sou · GOB376 · 2001-01-01 00:00:00 — När det sedan gäller förslaget om verkställighetsförordnanden vid förlängningstvister (avsnitt 7.2.3), gör utredningen bedömningen att det kommer att minska överklagandefrekvensen för den ärendekategorin. Hyresgäster kommer inte längre att genom att enbart överklaga kunna sitta kvar på lagen. Förslaget om att en andrahandshyresgäst skall, om hans lägenhet omfattas av ett blockhyresavtal, få besittningsskydd av hyresförhållandet (avsnitt 8.2), kan förväntas leda till ett något ökat antal ärenden angående avstående från besittningsskydd och förlängning av hyresavtal. Ärenden angående avstående från besittningsskydd är normalt av mycket enkel karaktär. Utredningen vill också peka på att de förslag som utredningen tidigare lämnat i ett delbetänkande om att begränsa antalet ärenden angående avstående från besittningsskydd (SOU 1999:15 s. 247-257), kan förmodas mer än halvera denna ärendekategori. När det sedan gäller de förslag som lämnats beträffande indirekt besittningsskydd vid lokalhyra (avsnitt 10.2.1-10.2.6), kan de enligt utredningens mening inte förväntas medföra ökad arbetsmängd för hyresnämnder och domstolar. Förslaget om ta bort begränsningen av minimiersättning till fyra basbelopp, bör leda till mer återhållssamma hyreskrav och färre tvister. Slutligen torde förslaget om att det skall bli möjligt för en hyresgästorganisation att få till stånd en prövning av en gällande 246 Kostnader och ikraftträdande förhandlingsordnings bestånd (avsnitt 11.2), att leda till endast ett fåtal nya ärenden. Utredningen gör sammanfattningsvis bedömningen att förslagen kommer inte att medföra någon ökning av arbetsmängden för hyresnämnder och domstolar. Förslagen kommer i övrigt inte att påverka kostnaderna eller intäkterna för stat, kommun, företag, organisationer eller enskilda. Utredningen har i sitt tidigare delbetänkande, Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15), föreslagit att hyres- och arrendenämnderna skall avskaffas och att merparten av de ärenden som handläggs vid nämnderna skall föras över till domstol. Förslagen låg i linje med de riktlinjer som angavs i direktiven till uppdraget i den delen (se dir. 1997:97). Förslagen i betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har efter remissbehandlingen anfört att den vid en samlad bedömning funnit att organisationsförslagen i betänkandet i huvudsak inte bör genomföras. Regeringen har också anfört att den avser att remittera ett förslag som administrativt knyter hyres- och arrendenämnderna till tingsrätterna vid de nuvarande orterna (skr. 1999/2000:106). Utred- ningen har mot bakgrund härav vid utformningen av förslagen i detta betänkande utgått från att hyresnämnderna skall finnas kvar. Om hyresnämnderna administrativt knyts till tingsrätter, påverkar det inte förslagen i betänkandet. Utredningen förordar att de nya bestämmelserna som utredningen nu föreslår, skall träda i kraft . Vid reformer på hyresrättens område har det i regel ansetts föreligga skäl att låta nya bestämmelser ges verkan även på avtal som har ingåtts innan de nya bestämmelserna trädde i kraft (se bl.a. prop.1987/88:146 s. 42-43, prop. 1996/97:30 s. 99-100 och prop. 1997/98:46 s. 59). Skälet till detta har bl.a. varit att det i allmänhet har ansetts angeläget att snabbt förbättra hyresgästernas ställning i skilda hänseenden. Utredningen förordar mot bakgrund härav att de nya bestämmelserna om hyresgästinflytande vid ombyggnad skall tillämpas på samtliga ombyggnadsprojekt som påbörjas efter ikraftträdandet. Vidare förordar utredningen att de nya bestämmelserna om lokalhyresgästs besittningsskydd skall gälla även i fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Har avtalet sagts upp före ikraftträdandet, skall däremot äldre bestämmelser tillämpas. Även de nya bestämmelserna om verkställighetsförordnande vid förlängningstvist, bör gälla i fråga om hyresavtal som har ingåtts före Kostnader och ikraftträdande 247 Har avtalet sagts upp före ikraftträdandet, skall däremot äldre bestämmelser gälla. De nya bestämmelsen om att andrahandshyresgästen vid block- uthyrning skall ha besittningsskydd även av förhyrningen, anser utredningen däremot inte bör ges retroaktiv verkan. Bakgrunden till detta är att hyresvärden har ett starkt intresse av att förutsättningarna för upplåtelsen inte ändras under upplåtelsen på ett så markant sätt som detta förslag kan innebära. 