sou · GOB393 · 2001-01-01 00:00:00 — Information i samband med start av egna företag är ett väl dokumenterat behov hos presumtiva företagare. Behovet av allmän företagsinformation både hos företagen och företagsnära aktörer och organisationer kan i stor ut- sträckning tillgodoses via Internet och s.k. portaler. Utbudet är också stort när det gäller olika tjänster på nätet. De kontakter som kommittén tagit med företagare och revisorer ger underlag för slutsatsen att det dock saknas en samlande statlig aktör som kan tillhandahålla en portal där relevant myndighetsinformation och annan information som rör statlig och annan offentlig före- tagsutveckling finns tillgänglig. Regeringen har också bl.a. i budgetpropositionen (2000/01:1) anvisat medel för att utveckla en sådan tjänst. När det gäller rådgivning finns ett mycket stort antal offentliga och privata aktörer och organisationer på nationell, regional och lokal nivå. Utbudet av aktörer och främjande organisationer varierar dock från region till region. Det finns här ett behov av samordning för att öka effektivi- teten och framför allt minska samhällskostnaden för den sub- optimering inom området som gör att många aktörer erbjuder samma eller snarlika tjänster. Småföretagens behov av statliga insatser när det gäller strategisk affärsutveckling vilar på samma typer av marknadsimperfek- tioner, som de som beskrivits ovan gällande finansiering. Strate- gisk rådgivning och affärsutveckling i småföretag är ofta dyr i relation till företagets omsättning och betalningsförmåga. Detta får till följd att utbudet av denna typ av tjänster blir litet eller i det närmaste obefintligt. Företagen uttrycker även behov av rådgivning av mer spe- cialiserad natur, exempelvis rörande redovisning, redovisnings- system, datakonsulting eller renodlade tekniska konsulttjänster. Inom detta område finns ett stort och differentierat utbud på marknaden. Det är kommitténs uppfattning att den nya organisationen inte bör ägna sig åt detta. 3.3.2Den nya organisationens verksamhet avseende information och rådgivning Den nya organisationens verksamhet ska baseras på en väl dokumenterad efterfrågan och behov hos företagen. Det innebär att man bör pröva planerade insatser av operativ karaktär noga och utforma insatserna i dialog med näringslivsorganisationerna och företagen. Det innebär också att organisationen bör utveckla processer och styrmodeller som främjar sådan dialog. Den centrala orga- nisationens verksamhet bör fokusera på sådana insatser där tyd- liga skalfördelar kan uppnås genom ett centralt initiativ och genomförande. En central uppgift med tydliga skalfördelar är att skapa och tillhandahålla en Internet-baserad närings- och regionalpolitisk informationsportal där företagare och offentliga aktörer kan få information om organisationer, stödsystem, regelverk, databaser etc som relaterar till näringspolitiska problem och spörsmål som efterfrågas av framförallt företagen. Det är viktigt att det blir ett forum för dagsaktuell information och dialog mellan företag och aktörer. Portalen bör även kunna fungera som den bästa orga- nisationsinformationsportalen för små företag. Särskilda medel har avsatts från regeringen för att utveckla en portal av den typ som beskrivs ovan. Därutöver skall följande verksamheter inom ingå i detta verksamhetsområde; Startlinjen, Finansieringsdatabasen samt det svenska Euro Info Centre-nätverket, EIC, som arbetar med EU-information till små och medelstora företag. Det senare är en renodlad informationsfunktion med regional struktur som anslagsmässigt till mindre del finansieras via och till större del finansieras och utförs av de regionala bolag som ingår i nätverket. Till verksamhetsområdet räknas också det stora antalet infor- mationsträffar av allmän karaktär som vänder sig till företagare och presumtiva företagare, exempelvis starta-eget-verksamheten ute i kommunerna. Denna sker i samarbete mellan och andra regionala aktörer inte minst nyföretagar- centra runt om i landet. Här avses seminarier och träffar av den typ där företag från många olika branscher kan delta och som rör mer grundläggande information kring skatter eller bolags- rättsliga regler. Inom området skall också stöd till kooperativ utveckling och kooperativt företagande ingå. Därutöver skall insatser rörande rådgivning och information för att främja kvinnors företagande ingå i verksamhetsområdet. Dessa redan befintliga insatser och verksamheter bör genom- lysas utifrån företagens efterfrågan och aktuella behov av denna typ av tjänster. Rådgivning direkt till företag bör främst ges av den nya orga- nisationens regionala organisation. Volymmässigt bör den råd- givning avseende företagsstrategiska frågor som ges genom nuvarande dominera. Denna rådgivning är kärnverksamhet