sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genom snittlig hyra Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan(%) 1 685 102,4 38 35 52 94 2 681 122,8 41 27 41 57 City 3 756 143,4 25 14 24 5 Dalaplan 4 716 98,8 33 30 31 5 5 1128 342,1 7 1 16 79 6 798 143,3 45 12 19 35 Holma 7 666 105,7 46 39 64 100 Husie 8 707 123,6 29 16 15 9 766 115,1 35 30 26 7 Kroksbäck 10 611 115,8 51 41 58 100 11 780 142,3 25 13 13 21 Lorensborg 12 751 116,6 35 20 24 100 Mellanheden 13 787 124,9 33 13 12 97 14 736 106,8 36 31 34 3 15 757 133,7 48 29 18 Sofielund 16 730 101,2 40 41 40 19 17 642 118,3 56 53 81 100 Rörsjöstaden 18 725 134,4 21 12 11 3 Segevång 19 715 114,9 37 23 31 100 Slottsstaden 20 739 148,9 19 6 9 3 Sorgenfri 21 719 109,7 38 33 44 77 246 Bilaga 3 SOU 2000:33 Områden med höga genomsnittliga disponibla inkomster och låg andel bostads- och socialbidrag är främst men även Slottsstaden. I Dalaplan har hushållen låga disponibla inkomster. och Kroksbäck har en hög andel bostads- och socialbidragstagare. 3.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden kommun består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är hälften födda . 298 36734 44 382 47089 56 680 83824 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 168 20709 25 167 20586 25 154 18984 23 191 23545 28 680 83824 100 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 247 Tabell 3.4. Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta bor i en lägenhet som är mellan 50 och . 229 28229 34 221 27243 33 95 11711 14 75 9245 11 57 7026 8 677 83454 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 215 26503 32 462 56951 68 677 83454 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 81 9985 12 254 31311 37 235 28968 35 110 13560 16 680 83824 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 248 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 3.7. Antalet rum i bostaden av individerna i populationen bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). Fastighetsägare Det är av individerna i populationen som hyr av en privat ägare. 63 7766 9 195 24038 29 259 31927 38 117 14423 17 29 3575 4 14 1726 2 677 83454 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 214 26380 32 403 49678 60 53 6533 8 670 82591 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 249 Tabell 3.9. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än Tabell 3.10. Månadshyra Det är som har en månadshyra . Antal år i bostadsområdet Det är som bott i bostadsområdet mellan ett och . 165 20340 25 244 30078 37 113 13930 17 71 8752 11 33 4068 5 38 4684 6 664 81851 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 73 8999 11 271 33406 40 175 21572 26 161 19846 24 680 83824 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 106 13067 16 351 43268 52 90 11094 13 129 15902 19 676 83331 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 250 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 3.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i Av individerna i populationen är det som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är som är ganska eller mycket missnöjda. 26 3205 4 53 6533 8 89 10971 13 272 33529 40 234 28845 35 674 83084 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 251 Tabell 3.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning 2 9 49 40 100 24 17 24 36 100 5 22 41 32 100 2 13 42 44 100 5 33 41 21 100 6 29 40 25 100 13 40 34 13 100 5 22 44 29 100 3 9 35 53 100 2 7 41 50 100 27 22 24 27 100 3 15 41 42 100 1 4 24 72 100 11 13 36 40 100 5 17 48 30 100 2 13 49 35 100 4 10 42 43 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total I den lokala bostadsmarknaden kommun anser av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 252 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 3.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. Det gör att även påståendena en vacker fastighet med trevlig utemiljö och nära till affärer får höga andelar. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Nära till motions- och idrottsanläggningar Bra lekytor och lekutrustning Nära till skolor, barnomsorg Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till stadens centrum Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Fritt från buller- och trafikstörningar En fastighet med hög standard Nära till park eller grönområde Ett område med gott rykte Bra kommunikationer Nära till affärer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Ett säkert och tryggt område % SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 253 Tabell 3.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att betala mer för sitt boende. Undantagen är City, och Slottsstaden där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. Planerar du/ni att byta bostad ? anger att de planerar att byta bostad . 12 8 15 20 17 25 1 0 0 0 1 100 4 7 9 11 1539 9 3 1 1 2100 4 1 2 3 643 18 12 5 3 3100 8 6 12 20 1926 5 1 0 1 1 100 3 3 6 10 1344 10 5 2 1 2 100 6 5 11 16 1735 5 2 1 1 1 100 19 8 16 19 16 19 2 1 0 0 1 100 12 8 14 17 17 26 4 1 1 1 1 100 11 7 12 21 18 27 2 1 0 0 1 100 20 9 15 17 15 20 2 1 - 1 1 100 3 3 4 7 941 15 10 3 2 3100 8 6 10 15 1735 6 2 0 1 2 100 5 5 7 14 1439 10 3 1 1 1 100 14 8 12 19 16 25 3 1 1 1 2 100 14 9 15 16 14 23 4 2 1 1 1 100 13 10 16 18 14 24 2 1 1 1 1 100 31 10 17 15 9 15 1 - - 1 1 100 5 3 5 9 1446 9 5 2 1 1100 11 10 14 18 16 26 2 1 1 1 1 100 3 2 4 5 748 13 10 3 1 3100 9 9 12 17 1830 3 1 1 1 1 100 Dalaplan Kroksbäck Lorensborg Mellanheden Sofielund Rosengård Rörsjöstaden -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 181 22312 27 327 40309 49 158 19477 24 666 82098 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 254 Bilaga 3 SOU 2000:33 3.