13.1Förslaget till lag om ändring i jordabalken 12 kap. 18 d § I paragrafen finns bestämmelser om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete. Det föreslås att andra stycket ändras på så sätt att det föreskrivs att åtgärder som avser de gemensamma delarna av fastigheten måste, för att de skall få genomföras, ha godkänts av mer än hälften av hyresgästerna i de berörda bostads- lägenheterna. är det tillräckligt om sådana åtgärder har godkänts av hyresgästerna i minst hälften av lägenheterna. Om det inte finns stöd hos en enkel majoritet av berörda hyresgäster, kan hyresvärden ansöka vid hyresnämnden om tillstånd till åtgärderna. Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.2.5). 12 kap. 18 e § I paragrafen finns bestämmelser om hur en hyresvärd skall gå till väga inför en planerad upprustning eller ombyggnad. I andra stycket har den tidpunkt vid vilken hyresvärden tidigast kan ansöka om tillstånd att utföra åtgärden ändrats från en månad efter det att han skriftligen har underrättat hyresgästen om åtgärden. 12 kap. 18 h § I paragrafen finns bestämmelser om s.k. förbudsföreläggande. kan förbjuda hyresvärd att utföra förbättrings- eller ändringsåtgärd om hyresgästen inte har godkänt åtgärden och hyresnämnden eller hovrätten inte har lämnat tillstånd till den. Enligt första stycket måste förbättrings- eller ändringsåtgärden påbörjas för att ett förbudsföreläggande skall få meddelas. Som framgår av avsnitt 4.2.8 anser utredningen att det bör finnas möjlighet att meddela ett förbudsföreläggande även innan en åtgärd har påbörjats. Det har i stycket därför lagts till att förbud skall även meddelas när en ombyggnadsåtgärd kan antas påbörjas utan godkännande eller tillstånd. Utgångspunkten är att hyresvärdar följer reglerna om hyresgäst- inflytande. Avsikten med den nya bestämmelsen är att stoppa illojala förfaranden. En hyresgäst skall sålunda inte utan vidare kunna utverka beslut om förbudsföreläggande när han fått reda på att en ombyggnad av hans fastighet planeras att genomföras. För att en ombyggnadsåtgärd skall antas påbörjas utan godkännande eller tillstånd måste det finnas någon form av indikation på att värden inte tänker följa reglerna, t.ex. att han tidigare inte har följt dem eller att han uppgett till hyresgästerna eller i yttrande till hyresnämnden att han inte tänker inhämta godkännande eller tillstånd. Att hyresvärden t.ex. blottlagt en vägg kan inte utan vidare tas till intäkt för att han kommer att utföra åtgärder utan samtycke eller tillstånd. Om värden uppger att det skett i undersökande syfte och att han har för avsikt att inhämta godkännande och han tidigare inte har utfört åtgärd utan godkännande eller tillstånd, torde det inte finnas skäl att bifalla ansökan. 12 kap. 45 § Vid upplåtelse av bostadslägenhet har hyresgästen besittningsskydd i enlighet med bestämmelserna i 46-52 §§ hyreslagen. I 45 § första stycket 1 anges att bestämmelserna om besittningsskydd i 46-52 §§ inte gäller om hyresavtalet avser upplåtelse i andra hand av en lägenhet i dess helhet och hyresförhållandet upphör innan det varat längre än i följd. Det föreslås (se avsnitt 8.2) att undantaget i första stycket 1 inte skall omfatta det fall då förstahandshyresgästen hyrt lägenheten genom ett s.k. blockhyresavtal. I andra stycket har därför angetts att undantaget i första stycket 1 inte gäller om hyresavtalet är träffat med en hyresvärd som i sin tur har hyrt lägenheten tillsammans med minst ytterligare två lägenheter för att hyra ut dem i andra hand. De nuvarande bestämmelserna i andra stycket, som handlar om avstående från