för ALMI-bolagen, dock i något varierande grad beroende på de regionala förutsättningarna. Verksamheten bedrivs inom individuell rådgivning, utbildning i ledarskap, styrelsearbete, marknadsutveckling, internationalisering m.m. i former av grupper, nätverk och coaching. Den centrala organisationens roll inom detta område ska vara att tillhandahålla tjänster i form av kunskapsöverföring och metodutvecklingsarbete till och andra regionala aktörer. Rådgivning och information till företag ges främst regionalt och lokalt. Gränsytorna och förutsättningarna för samverkan är ständigt under förändring eftersom de påverkas av politiska ambitioner och marknadskrafter och är i stor utsträckning efter- frågestyrt. Behoven av en väl utbyggd rådgivningsfunktion är givetvis större i regioner där förutsättningar för privata alter- nativ är sämre. Framtagandet av mer konkreta samverkansroller måste pri- märt göras utifrån det regionala perspektivet och få ta form i en process där den nya organisationen samverkar med de regionala och lokala aktörerna. Med ovanstående i åtanke ges därför endast en mycket generell bild av olika huvudaktörer utifrån företagens behovsperspektiv varvid vissa roller och gränsytor för samordning och samarbete behandlas. driver på regional nivå ett omfattande informations- och rådgivningsarbete riktat mot nystart av företag. Detta sker oftast i samverkan med aktörer som agerar på främst lokal nivå för att stödja nyföretagande och här bör den nya organisationen ta ett samlat grepp för att se över samverkansformer. Några av aktö- rerna är arbetsförmedlingar, kooperativa utvecklingscentra, ny- företagarcentra och kommunala näringslivsorgan. Rådgivning till etablerade företag Den nya organisationens är regionala verksamhet utgörs av ALMI:s rådgivning inom affärsutveckling, produktutveckling, internationalisering etc. Inom detta område faller även den verk- samhet som bedrivs av Exportcentrum, EIC nätverket (vilket omfattar mer än ). En rad samverkansformer med olika aktörer finns redan etablerade men även här skall samverkansformerna ses över. står, liksom flertalet , inför ett nytt steg i den ekonomiska utvecklingen. En del av framtidens tillväxt och jobb finns i gränsöverskridande grupperingar eller kluster där små och medelstora företag bjuder ut och kunderna efterfrågar inte bara mer traditionella produkter utan allt mer av kunskap, upplevelser och förströelse. Exempelvis medverkar ett stort antal underleverantörer i kreativa globala nätverk, som ger goda vill- kor för förnyelse och tillväxt. Många av de nya klustren utvecklas i kreativa miljöer på orter rika på undervisning, forskning, konst, kultur, beslutsfattande och kommunikation. Där kapital, råvaror och energi tidigare var grundbultar ger nu informationstäta miljöer med spetskompe- tens inom t.ex. informationsteknik, bioteknik och konstnärliga verksamheter nycklarna till framtidens lönsamma affärer. Allt fler företag blir medvetna om behovet av att befinna sig i miljöer där information och möten främjas. Analyser av utveck- lingen i , eller TelecomCity i pekar på betydelsen av informationstäta miljöer. Forskningen kring ekonomisk utveckling pekar också enty- digt på behoven av kreativa miljöer. Företagsutveckling och regional näringslivsutveckling inriktas därför mer och mer mot att underlätta för företagen att få del av de fördelar som ett del- tagande i olika nätverk och på olika mötesplatser kan ge. Allt större vikt läggs därför vid att etablera teknikparker, sam- verkansfora, nätverk och mötesplatser både lokalt, regionalt, nationellt och inte minst internationellt. Framväxten av dessa arenor sker med deltagande företagens behov som främsta drivkraft. 3.4.1Behov av nätverk och mötesplatser Framväxten av nätverk och arenor sker med de deltagande före- tagens behov som främsta motiv. Detta för att företagen måste anse att de idéer som diskuteras inom ramen för ett visst nätverk har hög relevans för den egna verksamheten. Det kan röra sig om nätverk kring en viss verksamhet eller funktion i ett företag som marknadsföring, logistik eller ekonomistyrning. Organisa- tionen ska komplettera företagens behov och skapa arenor och nätverk som tydligt efterfrågas och vid behov stödja nätverks- arbetet finansiellt. Utveckling och tillväxt i nya företag är avhängigt mer än rent företagsekonomiska förhållanden. Det s.k. sociala kapitalet är ofta avgörande. Detta gäller inte minst för entreprenörskap rent generellt och inom olika etniska grupperingar. Plattformar och mötesplatser måste därför involvera många aktörer. Att upp- muntra till överraskande konstellationer är en viktig uppgift för att få grupper och kategorier som inte har en tradition av före- tagande att våga sig på entreprenörskap. En faktor som är väl så viktig som den rent finansiella är det lokala och regionala lärandet och kompetensutvecklandet. Mycket av detta sker redan mellan företagen och andra aktörer lokalt och regionalt. tar på sig rollen som utbildare och kunskapsspridare för regionens näringsliv. Från dessa före- tag slussas kompetens till andra företag. Den nya organisationen bör uppmuntra dessa drivkrafter för tillväxt. Även modernise- ring av arbetsorganisation och förbättringar i arbetsmiljön får ökande betydelse och finner i ökande grad lösningar på lokala och regionala mötesplatser och arenor när bristen på arbetskraft gör sig påmind. 