sou · GOB398 · 2001-01-01 00:00:00 — Stiftelsen är en avknoppning av den attachéverksamhet som drivits inom IVA . Styrelsen ska enligt regeringsbeslut bestå av högst åtta leda- möter. IVA utser en ledamot och och tillsammans högst tre ledamöter. är tre styrelseposter vankanta. Lokal närvaro i ett antal regioner har traditionellt varit en viktig hörnsten i verksamheten vilket i sin tur hänger samman med den vikt som läggs vid kontaktskapande verksamhet. Det förtroende som skapas genom lokala nätverk anses öka möjligheterna att få tillgång till strategisk kunskap. Utlandskontor finns i Washing- ton, , , , Kuala Lumpor, och Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur Därtill finns två representationskontor i och , som organisationen köper tjänster av. Organisationen bevakar också regioner där kontor saknas. Antingen genom att ge uppdrag till kunskapsleverantörer i den aktuella regionen, eller genom att köpa in tjänster av aktörer i . Per är 24 personer anställda vid attachékontoren utomlands (att jämföra med 48 /99). Av dessa är nio personer (åtta heltidstjänster) lokalanställda, varav sex per- soner i . Övriga har tidsbegränsade kontrakt som löper ut senast /2001. Stockholmskontoret ansvarar för verksamhetsinnehållet, samt för marknad/information, IT, ekonomi och personal. Vid kontoret finns, per , tio anställda (att jämföra med 14 /99). Av dessa är en deltidsanställd (), samt en tjänstledig för högskolestudier . Som framgår av figuren nedan har antalet anställda sjunkit kraftig . Det beror dels på den osäkerhet som rått med avseende på organisationens framtid. Anställningsstopp har rått och utlandskontoren därmed tömts allt- eftersom kontrakt löpt ut. I viss mån har detta kompenserats genom korttidskontrakt och projektanställningar. Stockholms- kontoret har varit drabbat av kompetensflykt. Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur Antal anställda 1998, 1999 samt 1/8 2000 1/8 2000 Verksamheten delas upp på fem profilområden som bedöms vara avgörande för ekonomisk tillväxt: Kunskap & Lärande, Innova- tionssystem, Liv & Hälsa (inkl. bioteknik), IT och Hållbar utveckling. Inom ramen för dessa profilområden bedrivs olika aktiviteter såsom allmän bevakning, analys, rapportering, kon- taktskapande och s.k. globala projekt (se nedan). Organisationen producerar ett stort antal rapporter och arran- gerar/deltar vid ett betydande antal seminarier/konferensen. Föredrag, nyhetsbrev, artiklar i fackpress, studiebesöksarrange- mang och nätverksträffar på fältet hör också till produkterna. Dessutom tillkommer uppdrag från företag och myndigheter. Huvuddelen av uppdragen görs inom teknikområden med snabb teknisk utveckling, som t.ex. IT, miljö och bioteknik. Orga- nisationen driver också av tradition en stipendiatverksamhet. Denna har dock gradvis skurits ned. Verksamheten finansieras dels genom ett basanslag från sta- ten, dels genom uppdrag som svarar för av den totala omsättningen på (1999). För uppgår anslaget till knappt 29,9 mil- joner, vilket är samma nivå som 1999. Näringslivets andel av de totala intäkterna för uppdrag uppgår till och Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur uppdrag från statliga myndigheter inklusive affärsverk/bolag . Organisationen har ett omfattande samarbete med flera sek- torsorgan. Bland det större uppdragsgivarna märks Byggforsk- ningsrådet (BFR), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), (), Närings och () och (Stem). Exempel på stora privata uppdragsgivare är Elforsk. Neddragningar på personalsidan har bidragit till minskade upp- dragsintäkter. (Graden av uppdragsfinansiering variera mellan olika kontor. Möjligheterna att dra in intäkter varierar framför allt med kontorens storlek och lokala betingelser.) En översyn av Statts verksamhet gjordes på uppdrag av Närings- departementet (Ds 1994:111). Utredarna lyfte bland annat fram att behovet av strategisk kunskap ökar inom närings- liv, myndigheter och . Utredarens uppfattning var att Statt här borde kunna fylla