besittningsskydd, har flyttats till ett nytt tredje stycke. En andrahandshyresgäst får enligt förslaget besittnings- skydd om hans hyresvärd, dvs. förstahandshyresgästen, har hyrt lägenheten tillsammans med minst ytterligare två lägenheter i syfte att hyra ut dem i andra hand. Förstahandshyresgästen måste alltså med en hyresvärd ha ingått ett hyresavtal som omfattar minst tre lägenheter. Det finns inget krav på att lägenheterna skall ligga bredvid varandra. De kan till och med vara utspridda på olika fastigheter. De lägenheter som omfattas av blockhyresavtal som hyresnämnd godkänt enligt 1 § sjätte stycket hyreslagen, kommer därmed att omfattas av de nya bestämmelserna om utvidgat besittningsskydd. De nya bestämmelserna skall även tillämpas på lägenheter som omfattas av blockhyresavtal som inte prövats av hyresnämnd under förutsättning att blockhyresavtalet gäller minst tre lägenheter som skall hyras ut i andra hand. Om en hyresgäst hyr ut i andra hand sin egen bostadslägenhet eller bostadsrättslägenhet som han bor i, får andrahandshyresgästen besittningsskydd först när hans hyresförhållande varat . Samma sak gäller om förstahandshyresgästen hyr högst två lägenheter i syfte att hyra ut dem i andra hand. Detta gäller t.ex. då ett företag hyr en lägenhet för att hyra ut den till en anställd eller en förälder hyr en lägenhet för att hyra ut den till ett barn. 12 kap. 50 § I paragrafen anges hur länge som en hyresgäst får bo kvar i lägenheten om hans hyresavtal har sagts upp med iakttagande av reglerna om uppsägningstid. Vidare finns bestämmelser om hyresvillkoren som hyresgästen får bo kvar. I första mening anges sålunda att om frågan om förlängning av hyresavtalet ännu inte är avgjord när hyrestiden går ut, har hyresgästen rätt att bo kvar i lägenheten till dess frågan är slutligt avgjord. enligt 13 a § nämndlagen ålagt hyresgästen att flytta vid t.ex. hyrestidens utgång och hyresgästen överklagar beslutet, får hyresgästen sålunda bo kvar tills slutligt avgjort målet. Det gäller även för det fall hovrätten avgör målet efter den tidpunkt då hyresgästen enligt hyresnämndens beslut skulle ha flyttat. Som framgår av den allmänna motiveringen (se avsnitt 7.2.3) föreslår utredningen att hyresnämnden skall kunna förordna att ett beslut om att hyresgästen skall flytta, får verkställas även om beslutet inte har vunnit laga kraft. meddelat ett sådant förordnande, får hyresgästen inte bo kvar efter den tidpunkt då han eller hon enligt beslutet om avflyttningsåläggande måste lämna lägenheten, även om hyresgästen skulle överklaga beslutet. I ett nytt andra stycke har därför angetts att om det har förordnats att ett beslut om åläggande för hyresgästen att flytta får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft, får hyresgästen dock endast bo kvar till den tidpunkt då lägenheten enligt beslutet skall lämnas. Av bestämmelserna i 52 kap. 7 § jämförda med 2 § lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i får anses följa att kan inhibera hyresnämndens beslut om omedelbar verkställighet. Endast om har inhiberat hyres- nämndens förordnande om verkställighet, får hyresgästen bo kvar tills hovrätten tagit slutlig ställning till om hyresavtalet skall förlängas eller inte. De nuvarande bestämmelserna i andra meningen om hyresvillkoren som hyresgästen får bo kvar, har flyttats till ett nytt tredje stycke. 12 kap. 55 § I paragrafen finns bestämmelser om hyrans storlek. I tredje stycket har lagts till en hänvisning om att även bestämmelser som föreslås i en ny 55 a § skall beaktas vid hyressättningen. 