sou · GOB326d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är dock relativt ovanligt att sådana brott leder till körkortsåterkallelse. Det kan därvid noteras att ett sådant beslut inte påverkar längden på ett eventuellt fängelsestraff. Av bestämmelsen i 33 § vegtrafikkloven framgår dessutom att körkortet kan återkallas, om körkortshavaren är opålitlig i nykterhetshänseende eller om hans 100 Körkortsingripanden i några europeiska länder personliga förhållanden i övrigt är sådana att han inte kan anses lämplig att inneha körkort Det norska Justisdepartementet har utfärdat anvisningar för hur lång återkallelsetid som i normalfallet bör bestämmas vid de vanligaste trafikbrotten. Anvisningarnas innehåll framgår delvis av bilaga 2, men det kan redan i detta sammanhang framhållas att de angivna återkallelsetiderna i många fall är längre än vad som gäller för spärrtidens längd vid motsvarande trafikbrott enligt vår svenska ordning. Som exempel kan nämnas att hastighetsöverträdelse med på 50-väg ger en återkallelsetid på , att hastighetsöverträdelse med på 70-väg ger och att brott mot väjningsplikt kan ge , om förseelsen har inneburit risk för olycka med personskada eller allvarlig sakskada som följd. Justisdepartementet uttalar som en generell anvisning att återkallelsetiden aldrig bör vara kortare än , om inte särskilda skäl föreligger. Av bestämmelsen i 33 § vegtrafikkloven följer vidare att körkortet kan omhändertas, om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas. Är detta villkor uppfyllt, skall körkortet omhändertas så snart det kan ske. Utgångspunkten är att beslutet om omhändertagandet skall gälla till dess att frågan om återkallelse har avgjorts slutligt. Därvid gäller dock den begränsningen att beslutet inte får gälla än den slutliga återkallelsetid som kan förväntas. Polisens beslut om omhändertagande gäller , om körkortshavaren har motsatt sig beslutet. Menar politimesteren att beslutet bör fortsätta att gälla, får han begära att omhändertagandet skall prövas av domstol (forhørsretten). Väljer han att inte framställa en sådan begäran, skall körkortet återlämnas till körkorts- havaren. Av 34 § vegtrafikkloven följer att körkort kan återkallas, om körkortshavaren inte längre uppfyller de medicinska villkor som gäller för körkortsinnehavet eller om han inte längre har de kunskaper och färdigheter som trafiksäkerheten kräver. Innan ett sådant beslut meddelas, skall körkortshavaren föreläggas att genomgå läkarunder- sökning eller förarprov. Beslut om återkallelse enligt 33 § eller 34 § vegtrafikkloven samt beslut om omhändertagande av körkort meddelas av politimesteren eller av honom särskilt förordnad polisman. Beslut om omhänder- tagande av körkort fattas i de flesta fall av vanlig polisman, men beslutet skall tillställas politiadjutant eller politifullmektig för bedömning. Grundas ingripandet på brott, kan återkallelse ske först när det föreligger ett lagakraftvunnet avgörande Körkortsingripanden i några europeiska länder 101 av skuldfrågan i form av dom eller godkänt strafföreläggande. Förfarandet hos politimesteren är i allt väsentligt skriftligt och regleras av den norska förvaltningslagen. Polisens beslut om körkortsåter- kallelse får överklagas till Justisdepartementet, som prövar överklagan- det efter ett skriftligt förfarande. Beslut om återkallelse med stöd av 33 § vegtrafikkloven får överklagas utan begränsning i tiden. I 38 § vegtrafikkloven finns bestämmelser om nytt körkort efter återkallelse. I beslutet om återkallelse kan föreskrivas att nytt körkort får utfärdas först när godkänt förarprov har avlagts. Föreskriften kan överklagas särskilt till Justisdepartementet. Tillämpningen av bestämmelsen innebär att föreskrift om nytt förarprov inte utfärdas vid återkallelse eller , om inte särskilda skäl föreligger. Vid återkallelse föreskrivs i allmänhet om nytt förarprov. I finns drygt 2,7 miljoner körkortshavare. meddelade polismyndigheterna drygt 7 600 beslut om körkortsåter- kallelse. Av