en viktig roll, förutsatt att kunskapsinnehållet i verksamheten stärktes – organisationen borde i högre grad producera kunskap än allmängiltig infor- mation. Analysen borde stärkas. Utredarna betonade att kompe- tensprofilen inom Statt borde förändras i riktning mot ett ökat inslag av spetskompetens. Utredarna menade vidare att verksamheten i högre grad borde studera och analysera globala trender snarare en utvecklingen inom en viss region. Ett mer projektorienterat arbetssätt angavs som ett viktigt redskap liksom en större geografisk rörlighet i fältorganisationen. Diplomatstatus ansågs viktigt för att knyta strategiska kontakter och få tillgång till värdefull information. Vidare betonades att verksamheten borde utformas på ett sätt så att den bidrog till en långsiktigt motiverad kompetensuppbygg- nad inom de näringspolitiska organen. En nära samverkan med andra näringspolitiska organ (framför allt ) förespråkades. Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur inleddes ett förändringsarbete i organisationen som gradvis intensifierats. Viktiga målsättningar har varit att öka inslaget och kvaliteten i analysen, få en bättre efterfrågestyrning av verksamheten och en ökad spridning av den kunskap som genereras. Viktiga riktlinjer i denna process har varit: koncentration på teknik har minskat och kompetensprofilen inom organisationen samhälls- och naturvetenskap. Stipendiatverksamheten har gradvis skurits ned till förmån för mer seniora medarbetare. Ökat inslag av spetskompetens i tidsbegränsade projekt. En strävan har funnits att söka få till stånd en flexiblare bevakning. Tanken har dels varit att fält- kontoren ska vidga sin bevakningshorisont rent geografiskt, dels att bevakning i ökad utsträckning kan skötas från Ett starkare huvudkontor. Ett starkare Stockholmskontor har varit en nyckel i utvecklingen. Dels för att få till stånd en bättre analys och koordinering av verksamheten. Nätverkande på hem- maplan har setts som viktigt för att öka inslaget av efterfråge- styrning. Dels har också setts som en naturlig bevak- ning av länder som ligger geografiskt nära. Samarbetet med Näringsdepartemen- tet har ökat i syfte att få till stånd en bättre efterfrågestyrning. /2000 skrev Statt inom ramen för basanslaget sex rapporter inom olika områden på uppdrag av departementet som använts som underlag vid propositions- och utredningsarbete. En särskild insats har också gjort för den avslutade ut- redningen om individuella kompetenskonton. Ökad förståelse för politiska system. Andelen personer med bakgrund i den näringspolitiska sfären har ökat på såväl Stockholmskontoret som på fältet. Syftet har varit att öka organisationens förståelse för den tillväxtpolitiska agendan. Organisationens legitimitet anses därmed kunna stärkas hos uppdragsgivaren och utsikterna för kunskapsutbyte därmed öka. Nya former för kunskapsspridning. Rapporterna, som varit en inkomstkälla för Statt, ligger numera tillgängliga kost- Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur nadsfritt på hemsidan. Ett elektroniskt nyhetsbrev distribueras kostnadsfritt . Globala projekt har initierats inom ramen för Statts profilområden (Liv & Hälsa, IT, Hållbar utveckling, Kun- skap och lärande samt Innovationssystem). En tanke är att genom att studera utvecklingen inom ett specifikt område i olika länder, inklusive , ge utrymme för ökad förståelse för de för- utsättningar som driver tillväxt inom det aktuella området, dels ge möjlighet för benchmarking. Expertgrupper och samverkans- parter har knutits till projekten på hemmaplan i syfte att säkerställa kvalitet och efterfrågestyrning. Samverkansparters kan bistå med finansiella och/eller personella resurser. –1998 lades gradvis grunden för den nya organisationen. ansågs strukturen färdig att prövas. Signaler om indragna anslag och anställnings- stopp har bidragit till att modellen endast kunnat prövas i liten skala. En viktigt observation är dock att organisationen påbörjat ett förändringsarbete som ligger i linje med AI:s verk- samhet. har sex råd i , som ansvara för olika sakområden och ett industriråd vid i . Därutöver finns också arbetsmarknadsråd placerade vid ambassaderna i , och med uppgift att bevaka utvecklingen på arbetsmarknaden. Den beräknade kost- naden per råd är . är samtliga tjänster för arbets- marknadsråden, med undantag för den i , vakanta. Enligt plan ska tjänsterna återbesättas . Inom uppges att man har problem med att få utväxling av arbetsmarknadsråden (gäller ej ), eftersom det inte finns någon tydlig beställare av informationen och att efterfrågestyrningen därmed brister. Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) är den centrala myndigheten för investe- ringsfrämjande åtgärder, och sorterar under Utrikesdepartemen- tet. 2000 erhåller myndigheten ett stat- ligt anslag om . Utöver anslagsmedel finansieras verksamheten dels med regionalpolitiska medel från regeringen, dels från s.k. partners i projektverksamheten och i mindre utsträckning med avgifter för seminarier m.m. Organisationen bedriver ett omfattande informationsarbete på utländska marknader om som investeringsland. Verk- samheten är inriktad på ett antal projekt som drivs och finan- sieras tillsammans med näringsliv och regionala aktörer. drivs projekt inom områdena , IT/Tele- com/Electronics, Life/Bio Sciences och Other Sectors. Tyngdpunkten i verksamheten ligger vid huvudkontoret i , men organisationen har också två utlandskontor: i (två personer) och (tre personer). arbetar också tillsammans med representanter på prioriterade marknader där kontor saknas (, , , , , och ). Olika slag av representanter har valts på olika marknader, allt ifrån en person vid Export- rådet, handelskammare och kommersiella banker. Inom ramen för de projekt som bedriver engageras också konsulter för att bearbeta potentiella investerare i utlandet. Dessa konsulter är ofta permanent bosatta på den aktuella marknaden. uppger att man utöver de fasta kontoren i och , gärna skulle se en fast nod på , liksom någonstans i . ISA:s uppdrag omfattar också att göra den uppmärksam på styrkor respektive svagheter vad gäller som investeringsland. I detta ligger att peka på förhållanden som verkar hämmande för inflödet av direktinvesteringar liksom att verka för åtgärder som stärker investeringsförutsättningarna. Exempel på frågor som drivits av är införandet av särskild Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur beskattning av utländska experter och beskattningen av per- sonaloptioner. bedriver i begränsad omfattning visst analys- arbete med koppling till verksamheten. En viktig del i detta är att studera och kartlägga svenska industriella kluster som skulle kunna vara potentiella styrkeområden att marknadsföra i utlan- det. Större enkätundersökningar och omfattande analysuppdrag läggs ut på externa aktörer. uppger att man saknar egna resurser att bygga upp analys av flödet av utländska direkt- investeringar i och internationellt, och pekar på bety- delsen av detta för . har också ett ekonomiskt råd bestående av forskare och experter som har en viktig roll vad gäller att ta fram mer aka- demiskt inriktad analys. Rådet producerar en rapport ungefär som belyser frågor med koppling till det innova- tionssystemets funktionssätt och näringslivets internationalise- ring. verkar på uppdrag av staten och näringslivet. Om- sättningen är . Basanslaget från staten () uppgick till för . Därutöver hade andra stat- liga uppdrag, bl.a. det s.k. Marknadsplats , för vilka ytterligare anslag beviljades. ska som centralt serviceorgan inom export- främjande initiera, planera, samordna, marknadsföra och genom- föra åtgärder för att främja svensk export. ska ge efterfrågestyrd exportservice och genom affärsbevakning förse svenskt näringsliv med information om exportmöjligheter i syfte att förmedla affärer. Små och medelstora företag ska prioriteras. har haft regional närvaro genom sina fyra regionkontor i som ligger i , , och . Denna håller på att Bilaga D Aktörer med utlandsstruktur