12 kap. 55 a § I paragrafen, som är ny, har förts in bestämmelser om vissa omständigheter som inte skall beaktas respektive skall beaktas vid en bruksvärdesprövning. Ändringen har behandlats i den allmänna moti- veringen (se avsnitt 4.2.8). Enligt första stycket skall hyresnämnden vid prövning av hyran för en lägenhet inte beakta förbättrings- eller ändringsåtgärd som avses i 18 d §, om åtgärden har utförts utan godkännande av hyresgäst eller tillstånd av hyresnämnd eller . Hyresgästen måste invända att åtgärden har utförts utan godkännande eller tillstånd. behöver sålunda inte ex officio undersöka om så är fallet. Förbättrings- och ändringsåtgärder som hyresvärden har utfört med vederbörligt samtycke eller tillstånd skall givetvis beaktas. Under en pågående ombyggnad kan det uppkomma behov av att utföra åtgärder som inte omfattas av föreliggande godkännande eller tillstånd. Hyresvärden måste då inhämta godkännande eller tillstånd till de nya åtgärderna. Om han t.ex. av förbiseende underlåter att göra det, får dessa åtgärder inte någon inverkan på bruksvärdet. I realiteten torde dock denna typ av mer eller mindre tilläggsåtgärder endast ha en marginell inverkan på bruksvärdet och därmed liten eller ingen inverkan alls på hyran. Att hyresvärden dömts att betala vite för överträdelse av förbud enligt 18 h §, utgör inte hinder mot att tillämpa bestämmelsen. om villkorsändring, skall det i beslutet anges från vilken tidpunkt som de nya villkoren skall gälla. Huvudregeln är därvid att ett beslut om ändring av hyresvillkor inte får avse tiden före det månadsskifte som inträffar närmast för ansökan (se 55 c § första och andra styckena hyreslagen och 24 § andra stycket hyresförhandlingslagen [1978:708]). omständigheten att hyresgästen inte har insett möjligheten att få sina hyresvillkor ändrade till följd av att förbättrings- eller ändringsåtgärd har utförts utan godkännande eller tillstånd, utgör inte skäl att enligt 55 c § fjärde stycket hyreslagen eller 25 § fjärde stycket hyresförhand- lingslagen förordna att ett beslut om villkorsändring skall gälla från en tidigare tidpunkt. I andra stycket 1 och 2 har angetts vissa undantag från bestäm- melsen i första stycket. Det har sålunda angetts att bestämmelsen i första stycket inte skall tillämpas om lägenheten är upplåten till någon annan hyresgäst än den som skulle ha godkänt åtgärden eller som har övertagit hyresrätten enligt 33 § andra stycket, 34 § eller 47 § andra stycket från den som skulle ha godkänt åtgärden. Bestämmelsen i första stycket skall sålunda tillämpas om den hyresgäst som skulle ha godkänt ombyggnadsåtgärden alltjämt bor kvar i lägenheten. Samma sak gäller om en lägenhet, som varit avsedd att användas som gemensam bostad för den hyresgäst som skulle ha godkänt åtgärden och hans make eller sambo, tillagts maken genom bodelning eller arvsskifte eller tillagts sambon genom bodelning eller övertagits av denne enligt 16 § lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (se 33 § andra stycket hyreslagen). Har den hyresgäst som skulle ha godkänt åtgärden överlåtit hyresrätten till en närstående som varaktigt sammanbodde med honom (se 34 § hyreslagen), skall bestämmelsen i första stycket också tillämpas. Detta gäller oavsett om överlåtelsen kommit till stånd efter samtycke av hyresvärden eller tillstånd av hyresnämnden. I båda fallen skall den nye hyresgästen anses ha övertagit hyresrätten från den förre hyresgästen. Om en make eller sambo som inte hade del i hyresrätten har fått överta hyresrätten av en hyresgäst som skulle ha godkänt ombyggnadsåtgärden och fått hyresavtalet förlängt för egen del (se 47 § andra stycket hyreslagen) gäller samma sak. Det har inte heller i detta fall någon betydelse om det skett med samtycke av hyresvärden eller tillstånd av hyresnämnden. Det saknar betydelse för en tillämpning av bestämmelsen i första stycket om den hyresgäst som skulle ha godkänt ombyggnadsåtgärden sagts upp och tecknat ett nytt hyreskontrakt eller det gamla kontraktet fått löpa vidare. Bestämmelsen kan inte avtalas bort (se 1 § femte stycket hyreslagen). En hyresvärd kan sålunda inte t.ex. i samband med överlåtelse av en hyresrätt avtala bort hyresgästens rätt. Skulle hyresvärden däremot har gett sitt samtycke till en överlåtelse av en hyresrätt som hyresgästen inte hade kunnat utverka tillstånd till, t.ex. därför att överlåtelsen skedde till någon som inte var närstående eller samboförhållandet inte