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. 685 618 2. 681 690 3. City 756 767 4. Dalaplan 716 646 5. 1128 717 6. 798 672 7. Holma 666 592 8. Husie 707 629 9. 766 630 10. Kroksbäck 611 594 11. 780 744 12. Lorensborg 751 667 13. Mellanheden 787 685 14. 736 626 15. 757 617 16. Sofielund 730 613 17. 642 549 18. Rörsjöstaden 725 717 19. Segevång 715 618 20. Slottsstaden 739 751 21. Sorgenfri 719 643 I tabell 3.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 255 Diagram 3.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 1000 1200 City Slottsstaden (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja 256 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 3.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 3.2 och 3.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det inte är några bostadsområden där betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. För några områden ligger betalningsviljan och faktiska hyran ungefär på samma nivå. Högst attraktivitet har City, Slottsstaden och . Lägst attraktivitet har . 0 200 400 600 800 1000 City Slottsstaden (kr/kvm) SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 257 Diagram 3.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 3.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av hyresgästerna i kommun tänka sig att betala för en likvärdig bostad, som den man har , i City. För alla bostadsområden ligger den översta decilen ca högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde 258 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 3.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden Det går inte att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de olika inkomstgrupperna. 0 200 400 600 800 1000 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 259 Diagram 3.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de med barn. Det gäller för alla bostadsområden utom . Den högre betalningsviljan hos individer boende i hushåll utan barn är dock mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn 260 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 3.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att skillnaderna i betalningsvilja är små mellan grupperna. 0 200 400 600 800 1000 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 261 Diagram 3.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Individerna boende i allmännyttan har för de flesta bostadsområdena en något högre betalningsvilja än de som hyr av en privat ägare. 0 200 400 600 800 1000 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare 262 Bilaga 3 SOU 2000:33 3.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 145,0 165,9 Mellan 111,4 132,4 Låg attraktion 109,7 135,1 Samtliga områden 128,6 146,0 Diagram 3.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1000-tal kronor I tabell 3.17 och diagram 3.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Procentuellt sett är inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna något större i områdena med låg attraktivitet. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 263 4 Det fjärde lokala bostadsmarknaden vi studerat är . Den kan beskrivas som en stor kommun med liten andel småhus. Det är hyresrätterna som dominerar. 4.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genomsnittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan (%) 1 654 132,4 47 24 44 100 2 703 125,1 32 24 34 82 3 611 107,9 39 44 57 67 4 742 120,8 33 29 45 60 Centrum 5 836 138,8 21 8 14 28 6 762 129,2 32 21 23 98 7 628 114,3 43 48 70 100 8 652 114,8 48 52 73 56 9 655 117,0 52 59 87 100 10 761 123,9 18 12 15 11 11 773 130,2 28 17 17 52 12 707 119,4 33 26 35 68 13 874 136,7 24 12 14 25 14 791 115,7 26 24 25 35 15 851 126,8 28 15 14 71 16 675 131,7 44 32 41 98 17 725 139,4 37 20 26 83 18 809 136,1 20 10 14 23 264 Bilaga 3 SOU 2000:33 Även i ser vi samband mellan hög genomsnittlig disponibel inkomst och låg andel bostads- och socialbidragstagare. Höga genomsnittliga disponibla inkomster finner vi bl.a. i och Centrum. I har hushållen låga disponibla inkomster. 4.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är födda eller . 342 80548 46 401 94444 54 743 174991 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 183 43100 25 158 37212 21 173 40745 23 230 54170 31 744 175227 100 1945 - 1959 1960 - 1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 265 Tabell 4.4. Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta Närmare hälften bor i en lägenhet som är mellan 50 och . 288 67830 39 256 60293 34 97 22845 13 65 15309 9 37 8714 5 743 174991 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 196 46162 26 546 128594 74 742 174756 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 122 28733 16 337 79370 45 216 50872 29 69 16251 9 744 175227 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 266 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 4.7. Antalet rum i bostaden av individerna i populationen bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). Fastighetsägare Nästan hälften av individerna i populationen hyr av en privat ägare. 