydelse som förändringar på arbetsmarknaden har haft på benägen- heten att få det första barnet. Inledningsvis ser vi på den genomsnittliga skillnaden olika utbildningsgrupper emellan i benägenheten att få 8Utbildningen avser den högsta utbildning kvinnorna har avslutat vid respekti- ve tidpunkt enligt utbildningsregistret, vilken sedan har grupperats efter utbild- ningens nivå och inriktning. 9Studerande har en mycket låg fruktsamhet och det är naturligtvis vanligare att en kvinna med grundskola studerar än att en kvinna med högskoleutbildning gör det. 132 Utan jobb – inga barn? första barnet i en analys som vid sidan av utbildning endast har med faktorerna kalenderår och ålder. Vi finner då den högsta fruktsamheten hos kvinnor med en eftergymnasial utbildning riktad mot undervis- nings- eller vårdsektorn. Oavsett utbildningens längd har dessa kvinnor högre nivå på benägenheten att få det första barnet än kvinnor som inte har avslutat någon utbildning över gymnasial nivå. Lägst förstabarnsfruktsamhet har kvinnor med en kort övrig efter- gymnasial utbildning, medan kvinnor med en lång övrig eftergymna- sial utbildning har ungefär samma nivå som de med grundskola eller gymnasium. Detta är den genomsnittliga skillnaden utbildningsgrup- perna emellan . Ser vi på hur relationen mellan olika utbildningar utvecklats över tiden 10 finner vi att skillna- derna ökat kraftigt . Olika utbildningsgruppers benägenhet att få första barnet. Resultat från en analys med interaktion mellan kvinnans utbildning och kalenderår Kort eftergymnasial utb. Lång eftergymnasial utb. vård/ped. vård/ped. 10 Resultatet har erhållits genom en interaktion (samspel) mellan kalenderår och utbildning. Den bidrog signifikant till att förbättra modellen. Utan jobb – inga barn? Olika utbildningsgruppers fördelning efter arbetsinkomst 1989 och 1996.Barnlösa ej studerande kvinnor. Vård o ped. Vård o ped. För kvinnor med gymnasial utbildning avser uppgifterna kvinnor . För kvinnor med eftergymnasial utbildning . är det utbildningsgrupperna med den lägsta fruktsamheten som också har haft den sämsta inkomstutvecklingen . Andelen med en arbetsinkomst på högst har ökat från 8 pro- cent till för kvinnor med grundskola eller gymnasium (och som ej mottagit ekonomiskt stöd till studier) och ut- vecklingen har varit lika den för kvinnor med en kort eftergymnasial utbildning med en annan inriktning än mot undervis- nings- eller vårdsektorn (från ). För kvinnor med en eftergymnasial utbildning (kort eller lång) som riktar sig mot vård- eller undervisningssektorn har ökningen i andelarna som har en mycket låg arbetsinkomst varit jämförelsevis liten. Detta gäller också för kvinnor med lång eftergymnasial utbildning med övriga inriktningar. Fruktsam- hetsnedgång och inkomstförsämring tycks hänga samman. 134 Utan jobb – inga barn? Antalet förstfödda per 1000 barnlösa kvinnor för olika utbild- ningsgrupper 1989/90 och 1996/97. Kort eftergymnasial, vård o ped. Per 1000 Övrig kort eftergymnasial Lång eftergymnasial, vård o ped. Per 1000 Övrig lång eftergymnasial Jämför vi de åldersspecifika fruktsamhetstalen för de olika utbildnings- grupperna 1989/90 och 1996/97, finner vi att alla utbildningsgrupper har haft en viss nedgång , men mest uttalad är nedgången för kvinnor med de kortaste utbildningarna (se diagrammet ovan). De- ras fruktsamhetstal ligger också på en lägre nivå än övriga utbildnings- grupper. Utan jobb – inga barn? 4.3Andra och tredje nedkomsten 1997 4.3.1Vad har hänt ? Benägenheten att få det andra eller det tredje barnet ökade kraftigt un- der senare delen av och har sedan sjunkit igen. Ökningen i andra- och tredjebarnsfruktsamheten var delvis en effekt av förändring- ar i föräldraförsäkringens regler, som gjorde det ekonomiskt lönsamt att få barnen med högst 30 månaders mellanrum för förvärvsarbetande kvinnor och män som trappat ner efter nedkomsten. Infö- randet av den