varit varaktigt enligt 34 § hyreslagen, skall den nye hyresgästen inte anses ha övertagit hyresrätten från den tidigare 254 Författningskommentar SOU 2000:76 I sådant fall finns det inget hinder för att avtala om sedvanlig bruksvärdehyra. Om lägenheten är upplåten till annan hyresgäst än den som skulle ha godkänt ombyggnadsåtgärden eller som övertagit hyresrätten från den som skulle ha godkänt åtgärden, finns inget hinder mot att ta ut normal bruksvärdehyra. Upplåts lägenheten i andra hand av den hyresgäst som skulle ha godkänt åtgärden, skall lägenheten givetvis inte anses upplåten till annan hyresgäst. Av tredje stycket följer att när förflutit sedan den otillåtna åtgärden slutfördes, får hyresvärden ta ut sedvanlig bruksvärdehyra även om den hyresgäst som skulle ha godkänt åtgärden då fortfarande bor i lägenheten. Samma sak gäller om närstående som avses i andra stycket 2 bor i lägenheten. Med tidpunkten för ändring av hyran avses den tidpunkt från vilken den nya hyran skall utgå - inte tidpunkten då hyran fastställs. 12 kap. 57 a § I andra stycket finns bestämmelser om att ett yttrande enligt 12 a § nämndlagen har presumtionsverkan i en efterföljande ersättningstvist. kan yttra sig om dels marknadshyran för en lokal, dels om huruvida en s.k. ersättningslokal är godtagbar. Utredningen föreslår att hyresnämnden även skall kunna yttra sig om annat hyresvillkor än hyran och att också ett sådant yttrande skall ha presumtionsverkan i en efterföljande ersättningstvist (se avsnitt 10.2.3 och författningsförslaget beträffande 12 a § nämndlagen). I andra stycket 2 har därför lagts till "eller något annat hyresvillkor än hyran". 12 kap. 58 b § I paragrafen finns bestämmelser om vilken ersättning hyresgästen har rätt till, om hyresvärden är ersättningsskyldig enligt 57 §, 58 § fjärde stycket eller 58 a § tredje stycket hyreslagen. I första stycket finns bestämmelser om det s.k. minimiskadeståndet som hyresgästen alltid har rätt till. Som framgår av avsnitt 10.2.6 föreslår utredningen att minimiskadestånd skall utgå med en årshyra. Begränsningen till fyra basbelopp har därför tagits bort. 12 kap. 58 c § I paragrafen, som är ny, har tagits in bestämmelser om förlängning av hyrestiden i samband med att hyresnämnden skall avge yttrande enligt 12 a § nämndlagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 10.2.4. Begärs ett yttrande enligt 12 a § nämndlagen, bör hyresnämnden lämpligen ta ställning till om den hinner avge yttrandet före den avtalade hyrestidens utgång. Står det klart att yttrandet inte hinner avges före hyrestidens utgång, bör nämnden underrätta parterna om det och höra om de frivilligt går med på att förlänga hyrestiden. Nämnden bör upplysa parterna om möjligheten att ansöka om förlängning av hyrestiden. Utgångspunkten bör vara att parterna träffar överenskommelse med varandra om att förlänga hyrestiden. Skulle parterna inte komma överens, får endera parten, för att yttrande skall kunna avges, ansöka om förlängning av hyrestiden. I första stycket anges att hyresnämnden får, på ansökan av någon av parterna, besluta om skälig förlängning av hyrestiden. En ansökan om förlängning, bör handläggas i medlingsärendet. Ett beslut om förlängning av hyrestiden, medför att hyresgästen får nyttja lokalen även som beslutet avser. Ett beslut om förlängning av hyrestiden har också andra rätts- verkningar. Bl.a. medför det att medlingsärendet inte skall skrivas av vid den avtalade hyrestidens utgång. Eftersom medlingsärendet inte skrivs av, kan hyresvärden bli ersättningsskyldig gentemot hyresgästen om han innan medlingen har avslutats, skulle för förlängning av hyresförhållandet kräva högre hyra eller något annat villkor som är oförmånligare för hyresgästen än vad han har angett i sin uppsägning (se 58 § fjärde stycket hyreslagen). Har avtalet sagts upp av hyresgästen för villkorsändring, kan hyresvärden likaså bli ersättnings- skyldig om han innan medlingen har avslutats vägrar förlängning av hyresförhållandet eller för förlängning