dessa överklagades drygt 700 till Justisdepartementet. Under meddelades cirka 10 700 beslut om omhändertagande av körkort. Det finns ingen uppgift om hur många av dem som överklagades till domstol. Avslutningsvis kan nämnas att det i pågår en diskussion om att flytta över handläggningen av körkortsingripanden på grund av brott till straffprocessen. Utredningsförslag med denna innebörd lämnades vid tre skilda tillfällen . Det så kallade föreslog en sådan reform (NOU 1987:11 s. 62 ff.). Förslaget grundades huvudsakligen på principiella överväganden. överlämnade Strukturutvalget for herreds- og byrettene sitt betänkande Domstolene i første instans (NOU 1999:22), i vilket kommittén anslöt sig till förslag. Det kan också nämnas att det inom det norska bereds ett förslag att införa ett pricksystem. Regler om körkortsingripanden finns i den holländska vägtrafiklagen (Wegenverkeerswet). Ingripanden kan beslutas antingen i administrativ ordning eller inom ramen för straffprocessen. 102 Körkortsingripanden i några europeiska länder Administrativa körkortsingripanden kan ske på grund av exempelvis sjukdom eller missbruk. Beslutet fattas av förvaltningsmyndighet och kan överklagas till förvaltningsdomstol. Ingripandet kan ske i flera olika former. Förutom körkortsåterkallelse kan beslutet innebära att körkortshavaren skall genomgå körutbildning eller annan utbildning om t.ex. alkohol och trafik. Det är också möjligt att föreskriva att körkortshavaren skall avlägga förarprov eller genomgå läkar- undersökning. Straffrättsliga körkortsingripanden kan ske i form av körförbud eller varning. Enligt holländsk lag är det möjligt att besluta om villkorligt körförbud eller att körförbudet skall gälla enbart under t.ex. vecko- sluten. Straffrättsliga körkortsingripanden betraktas som ett straff. I vissa fall kan körkortet omhändertas i omedelbar anslutning till ett brott. Omhändertagandet betraktas som en trafiksäkerhetsåtgärd. kan omhänderta körkortet för den som misstänks för trafiknykterhetsbrott, om alkoholhalten överstiger per liter utandningsluft. Omhändertaganden kan dessutom ske vid grova fall av vårdslöshet i trafik och vid riktigt allvarliga hastighets- överträdelser (eller mer över gällande hastighetsbegräns- ning). beslut om omhändertagande skall prövas av åklagare . Åklagaren skall fastställa beslutet om omhändertagande, om han finner det sannolikt att körkortshavaren kommer att bli föremål för körförbud. Är det fråga om ett trafiknykter- hetsbrott, brukar omhändertagandet fastställas bara om alkoholhalten överstiger per liter utandningsluft. Vid hastighetsöver- trädelse brukar körkortshavaren i allmänhet få tillbaka körkortet, om han inte har gjort sig skyldig till sådant brott. Körkortshavaren har möjlighet att överklaga åklagarens beslut att fastställa omhänder- tagandet. Överklagandet prövas av allmän domstol. Har åklagare fastställt polismyndighetens beslut om att körkortet skall vara omhändertaget, gäller särskilda tidsfrister för den fortsatta handläggningen av brottmålet. Domstol skall då i allmänhet pröva målet , men är det fråga om en trafikförseelse som exempelvis hastighetsöverträdelse skall domstolsprövningen ske . I annat fall skall körkortshavaren få tillbaka körkortet. Körkortsingripanden i några europeiska länder 103 Frågan om körkortsingripande prövas av den domstol som handlägger brottmålet. I sker körkortsingripande bara vid allvarligare trafikbrott. Brott som kan leda till ett beslut om körförbud är trafiknykterhetsbrott, grov vårdslöshet i trafik, allvarliga fall av smitning och grova hastighetsöverträdelser (eller mer över gällande hastighetsbegränsning). Ett beslut om körförbud skall vara tidsbestämt. Förbudstiden kan bestämmas till högst , men vid återfall kan tiden bestämmas till . Några minimitider är inte fastställda i lag. Det kan i samman- hanget nämnas att yrkeschaufförer i allmänhet får längre körförbud än andra. Sedan domstolen har beslutat om körförbud, ankommer det på åklagaren att