3.4.2Den nya organisationens roll Den nya organisationen får en viktig roll i att bredda och komplettera utbudet av nätverk och mötesplaster så att före- tagare och aktörer som arbetar med företagsutveckling ges ytter- ligare möjligheter att utbyta och förädla kunskap som stärker företagens konkurrensförmåga och förutsättningar för tillväxt. Nätverk och mötesplatser behövs både på lokal och regional nivå samt på nationell och internationell nivå. Organisationen har goda förutsättningar att utveckla detta verksamhetsområde genom sin regionala struktur, , och via den nationella och internationella roll som myndigheten får. Det är av särskild vikt att den nya organisationen kan skapa arenor och mötesplatser som ger svenska företagare fler internationella kon- takter och i en förlängning nya affärsmöjligheter. Nätverk och mötesplatser inriktade mot en viss bransch, affärs- och teknikområde eller liknande ingår som en del av verksamhetsområdet. Syftet med nätverk av detta slag är att företagen ska stärka sin konkurrenskraft och utvecklingsför- måga genom erfarenhetsutbyte med andra företag som verkar inom samma nisch eller område. Inom verksamhetsområdet ryms också vissa pilotprojekt för att bygga nätverk och mötesplatser med entreprenörsfrämjande syfte, speciellt sådana med syfte att stimulera entreprenörskap och nyföretagande vid landets universitet och högskolor i ett nätverk mellan näringsliv, högskolor och myndigheten, s.k. Teknopol-verksamhet. Till verksamheten ska också höra EU:s samarbetsprogram, ISBC samt uppdrag från regeringen, t.ex. samarbetsfrågor inom Baltic 21 och . Myndigheten ska ha särskilt sektorsansvar för att stimulera hållbar utveckling inom närings- livet. Ett par av de branschinriktade insatserna inom verksamhets- området behöver förstärkas och utvecklas. Dessutom behöver insatser inom området hållbar utveckling förstärkas för att till- varata den marknadspotential som finns för nya tjänster och produkter inom företagen. Det är även angeläget att program- met för svenska underleverantörer som föreslagits kan påbörjas. I nätverksarbetet bör den internationella liksom den regionala nivån få störst uppmärksamhet. På den lokala och regionala nivån kommer de regionala partnerskapen genom tillväxtavtals- arbete och strukturfondsarbete att vara en väsentlig arena för samverkan. Här har haft en aktiv roll och nya organisationen bör dels få en mer tydligt aktiv roll i själva utvecklingsarbetet, bl.a. genom ALMI:s medverkan, dels en samordnande funktion vad gäller att ordna mötesplatser och kunskapsöverföring mellan regionerna . Det internationella arbetet, bl.a. genom , och transnationella program får också bäring på den regionala och lokala nivån. Dessutom är det av betydelse att bistå näringslivet regionalt med relevanta internationella kontakter för att främja internationellt samarbete och affärsutveckling. Det ingår i nya Verket för Innovationssystems uppgifter att tillgodose företagens behov av teknikförsörjning. Den tydliga fokuseringen på efterfrågestyrning vad gäller nätverk och mötes- platser kommer att ställa krav på ett tydligt samarbete mellan den nya och den nya organisationen för företagsutveckling. Kunskaps, innovations- och teknikinriktade företag kommer i många fall att bygga upp kontakter med bägge organisationerna, varför funktioner för kontinuerlig kunskaps- spridning och gemensamma nätverk också måste byggas upp i samarbetet mellan myndigheterna. 3.5.1Behov av regionala insatser Näringspolitikens övergripande mål att främja en hållbar eko- nomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag gäller självfallet också den regionala närings- politiken. Detta innebär att alla aktiviteter inom detta område i princip skall ha som slutmål att utveckla företag och före- tagsamhet. Regionens attraktionskraft blir allt viktigare för var utveckling av nya produkter och lokalisering av produktion kommer att äga rum. Förmåga till mottaglighet har blivit ett nyckelbegrepp. Utöver ortens eller regionens mer allmänna attraktionskraft när det gäller kommunikationer, kompetens och kultur finns även kvalitéer som är av mer direkt betydelse för det aktuella före- taget. Arbetet med regional utveckling har med början gått in i en ny fas genom riksdagsbeslutet om en ny regional näringspolitik. I denna är regionala tillväxtavtal det bärande instrumentet. Riksdagsbeslutet kan betraktas som inledningen på en långsiktig förändring av statens insatser för att främja regional utveckling. Det innebär att alla sektorer ska beakta de regionala behoven och att det åstadkoms en samordning över sektorsgränser så att olika sektorers insatser kan samverka och förstärka varandra för en god regional utveckling. Det främsta målet med arbetet är att öka den ekonomiska tillväxten i alla regioner i landet. 