samverkar regionalt med främst och handelskamrarna inom ramen för Exportcentra. ska också planera och leda handelssekreterarnas verksamhet vid och den exportfrämjande verksamheten inom utrikesrepresentationen. hade 1999 i genomsnitt 447 anställda. Av dessa var 176 anställda i och 271 utomlands. Organisationen har egna kontor i omkring 35 länder. I ytterligare ett hundratal länder finns man representerade vid handelskammare, svenska ambassader och konsulat. bedriver omvärldsbevakning med anknytning till verksamheten. Genom hemsidan finns tillgång till övergripande beskrivningar av utvecklingen på olika marknader, såväl politiskt som ekonomiskt. Regeringen beslöt (Direktiv 1999:69) att en särskild utredare ska se över den del av det statliga export- främjandet som sker genom exportråd. Utredningen beräknas slutföras . är en myndighet under som har till uppgift att initiera, samordna, bedriva samt informera om forsk- ning kring regional utveckling. Sirs föregångare var Expert- gruppen för forskning kring regional utveckling (Eru) – en kommitté som bildades i samband med att den moderna lokaliseringspolitiken introducerades. uppgift var att förse politiska beslutsfattare med ett kunskapsunderlag som förbättra- de politikens utformning på regionalpolitikens område. flyttades Eru från till och om- organiserades från att vara en kommitté till att bli en självständig myndighet. ändrades också namnet till (). har ett anslag på . Dess- utom tar även externa uppdrag. Styrelsen består av fem ledamöter och de som ingår är följande personer: , ordförande samt ledamöterna , och . Den fasta personalen är relativt liten – finns det 10–12 personer på plats i . Istället har verksamheten varit av nätverkskaraktär där forskare från olika universitet och hög- skolor har varit involverade genom olika forskningsuppdrag. Ungefär hälften av budgeten har avsatts för Sirs egen verk- samhet och cirka hälften har delats ut i form av forskningsanslag till forskare runt om i landet. har även nätverk av utländska forskare som är involverade i olika projekt. olika workshops, seminarier och konferenser på det regional- politiska området såväl nationellt som internationellt, vilket ingår som en del i Sirs kunskapsspridande roll. En stor del av den informativa verksamheten består också i att sprida forsk- ningsresultaten i form av böcker, rapporter och working papers. Sirs forskande personal deltar även som föredragshållare och dylikt vid olika konferenser och symposier. Den regionala forskningen har genom de senaste årens utveckling kommit att bedrivas i ett delvis nytt sammanhang, vilket även påverkat Sirs verksamhet. Frågor som tidigare haft en mer begränsad betydelse har genom internationaliseringen av såväl ekonomi som politik kommit att ställas i centrum på ett annat sätt . Regionen som politisk territoriell enhet har genom en politisk integrationsprocess och genom en strukturell omvandling i delar av näringslivet kommit att spela en viktigare roll i en allmän debatt om den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen. Den regionala politiken har delvis förändrats och anpassats till denna nya situation. Med begrepp som regional politik och regional utvecklingspolitik uttrycks att dessa frågor har en väsentligt vidare innebörd än vad som traditionellt har avsetts med begreppet regionalpolitik. Konkret har detta bland annat tagit sig uttryck i att regionalpolitiken har kompletterats med en i partnerskap beslutad strukturfondspolitik och med en regionaliserad näringspolitik. Sirs verksamhet syftar till att på ett direkt sätt ge ett forsk- ningsbaserat kunskapsunderlag till den politik som formas eller kan komma att formas inom bland annat de regional- och näringspolitiska områdena. Detta oavsett om underlaget består i kunskap om regionala förhållanden, om ut- vecklingen av dessa eller om politiken som tacklar dessa för- hållanden. är som forskningsmyndighet vetenskapligt obe- roende såväl av regeringen som av de myndigheter som svarar för politikens