besluta om när förbudet skall träda i kraft. I de flesta fall sker ikraftträdandet efter domstolens beslut. Från den fastställda förbudstiden skall avräknas den tid under vilken körkortet varit omhändertaget. Vid körförbud skall körkortshavaren föreläggas att ge in sitt körkort. Förbudstiden kan förlängas, om han inte följer föreläggandet. Efter utgången av förbudstiden skall körkortet lämnas tillbaka till körkorts- havaren och han får då åter köra i enlighet med sin behörighet. Avslutningsvis kan nämnas att de holländska domstolarna tidigare kunde föreskriva att körkortshavaren skulle underkasta sig utbildning. Denna möjlighet kom sällan till användning. Enligt brittisk lag kan körkort återkallas i administrativ ordning, om körkortshavaren bedöms olämplig på grund av exempelvis sjukdom eller ålder. Ingripandet beslutas i dessa fall av en central körkorts- myndighet – Driver and . Bestämmelser om körkortsingripanden på grund av brott finns i Road Traffic Offenders Act (1988) och i Traffic Act (1991). Ingripandet kan ske genom att körkortshavaren påförs straffpoäng (penalty points) eller genom att han blir föremål för körförbud (disqualification). Vid sidan av dessa ingripandeformer finns möjlighet att i vissa fall besluta om anmärkning (endorsement) för den som erhållit straffpoäng eller körförbud. lagstiftning vilar på utgångspunkten att körkortsingripanden på grund av brott utgör ett straff, som skall beslutas av den domstol som handlägger brottmålet. Körkortsingripande i form av straffpoäng och anmärkning kan i vissa fall handläggas inom ramen för ett summariskt förfarande, som liknar den svenska ordningen med ordningsbot. Samtliga beslut om körkorts- 104 Körkortsingripanden i några europeiska länder ingripanden på grund av brott kan överklagas enligt reglerna för brottmål. I finns närmare 37 miljoner körkortshavare. meddelas cirka 1 miljon beslut om körförbud. Det brittiska systemet med straffpoäng har funnits . Denna form av körkortsingripande är avsedd för i första hand mindre allvarliga trafikbrott. Systemet infördes för att möjliggöra mer nyanserade körkortsingripanden. Reglerna innebär att domstolen vid vissa i lag angivna brott skall tilldela körkortshavaren ett visst antal straffpoäng. Den som har tilldelats tolv straffpoäng skall meddelas körförbud för . För flertalet brott framgår direkt i lag hur många straffpoäng som skall tilldelas körkortshavaren. För de allvarligaste trafikbrotten utgår elva straffpoäng. För en handfull brott – t.ex. hastighetsöverträdelse, smitning och vårdslöshet i trafik – gäller att domstolen inom vissa ramar får bestämma antalet straffpoäng efter allvaret i det aktuella brottet. Så gäller exempelvis att hastighetsöverträdelse kan ge 3–6 straffpoäng. När körkortshavaren belastas av mer än tolv straffpoäng, skall han meddelas körförbud, varvid prickarna bortfaller. I sammanhanget kan nämnas att ett beslut om körförbud, som meddelas på annan grund, inte medför att tidigare påförda straffpoäng faller bort. För nyblivna körkortshavare gäller särskilda regler. Den som har tilldelats minst sex straffpoäng kan föreläggas att genomgå fortsatt körkortsutbildning. Dessutom kan den centrala körkortsmyndigheten besluta om körförbud. Körförbud på grund av brott beslutas av den domstol som handlägger brottmålet. Vid flertalet trafikbrott är bestämmelserna om körförbud fakultativa. Detsamma gäller vid tillgrepp av fortskaffningsmedel eller när motorfordon har använts för att begå brott som kan leda till fängelse . För vissa brott och i vissa situationer gäller dock att körförbud är obligatoriskt. Så är fallet vid exempelvis rattfylleri, vållande till annans död genom vårdslöshet i trafik och när körkortshavaren har påförts minst tolv straffpoäng. Körförbudet träder i kraft när domen meddelas och det skall i princip gälla . Vid brott som leder till Körkortsingripanden i några europeiska länder 105 obligatoriskt körförbud föreskrivs i lag vissa minimitider för hur länge förbudet skall