s.k. snabbhetspremien ledde till att det blev vanligare att få barnen tätare. Som framgår ur figurerna har denna uppgång upphört utan att reg- lerna ändrats . Det har också varit klara nedgångar i benägenheten att få barn, både för det andra och det tredje barnet. Störst nedgång har det varit i benägenheten att få tredje barnet, en be- nägenhet som nästan har halverats, men också andrabarnsfruktsamhe- ten har reducerats (med ). Andelen kvinnor som fått andra (tredje) barnet inom 24, 30, 48 resp 72 månader efter första (andra) nedkomsten. Första (andra) barnet fött 1970-1993 136 Utan jobb – inga barn? 4.3.2Olika utbildningsgruppers benägenhet att få andra och tredje barnet 1997 Registret som vi har sammanställt om kvinnor och deras inkomster un- der var bäst lämpat till studier av första nedkoms- ten. Vi har emellertid haft möjlighet att också studera benägenheten att få andra eller tredje barnet för ett enskilt kalenderår, nämligen för . Materialet kommer från ett annat register som använts för att se på familjernas sammansättning vid årskiftet 1996/97 och som också använts för att studera familjeupplösningar (SCB 1999). Populationen utgörs av alla familjer som hade två sammanboende för- äldrar /97. Som familj räknas alla gifta personer med hemmavarande barn (oavsett om de har gemensamma barn eller ej) samt alla sambor som har minst ett gemensamt barn. Sambor utan ge- mensamma barn kan inte ingå i analysen, eftersom de inte kan särskil- jas i nuvarande registerstatistik. Vi känner alltså familjens sammansättning /97 och undersöker andelen som har fått det andra eller det tredje barnet . Vi har begränsat analysen till kvinnor och män som är födda i och som enbart har gemensamma barn11. Vid sidan om yngsta barnets ålder har vi i analysen tagit med uppgifter om föräldrar- nas högsta avslutade utbildning. Vi har inte tagit med kvinnans ålder trots att detta nästan är en regel i fruktsamhetsanalyser. Det är emeller- tid ett så starkt samband mellan kvinnans ålder och hennes utbildning (när man kontrollerar för yngsta barnets ålder) att detta kan snedvrida resultaten. I stället begränsade vi analysen till kvinnor i 25 till . Vi har använt oss av logistisk regression, vilket är vanligt när man vill analysera sannolikheter för att en viss händelse ska inträffa eller ej (dikotomt utfall). Inledningsvis finner vi som väntat att det första barnets ålder är en mycket viktig faktor för det vidare barnafödandet. Benägenheten att få det andra barnet är särskilt låg om föräldrarna har fått sitt första barn och minskar successivt när barnet uppnått ålder. Precis som för den första nedkomsten finner vi att det är 11 Analyserna visar att vissa grupper av kvinnor födda utanför har hög- re benägenhet att få tredje barnet . Det gällde också för de par som hade ett gemensamt barn och ett som bara var barn till den en av makarna. De- taljer redovisas inte här. Utan jobb – inga barn? kvinnor med en utbildning riktad mot vård- eller undervisningssektorn som har den högsta benägenheten att få det andra barnet. Lägst nivå har kvinnor med grundskola som högsta utbildning, dvs. de som ej avslutat en gymnasial utbildning. ser vi att oddskvoterna faktiskt ökar med utbildningstidens längd. En kvinna som har avslutat vårdlinjen på gymnasiet har högre nivå än en som har någon av de övriga linjerna på gymnasiet som sin högsta utbildning. Har hon en kort efter- gymnasial utbildning med vårdinriktning (sjuksköterskeutbildning) som sin högst utbildning är oddskvoten 1,22 och slutligen är oddskvo- ten 1,35 om hon avslutat en lång eftergymnasial utbildning() med vårdinriktning (läkare, tandläkare mm. Andra och tredje nedkomsten. Resultat av logistisk regression Första/yngsta barnets ålder dito, övriga inriktningar 138 Utan jobb – inga barn? Också pappor med folk/grundskola som högsta utbildning har lägst sannolikhet för att få det andra barnet , och sannolikheterna ökar