79 18606 11 261 61471 35 257 60529 35 107 25201 14 30 7066 4 7 1649 1 741 174520 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 333 78428 46 355 83610 49 36 8479 5 724 170516 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 267 Tabell 4.9. Hushållets sammanlagda inkomst Det är av individerna som bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än . Månadshyra Det är som har en månadshyra . Antal år i bostadsområdet har bott i bostadsområdet mellan ett och . 151 35564 21 284 66888 39 133 31324 18 87 20490 12 34 8008 5 43 10127 6 732 172401 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 93 21903 13 324 76308 44 183 43100 25 144 33915 19 744 175227 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 115 27085 16 346 81490 47 102 24023 14 178 41923 24 741 174520 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 268 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 4.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i Av individerna i populationen är det drygt tre fjärdedelar som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är som är ganska eller mycket missnöjda. 20 4710 3 40 9421 5 106 24965 14 284 66888 38 288 67830 39 738 173814 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 269 Tabell 4.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden anser av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. Det är som tycker att bra kommunikationer är mycket viktigt. 1 7 45 46 100 23 16 24 37 100 8 25 40 28 100 2 9 41 47 100 4 29 45 21 100 4 22 45 30 100 12 32 42 14 100 4 21 45 29 100 2 3 24 70 100 2 8 48 42 100 27 21 28 24 100 3 12 36 49 100 1 2 23 73 100 11 15 32 42 100 5 17 46 32 100 3 21 46 30 100 3 13 43 41 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total 270 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 4.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till skolor, barnomsorg Nära till kultur och nöjen Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Lätt att få parkeringsplats till vänner och bekanta Nära till stadens centrum En fastighet med hög standard Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Ett område med gott rykte Fritt från buller- och trafikstörningar Nära till park eller grönområde En vacker fastighet med trevlig utemiljö Nära till affärer Bra kommunikationer Ett säkert och tryggt område % SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 271 Tabell 4.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att betala mer för sitt boende. Undantagen är för Centrum, och där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. Planerar du/ni att byta bostad ? anger att de planerar att byta bostad . 21 14 16 17 13 16 1 0 0 0 1 100 13 11 14 16 15 26 3 0 0 0 1 100 24 15 17 18 13 12 0 0 0 1 100 20 16 16 19 13 15 0 0 0 0 1 100 1 2 2 5 336 17 18 7 4 5 100 8 8 15 17 18 30 3 1 0 0 0 100 22 15 18 16 14 15 0 0 0 0 0 100 26 16 17 18 10 11 0 - 0 0 1 100 26 16 16 18 10 12 0 - 0 0 0 100 7 5 10 13 15 37 6 3 0 1 2 100 7 7 11 14 17 36 4 3 0 1 1 100 15 11 16 16 17 23 2 1 0 1 1 100 2 2 3 4 537 18 17 6 3 4 100 7 8 10 16 15 33 5 2 2 1 1 100 3 3 6 10 12 44 10 5 3 2 2 100 10 8 13 18 17 26 4 2 1 1 1 100 11 8 14 18 17 25 4 2 1 0 0 100 5 2 3 6 10 40 15 10 5 2 4 100 -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 203 47811 28 334 78664 45 199 46868 27 736 173343 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 272 Bilaga 3 SOU 2000:33 4.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. 654 604 2. 703 654 3. 611 591 4. 742 601 5. Centrum 836 857 6. 762 682 7. 628 597 8. 652 574 9. 655 578 10. 761 719 11. 773 705 12. 707 645 13. 874 838 14. 791 708 15. 851 773 16. 675 680 17. 725 673 18. 809 802 I tabell 4.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 273 Diagram 4.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 1000 Centrum C (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja 274 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 4.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 4.2 och 4.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det endast är för bostadsområdet som betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. Högst attraktivitet har Centrum, och . Lägst attraktivitet har och . 0 200 400 600 800 1000 Centrum C (kr/kvm) SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 275 Diagram 4.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 4.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av hyresgästerna i tänka sig att betala för en likvärdig bostad, som den man har , i Centrum. För alla bostadsområden ligger den översta decilen högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 1200 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde 276 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 4.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden Det går inte att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de olika inkomstgrupperna. 0 200 400 600 800 1000 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 277 Diagram 4.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de med barn. Det gäller för alla bostadsområden men är tydligast för områdena med hög attraktivitet.