genomförande. Grunden för Sirs verksamhet är forskningsprogrammet. Forskningsprogrammet ska utformas så att det genererar kun- skap som kan tjäna som underlag för regionalpolitiska beslut och kan således närmast karakteriseras som tillämpad forskning. Forskningsprogrammen har i regel löpt – innevarande forskningsprogram är dock fyraårigt och löper –2003. Det nuvarande forskningsprogram- met har formulerats i termer av tre delområden (Mänskliga resurser och regional utveckling; Näringsliv och dynamik samt Institutionella resurser) som allmänt anses påverka regioners ut- vecklingsförmåga. Programmet har medvetet givits en innehålls- lig bredd, men tar sin utgångspunkt i tre mer explicit formulerade frågeställningar mellan vilka det inte råder några vattentäta skott: Vilken roll kan och ska politiken spela för de mänskliga resursernas utveckling och vidmakthållande i ett regionalt perspektiv? Vilken roll kan och ska politiken spela för att stödja utvecklingen av ett dynamiskt näringsliv i svenska regioner? Hur ser statens och övriga aktörers roller ut i det nya regionala politiska landskapet? Mänskliga resurser och regional utveckling Traditionellt har människorna i regionalforskningen antingen setts som konsumenter eller producenter på marknader av olika slag – till exempel bostadsmarknader eller arbetsmarknader. En stor del av samhällsdynamiken består i omfördelningar av resurser mellan befolkningskategorier som en följd av rådande produktions- och konsumtionsmönster och institutionaliserade regelsystem. Det handlar om omfördelningar mellan ålders- grupper, hushållstyper, utbildningsgrupper och personer med olika förankring på arbetsmarknaden. Den geografiska dimen- sionen är påtaglig i denna omfördelning i och med stora skill- nader i ålders-, köns- och civilståndssammansättning, utbild- ningsnivåer och arbetsmarknadsläge i olika landsdelar och regioner. Den tilltagande demografiska obalansen i landet riske- rar att skapa regionala spänningar. har humankapitalet och dess betydelse för den regionala utvecklingen fått ökad uppmärksamhet. Pådrivan- de i detta sammanhang är naturligtvis den snabba omvandlingen av näringslivet. För många av dagens snabbast växande företag är de mänskliga resurserna eller humankapitalet så gott som lik- tydigt med företagets hela kapital. Begreppet mänskliga resurser betonar de kvalitativa egen- skaperna hos människorna. rymmer begreppet en mer mångfacetterad syn på människans roller. I detta delprogram presenteras ett antal forskningsfrågor som framstår som ange- lägna inom området mänskliga resurser och regional utveckling. De delområden som finns inom programområde 1 är följande: Befolkning och livschanser, Utbildning och kompetens, Arbete, boende och rörlighet samt Kultur, sociala nätverk och regional dynamik. Näringslivsfrågor är centrala i varje diskussion om regionala utvecklingsprocesser. Lite förenklat kan man hävda att en regions ekonomiska välstånd och utveckling beror på dess förmåga att generera eller attrahera livskraftig ekonomisk verk- samhet, dvs. verksamhet som förmår skapa sysselsättning och inkomster i den regionala ekonomin. Forskningen om regional näringslivsutveckling har befunnit sig i snabb utveckling, till stor del som en följd av att tidigare åtskilda forskningsfält – främst företags- ekonomi, nationalekonomi, ekonomisk geografi, ekonomisk historia, ekonomisk sociologi, innovationsforskning, och stats- vetenskap – på ett fruktbart sätt kommit att närma sig varandra. Både behovet av och potentialen för fortsatt kunskapsutveckling på detta område är dock fortfarande betydande. Politiska beslut formar ramvillkoren under vilka näringslivet ska utvecklas. Dessutom handlar mycket av det politiskt drivna utvecklingsarbetet om försök att med politiska instrument sti- mulera framväxten av dynamiska näringslivsmiljöer. Oavsett om man talar om åtgärder av reglerande eller pro-aktiv karaktär, måste kunskapsbehovet om hur dessa påverkar näringslivet be- traktas som stort. Kvalitativt goda