med utbildningens längd också för män, men skillnaderna är mindre för män än för kvinnor. Också när det gäller den tredje nedkomsten finner vi att sannolikheten är lägre när man har en 0-åring i familjen och när det yngsta barnet (här det andra barnet) närmar sig skolåldern. Vi finner också att benägenheten att få det tredje barnet ökar med utbildningsni- vån, samma mönster som vi fann för det andra barnet. Lägst nivå hade de med en gymnasial utbildning samt de med en kort eftergymnasial utbildning med övrig inriktning. Högst nivå finner vi för de kvinnor som avslutat en minst tre-årig eftergymnasial utbildning med vårdin- riktning och de som har en pedagogisk inriktning. För män finner man också ett positivt samband med utbildningsnivån. Det är alltså de relativt välutbildade föräldrarna som i störst ut- sträckning har fått både det andra och det tredje barnet . För kvinnor strider detta mot existerande teorier om konflikten mellan för- värvsarbete och barnafödande som förutsäger att högutbildade kvinnor i särskilt hög grad skulle vara motiverade att begränsa barnantalet. Så har det faktiskt inte varit i , inte ens då det fortfarande var relativt vanligt att kvinnor var hemarbetande . En intervjuundersökning visade att kvin- nor som hade haft en kontinuerlig anknytning till arbetsmarknaden ha- de ungefär samma benägenhet att få det tredje barnet som de som hade varit hemarbetade sedan de fick sitt första barn. Det var också minst lika vanligt att högutbildade kvinnor fick minst tre barn som kvinnor med en lägre utbildning. (Hoem 1993) 4.4Slutlig barnlöshet m.m. för olika utbildningsgrupper Vi har inte funnit något motsatsförhållande mellan hög utbildningsnivå och högt barnafödande. Mönstret har i stället varit det motsatta. Vi ska nu avslutningsvis jämföra det slutliga barnantalet för kvinnor födda och första delen av , grupper som har avslutat sitt barnafödande och som fött barn under 1960-, . Vi har delat upp kvinnorna i sexton olika utbild- ningsgrupper (se tabell 6). Utan jobb – inga barn? Genomsnittligt barnantal för olika utbildningsgrupper. Kvin- nor födda , 1946-50 och 1951-55 Vårdinriktning på gymnasial nivå (sjukvårdsbiträden, undersköterskor, Övrig kort gymnasial utbildning Övrig lång gymnasial utbildning Estetisk, religiös eller Pedagogisk (förskollärare) Handel, administration, ekonomi Vårdinriktning (sjuksköterskeutbildning) Pedagogisk (låg- och mellanstadielärare) Handel, administration, ekonomi (civilingenjörsutbildn.) Vårdinriktning (läkare, tandläkare) För det första finner vi att det har varit relativt små förändringar över dessa generationer kvinnor för respektive utbildningsgrupp. De med en kortare utbildning har vanligtvis haft något högre genom- snittligt barnantal än de med en längre utbildning, men skillnaderna är förhållandevis små. Man kan också se att de kvinnor som har en utbild- ning främst riktad mot arbeten inom den offentliga sektorn (vård eller undervisning) ofta har haft ett något högre genomsnittligt barnantal än kvinnor med en annan inriktning på sin eftergymnasiala utbildning. Vi kan inte utifrån detta material egentligen påvisa varför vissa grupper har högre fruktsamhet än andra. Kanske har det varit en selek- tion så att de mest familjeinriktade kvinnorna väljer utbildningar rikta- de mot vård och skola. Kanske stimulerar den kvinnliga miljö som des- sa kvinnor vanligtvis arbetar i dessutom till familjeliv och barnafödan- 140 Utan jobb – inga barn? Den offentliga sektorn har också haft rykte om sig att vara en säker och trygg arbetsplats och den har varit en föregångare när det gäller att underlätta kombinationen förvärvsarbete och barnafödande, vilket ock- så kan ha varit betydelsefullt. Den största skillnaden utbildningsgrupperna emellan är andelen som förblir barnlösa. Bland de kvinnor som har fött barn varierar det ge- nomsnittliga antalet mindre, vilket visar sig i ett starkt samband