kräver högre hyra eller något annat villkor som är oförmånligare för hyresgästen än vad som följer av det uppsagda avtalet (se 58 a § tredje stycket hyreslagen). Av 58 a § hyreslagen följer att hyresgästen kan förta verkan av sin egen uppsägning för villkorsändring ända fram till den förlängda hyrestidens utgång. Av 59 § hyreslagen följer vidare att ansökan om uppskov med avflyttning på grund av att hyresförhållandet skall upphöra, kan göras fram till utgången av förlängningstiden. Vid bedömning av om förlängning skall medges och det bör ske, bör hyresnämnden ta hänsyn till den tid det tar att avge yttrandet (inklusive den tid det tar för parterna att enligt 21 a § andra stycket nämndlagen yttra sig). avge yttrandet i samband med hyrestidens utgång, kan en förlängning på en månad vara tillräcklig. Har yttrande däremot begärts kort före hyrestidens utgång, kanske en förlängning skall medges. Har en part utnyttjat systemet på ett otillbörligt sätt, t.ex. genom att inte inställa sig vid medlingssammanträde och genom att därefter begära ett yttrande när det endast återstår av hyrestiden, kan det anses utgöra skäl för att inte bevilja uppskov (är inte skäligt), i vart fall om motparten skulle motsätta sig en förlängning. Ett yttrande om marknadshyran för lokalen skall, även om det har beslutats om förlängning av hyrestiden, avse hyran vid den avtalade hyrestidens utgång. Som grund för prövningen i en ersättningsprocess bör läggas marknadshyran vid den avtalade hyrestidens utgång och den ståndpunkt som hyresvärden slutligen intagit vid förhandlingarna inför hyresnämnden. Enligt 3 § förordningen (1975:529) om protokollföring m.m. vid arrendenämnd och hyresnämnd skall parternas slutliga ståndpunkt vid medlingen antecknas i protokoll (jfr prop. 1978/79:89 s. 25). Skall parterna förlänga hyresförhållandet, bör utgångspunkten vara att ett nytt avtal skall avse tiden från det uppsagda avtalets utgång och inte tiden från den beslutade hyrestidens utgång. En ansökan om förlängning av hyrestiden måste ha kommit in till hyresnämnden före den avtalade hyrestidens utgång. Har ansökan inte prövats före hyrestidens utgång, får hyresgästen sitta kvar i lokalen till dess frågan har prövats (jfr prop. 1987/88:146 s. 32). kan i samband med ett beslut om förlängning, inte ålägga hyresgästen att flytta vid hyrestidens utgång (13 a § nämndlagen). Beslutas om förlängning, skall hyresnämnden enligt andra stycket senast i samband med att medlingsärendet avskrivs, fastställa skäliga hyresvillkor för den tid som beslutet avser. Om hyresnämnden skall avge ett yttrande om marknadshyran kan hyresnämnden lämpligen, dels i samband med beslutet om förlängning förordna att de gamla hyresvillkoren skall gälla tills vidare, dels i samband med att medlingsärendet avskrivs fastställa hyresvillkoren slutligt för hela förlängningstiden. då medlingsärendet avskrivs har hyresnämnden tillgång till marknadshyresyttrandet och har då alltså ett bättre underlag för ett slutligt ställningstagande. måste inhämta parternas synpunkter beträffande hyresvillkoren. Har parterna enats om en förlängning av hyresför- hållandet, skall hyresnämnden fastställa de villkor som parterna kommit överens om. Om parterna inte är överens om hyresvillkoren, får villkoren fastställas efter en tämligen fri värdering. avgett yttrande om marknadshyran, bör lämpligen den hyra som fastställts i yttrandet läggas till grund för beslutet. beslut om förlängning av hyrestiden respektive om hyresvillkoren under förlängningen, får inte överklagas (se författ- ningsförslaget beträffande 70 § hyreslagen). Ett avslag på en ansökan om förlängning vinner inte rättskraft. Däremot gör ett bifall det (se författningsförslaget beträffande 22 § nämndlagen). 12 kap. 70 § I paragrafen finns bestämmelser om vilka beslut som får överklagas. I andra stycket har lagts till att beslut i frågor enligt 58 c § hyreslagen inte får överklagas. Varken beslut om förlängning av hyrestiden eller beslut om hyresvillkoren får överklagas.