beslut kräver kunskap om under vilka betingelser näringslivet bäst utvecklas, samt om och med vilka medel en sådan utveckling kan stärkas eller stimuleras med politiska instrument. Sådan kunskap hämtas av nödvän- dighet till stora delar ur forskning som sätter företagen och näringslivet i fokus. Globalisering och europeisk integration har påverkat och fortsätter att påverka förutsättningarna för både näringsliv och politik i svenska regioner, vilket är något varje forskningsansats har att beakta. De delområden som är represen- terade inom programområde 2 är följande: Globalisering och innovationernas dynamik, Den lokala miljön som företagandets bas samt Samspelet mellan politik och näringsliv har en i jämförelse med andra länder stor och om- fattande offentlig sektor, vilken som ett av sina syften har att utjämna effekterna av marknadsekonomins spontana utveckling. Främst genom skatter samlas resurser in, vilka fördelas ut i enlighet med politiska prioriteringar. Den omfördelning av re- surser som staten administrerar äger rum mellan individer och olika grupper av medborgare, men också mellan kommuner och län. Statens och övrig offentlig sektors verksamhet har därmed en tydlig geografisk dimension. Denna geografiska dimension är inte begränsad till fördelningen av budgetmedel. Även lagar och regler får ibland skilda effekter beroende på olika förhållanden. Programområdets allmänna tema kan beskrivas i termer av globaliseringens effekter på staten och den offentliga sektorn och de konsekvenser som förändringarna i stat och övrig offent- lig sektor medför i regionalt avseende. Inom detta allmänna tema kan tre breda delteman sammanfattas enligt följande: Re- gionalpolitikens möjligheter och gränser, De offentliga institu- tionerna och internationaliseringens förändringstryck samt Det nationella kontraktet mellan samhällets politiska nivåer och aktörer och det förändringstryck det utsätts för. Bilaga F Närings- och teknikutvecklingsverkets analysverksamhet har en omfattande analysverksamhet. Analysenheternas ställning utgår från det uppdrag som har som nationellt expert- och stabsorgan, vilket innebär en central roll för ana- lysverksamheten inom organisationen. Expertrollen har man tolkat som att uppdraget är att kontinuerligt följa näringslivets utveckling, ha en bred bevakning av näringspolitiken och även granska hur politiska, ekonomiska och regionala förändringar i omvärlden påverkar näringslivets villkor. Stabsrollen innebär att på regeringens uppdrag tar fram underlag för närings- politiken. Analysverksamheten vid bedrivs /2000 vid fyra olika enheter med olika huvudfokus; enheten för näringspolitiska analyser, enheten för entreprenörspolitiska analyser, enheten för regional analys, samt enheten för innova- tionspolitiska analyser. Enhetens syfte är att genom analyser av näringslivets utveckling och tillväxtens drivkrafter ta fram underlag och föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för näringslivets tillväxt. Det svenska näringslivets utvecklings- och tillväxtförutsättningar utgör fokus för enhetens analysprojekt. Verksamheten inriktas på analyser av näringslivets strukturomvandling och konkur- renskraft och faktorer som påverkar förutsättningarna för till- Bilaga F Närings- och teknikutvecklingsverkets analysverksamhet växt i näringslivet. I vissa projekt sammanförs olika aspekter till en övergripande analys av utvecklingen i det svenska närings- livet. I andra projekt ligger tonvikten på samspelet mellan näringslivets utvecklingsförutsättningar och något eller några av enhetens huvudsakliga analysområden – spelreglernas utform- ning, humankapitalets sammansättning och användning, samt internationaliseringens effekter. Enheten deltar i flera interna- projekt inom , och . Syftet med analyserna är att öka kunskapen om små och medel- stora företags möjligheter och problem, med avseende på såväl företag som företagare, i syfte att skapa underlag för nytänkande och effektivisering av samhällets insatser på området.