gälla. Vanligen föreskrivs en minimitid , men om förbudet grundas på att körkortshavaren ådömts minst tolv straffpoäng är minimitiden . Någon övre lagstadgad gräns för hur körförbudet kan gälla finns inte. Döms körkortshavaren i samband med körförbudet till fängelse, gäller som huvudregel att förbudet skall bestämmas till så att merparten av förbudstiden återstår efter avtjänat fängelsestraff. Tiden får bestämmas av domstolen efter omständigheterna i det enskilda fallet, varvid även tidigare körkortsingripanden får beaktas. Domstolen kan dessutom ta hänsyn till körkortshavarens personliga förhållanden, som t.ex. hans behov av att kunna köra. Endast i undantagsfall leder sådana omständigheter till en kortare förbudstid. Vid körförbud på grund av trafiknykterhetsbrott kan domstolen föreskriva att förbudstiden skall sättas ned till en i domen angiven tid, om den dömde med godkänt resultat genomgår utbildning i frågor som gäller alkohol och trafik. fanns dock inte denna möjlighet i hela . Ett beslut om körförbud innebär att körkortet blir ogiltigt. Körkorts- havaren är vid straffansvar skyldig att överlämna körkortet till domstolen, vilken skall underrätta den centrala körkortsmyndigheten om körförbudet. Efter utgången av förbudstiden utfärdas nytt körkort på ansökan. Understiger förbudstiden kan dock körkortet användas på nytt efter förbudstidens utgång. I vissa fall kan domstolen under handläggningen av ett brottmål meddela interimistiskt beslut om körförbud. Förutsättningen är att den tilltalade har erkänt gärningen eller att övertygande bevisning anses föreligga. Det interimistiska beslutet kan som mest gälla . Frågan om interimistiskt beslut aktualiseras huvudsakligen i de fall då en domstol överlämnar målet till en högre instans för bestämmande av påföljd. I sammanhanget kan nämnas att det enligt engelsk rätt inte är möjligt för polis eller åklagare att besluta om omhändertagande av körkort eller motsvarande form av interimistiskt ingripande i direkt anslutning till ett brott. Beslut om anmärkning utgör ett slags tillägg till ett beslut om straffpoäng eller körförbud. Åtgärden motiveras både av intresset att förstärka körkortsingripandet och av behovet att underlätta administra- tionen av körkortsärenden. Anmärkningen innebär att det i körkortet antecknas uppgifter om det brott som körkortshavaren har begått och de körkortsingripanden och övriga påföljder som brottet föranlett. 106 Körkortsingripanden i några europeiska länder Vilka brott som kan föranleda anmärkning framgår av lag. Domstolen skall underrätta den centrala körkortsmyndigheten när den har förordnat om anmärkning. Endast sådana brott som har antecknats i körkortet genom anmärkning kan läggas till grund för ett senare körkortsingripande på grund av upprepade brott. De antecknade uppgifterna utgör därvid i sig full bevisning om det tidigare brottet. Handläggning av körkortsingripande vid summarisk straffprocess Den brittiska straffprocessen innehåller bestämmelser om en summa- risk process, vilken i flera avseenden liknar den svenska ordningen med ordningsbot. Vid misstanke om exempelvis trafikbrott kan polis i vissa fall utfärda ett slags föreläggande av ordningsbot (conditional offer of fixed penalty). skall underrätta en juridiskt utbildad tjänsteman vid berörd domstol (clerk) om att föreläggande har utfärdats. Väljer den misstänkte att godkänna föreläggandet, skall han lämna in sitt körkort till domstolen för bedömning av körkortsfrågan. Det kan därvid nämnas att föreläggandet kan godkännas endast i sin helhet. Det fortsatta förfarandet avgörs av den bedömning som görs av clerk. Finner denne att det inte är aktuellt med körförbud, innebär den misstänktes godkännande av föreläggandet att brottet kan beivras genom det summariska förfarandet. clerk skall därvid besluta om anmärkning och straffpoäng. Finner han däremot att den misstänkte kan dömas till körförbud, skall det summariska förfarandet avbrytas. Körkortet skall lämnas tillbaka till den misstänkte