mellan andelen barnlösa och det genomsnittliga barnantalet. Det ser ut som om det främst är en fråga om att få barn över huvud taget. Någon uttalad strategi att begränsa barnantalet för att underlätta kombinationen familj och förvärvsarbete ser det alltså inte ut att ha varit tal om. Relationen mellan andelen barnlösa kvinnor och den slutliga genomsnittliga antalet barn. Utan jobb – inga barn? I det här kapitlet har vi diskuterat tänkbara förklaringar till den kraftigt sjunkande fruktsamheten . Vi har sett hur benägenhe- ten att få första barnet har påverkats av den ekonomiska utvecklingen, både på ett mer generellt plan (mätt som förändringar i sysselsättnings- utvecklingen i kvinnans hemkommun) och på ett individuellt plan (mätt som kvinnans arbetsinkomst). Dåliga tider och att personligen stå utan- för arbetsmarknaden är faktorer som minskar kvinnornas benägenhet att få första barnet. Det finns säkert andra faktorer som kanske är än viktigare för be- slutet att få barn, men som vi inte har haft möjlighet att mäta på samma enkla sätt som de ekonomiska faktorer vi har tagit med i våra analyser. En sådan är befolkningens framtidstro – en faktor som nog hänger nära samman med konjunkturutvecklingen. Vi vet att stora grupper av be- folkningen har haft en mycket dyster syn , medan situationen var den helt motsatta . har alla grupper i samhället fått uppleva stora besparingar, och har det varit nedskärningar i stödet till barnfa- miljerna. Detta är säkert också faktorer som har bidragit till och för- stärkt fruktsamhetsnedgången. Den starka konjunkturpåverkan på fruktsamhetsutvecklingen har bi- dragit till att vissa grupper i samhället har drabbats hårdare än andra. Vi har kunnat ta med utbildning i våra analyser och har visat att grup- per med lägst utbildning har haft den kraftigaste nedgången i fruktsam- heten oavsett ordningsnummer på barnet. Grupper som har klarat sig förhållandevis bra – t.ex. högutbildade kvinnor inom vård- och undervisningssektorn – har haft betydligt mindre nedgång. Att barnafödandet har blivit något av en resursfråga är oroande, speciellt om det kommer att innebära att vissa grupper inte kommer att få det antal barn som de egentligen skulle vilja ha. Sam- tidigt kan det dock betyda att vår fruktsamhetsnedgång inte förklaras av en förändrad inställning till att få barn. När den ekonomiska situationen i landet blir bättre och när det blir möjligt för unga kvinnor och män att få fast förankring på arbetsmarknaden, är det kanske inte osannolikt att vi ånyo får en viss uppgång i fruktsamheten. Men för att en sådan ska äga rum behövs nog dessutom en ökad framtidstro. Vi hör numera ofta signaler om att den ekonomiska situationen är god och vi kan se att fruktsamhetsnedgången i stort sett har avstannat . Någon uppgång har vi dock inte sett tecken på ännu, trots högkon- junkturen. Den ekonomiska uppgången har emellertid än så länge inte påverkat unga kvinnors och män sysselsättning i någon stor utsträck- 142 Utan jobb – inga barn? Det är angeläget att följa fruktsamhetsutvecklingen och inte minst se om alla grupper får vara med i en eventuell uppgång. Vi vet inte mycket om vilka tankar som kvinnor och män gör sig när de står inför beslutet att få barn. Våra analyser tyder på att de ekonomiska förutsättningarna är viktiga. För att få en mer komplett bild av fruktsamhetsnedgången och mer insikt i hur vi ska tolka våra resul- tat vore det önskvärt att veta mer om de faktorer som kvinnor och män själva anser viktiga för beslutet att få barn. Vi skulle också behöva mer kunskap om parbildningen bland unga kvinnor och män, om stabiliteten i deras parförhållanden, samt inte minst mer om hur de barnlösa män- nens situation påverkar barnafödandet. Utan jobb – inga barn? Hoem, B. The Compatibility of Employment and Childbearing in Contemporary . Acta Sociologica 36:101-120. Kvinnors och mäns liv. Demografiska rapporter 1995:2.3.