liksom eventuell betalning av förelagt bötesstraff. Polisen skall underrättas om beslutet och därefter får brottmålet handläggas i vanlig ordning. Enligt tysk lagstiftning kan körkortsingripanden beslutas i administrativ ordning och inom ramen för brottmålsförfarandet. Regler om körkorts- ingripande i administrativ ordning finns i den tyska vägtrafiklagen (Straßenverkehrsgesetz) och i den tyska körkortslagen (Fahrerlaubnis- verordnung). I den tyska motsvarigheten till (Strafgesetz- buch) finns bestämmelser om straffrättsliga körkortsingripanden. I finns cirka 49 miljoner körkort. –1997 återkallades knappt 180 000 körkort . Körkortsingripanden i några europeiska länder 107 Enligt bestämmelserna i vägtrafiklagen kan de tyska körkortsmyndig- heterna återkalla körkortet för den som är olämplig i trafiken. Ett sådant ingripande betraktas som en trafiksäkerhetsåtgärd och kan beslutas på grund av exempelvis hög ålder, sjukdom eller missbruk. Återkallelse i administrativ ordning kan också ske när körkortshavaren har visat prov på bristande omdöme genom att begå flera allvarliga trafikbrott eller allvarliga brott av annat slag. Beslutet om återkallelse skall innehålla en spärrtid . Efter utgången av spärrtiden kan nytt körkort utfärdas efter ansökan. I allmänhet krävs att den sökande kan styrka sin lämplighet i medicinskt och psykologiskt hänseende. beslut om återkallelse kan överklagas till förvaltningsdomstol. Genom ett administrativt förfarande kan körkortshavaren bli föremål för körförbud. Ett sådant förbud gäller , vilken kan bestämmas till lägst en och högst . Körförbud kan beslutas på grund av en mindre allvarlig trafikförseelse (Ordnungswidrigkeit) som lagförs i administrativ ordning och som kan ge böter. Ett administrativt beslut om körförbud har samma innebörd som ett körförbud beslutat av domstol, se nedan. Beslutet om körförbud kan överklagas till förvaltningsdomstol. Överklagas även bötesstraffet, sker den fortsatta prövningen i allmän domstol. Ett administrativt körkortsingripande kan också bestå i att körkortshavaren påförs prickar på grund av brott. har haft ett pricksystem . Systemet hanteras av en central körkorts- myndighet för hela landet – Das Kraftfahrt-Bundesamt (KBA). Varje trafikbrott som har föranlett ett bötesstraff om minst 80 eller som har föranlett ett beslut om körförbud rapporteras till KBA, som därefter tilldelar körkortshavaren ett visst antal prickar på grund av brottet. Ett brott kan leda till mellan en och sju prickar. För varje brott anges uttryckligen i författning hur många prickar som skall utgå. Som exempel kan nämnas att körning mot rött ljus ger tre prickar, att inte stanna på polismans tecken ger tre prickar och för kort avstånd till framförvarande ger mellan 1–4 prickar. Hastighetsöverträdelse med ger en prick och 26–ger tre prickar. KBA:s beslut om prickning kan inte överklagas. När den sammanlagda prickbelastningen överstiger vissa i lag angivna nivåer, underrättar KBA den regionala körkortsmyndigheten för den ort där körkortshavaren bor. Det ankommer därefter på denna myndighet att besluta om ytterligare åtgärder mot körkortshavaren. Belastas körkortshavaren av 18 prickar eller mer, skall körkortet åter- kallas. Enligt uppgift är det relativt ovanligt med sådana återkallelser. 108 Körkortsingripanden i några europeiska länder beslutet om återkallelse skall en spärrtid anges. I allmänhet bestäms den . Uppgår antalet prickar till mellan 8 och 13, tilldelas körkortshavaren en varning och han anmodas att delta i ett lämpligt utbildningsprogram. Belastas körkortshavaren av 14 prickar eller mer, är han skyldig att delta i utbildning. Han kan i dessa fall dessutom frivilligt underkasta sig trafikpsykologisk behandling. Körkortshavaren får betala kostnaderna för utbildningen, vilken i många fall tillhandahålls av trafikskolor. Har det framkommit att körkortshavaren har missbruksproblem, skall läkare delta i undervis- ningen. Den som har genomgått utbildning med godkänt resultat kan befrias från ett visst antal prickar. Avslutningsvis bör nämnas att samtliga prickar faller bort vid beslut om återkallelse. Det gäller oavsett om återkallelsen beslutas på grund av prickbelastningen eller på annan grund. Återkallelse och körförbud på grund av brott kan beslutas också i straffrättslig ordning. Ett beslut om återkallelse anses inte utgöra ett straff utan motiveras av intresset att värna trafiksäkerheten. Däremot anses körförbud vara ett tilläggsstraff (Nebenstrafe). Frågan om körkortsingripande prövas av den domstol som handlägger brottmålet. Det är också möjligt att handlägga ingripandet i ett slags summariskt förfarande som liknar de svenska reglerna om strafföreläggande. Ett föreläggande som har godkänts av körkortshavaren måste emellertid alltid underställas domstol för godkännande. Ett beslut om körförbud innebär inte att körkortshavaren fråntas sin behörighet. Beslutet innebär endast att han inte får köra . Ingripandet anses syfta till att erinra körkortshavaren om att hans körkort kan återkallas, om han fortsätter att bryta mot de regler som gäller i trafiken. Körförbud behandlas i 44 § Strafgesetzbuch. Av bestämmelsen framgår att domstol kan besluta om körförbud för den som döms till fängelse eller böter för trafikbrott. Körförbudet skall bestämmas till lägst en och högst . Återfall kan beaktas vid bestämmandet av längden på körförbudet. Förbudet gäller från den dag domen vinner laga kraft och körkortet skall vara omhändertaget under förbudets hela giltighetstid. Det är möjligt att begränsa ett beslut om körförbud till att gälla endast vissa fordon, så att exempelvis en lantbrukare eller lastbilschaufför kan fortsätta att köra i tjänsten. Domstolens beslut om körförbud kan överklagas. Sedan förbudstiden löpt ut får körkortshavaren åter köra i enlighet med sin behörighet. Körkortsingripanden i några europeiska länder 109 Återkallelse av körkort på grund av brott behandlas i 69 § Strafgesetzbuch. Frågan om återkallelse prövas av den domstol som handlägger brottmålet. Ingripandet innebär att körkortshavaren mister sin behörighet och att nytt körkort inte får utfärdas som domstolen bestämt. Spärrtiden kan bestämmas till mellan och . I de flesta fall bestäms spärrtiden till omkring . beslut om återkallelse skall beaktas vid fast- ställandet av spärrtidens längd. Däremot saknar i regel eventuella prickar betydelse för spärrtidens längd. Den som har fått sitt körkort återkallat kan förkorta spärrtiden genom att delta i undervisnings- program av det slag som anges ovan. Efter spärrtidens utgång kan nytt körkort utfärdas efter ansökan. Har spärrtiden fastställts till , måste godkänt förarprov avläggas innan nytt körkort kan utfärdas. Enligt 69 § Strafgesetzbuch skall återkallelse av körkort ske när körkortshavaren genom brottslig handling har visat att han inte är lämplig att inneha körkort. Vid brott som grov vårdslöshet i trafik och grovt rattfylleri skall körkortet återkallas, om inte särskilda skäl föreligger. Ett sådant skäl kan vara att körkortet har varit omhänder- taget genom interimistiskt beslut som den spärrtid som hade varit aktuell. Vidare gäller att körkortet kan återkallas på grund av vissa grövre brott som rån och narkotikabrott. Förutsättningen är emellertid att gärningsmannen skall ha kört i samband med brottet. Körkortet kan återkallas för t.ex. den som har kört en flyktbil efter ett rån. Det är emellertid sällan som återkallelse sker på grund av sådana brott. Enligt tysk lag kan polis omhänderta körkort i omedelbar anslutning till vissa allvarligare trafikbrott. Omhändertagandet regleras av bestämmel- sen i 111 a § Strafprozeßordnung. De flesta omhändertaganden sker på grund av misstanke om trafiknykterhetsbrott eller allvarligare fall av smitning. Polisen skall underrätta åklagare om omhändertagandet. Förnekar körkortshavaren gärningen eller motsätter han sig omhänder- tagandet, får åklagaren ansöka hos domstol om att körkortet skall återkallas genom ett interimistiskt beslut.