3.5.2Den nya myndighetens roll – nationellt och regionalt Den nya myndighetens aktiviteter för att bidra till starka regioner bör till stor del vara generella, men beakta de skiftande regionala förutsättningarna. Syftet med den nya myn- dighetens insatser blir att utgående från företagens behov och regionernas egna förutsättningar bidra till att internationellt attraktiva och funktionella regionala miljöer utvecklas i hela landet. De sker genom att tillhandahålla metoder, analysinstrument, fungera som kunskapsförmedlare, analyser, vara bollplank och processledare. Den nationella politiken bör målmedvetet stödja uppbyggnad av nätverk och mötesplatser. Stor vikt bör läggas vid att sprida erfarenheter och goda exempel från t.ex. genom- förandet av EU:s strukturfondsprogram nationellt och inter- nationellt. Vidare är en ökad samordning med andra politik- områden nödvändig. Den regionala nivån bör ha relativt fria händer så länge de åtgärder som vidtas bygger på ett kvalificerat beslutsunderlag. Den nationella nivån och därmed den nya myndigheten för före- tagsutveckling har en viktig funktion i att formulera nationell policy, samordna, utveckla kunskap, vara expertorgan, sprida goda exempel och inte minst som kvalitetskontrollant av regio- nalt initierade utvecklingsåtgärder. Stora delar av strukturfonds- arbetet har inslag av denna typ av samspel. Även tillväxtavtalen kan ses som ett uttryck för denna ambition. En av de viktigaste uppgifterna för den nya myndigheten inom den regionala näringslivsutvecklingen är att utveckla en expert- roll inom strukturfondsområdet. Det framtida arbetet fokuseras på kunskapsutveckling och informationsspridning om effekter och genomförande av programmen. Genom att den nya myn- digheten för företagsutveckling kommer att ha ledamöter i övervakningskommittéerna och genom myndighetens regionala organisation skapas förutsättningar att aktivt påverka planering och genomförande av programmen. Den nya myndigheten övertar ansvaret för utbetalningar för den förra programperioden liksom ansvaret för slutredovisning av programmen samt kontroll enligt kontrollförordningen. Den nya myndighetens arbete med tillväxtavtalen skall inriktas så att en tillväxtinriktad regional näringspolitik ska få ett starkt genomslag. Detta sker genom att myndighetens roll som sam- verkanspart nationellt och regionalt utvecklas. Med tillväxtavtalen växer nya plattformar fram för samspel mellan regional och nationell nivå. Den nya myndigheten bör på nationell nivå få ett tydligt samordningsuppdrag för att säker- ställa att dessa plattformar blir den samlade arenan för utveck- ling av den regionala näringspolitiken, samverkan över sektor- gränser och prioriteringar m.m. På regional nivå kan den nya myndighetens regionala organisation utgöra en viktig planerings- och genomförande- resurs för partnerskapet, inte minst genom sin starka företags- förankring. Den nya myndigheten bör fortsätta det arbete som inlett inom ramen för de fyra handlingsgrupper som har konstituerats i samspel mellan det regionala partnerskapet enligt följande. En ny ekonomi; att utveckla regioner i nätverk Den nya myndigheten har ett huvudmannaskap för de regional- politiska utvecklingsstöden. Det innebär bl.a. att myndigheten ska anordna utbildningar för alla organ som beslutar om regio- nalpolitiskt företagsstöd, avseende stödpolicy, uppföljnings- policy och statsstödsregler m.m. och ha överblick och kunskap om regionernas erfarenhet från olika typer av insatser. Tillsammans med länsstyrelser och regionala självstyrelse- organ kommer den nya myndigheten att besluta om regionalt utvecklingsstöd inom de regionalpolitiskt prioriterade område- na. Huvuddelen av alla beslut fattas på regional nivå medan myn- digheten främst fattar beslut i större ärenden. De regionalpolitiska företagsstöden består av regionalt ut- vecklingsstöd, sysselsättningsstöd, landsbygdsstöd, transport- bidrag etc. Det är angeläget att även denna medelsarsenal ges en tillväxtinriktad profil med beaktande av de skilda regionala för- utsättningarna. Ett exempel på att det regionala utvecklings- stödet kan användas offensivare är kopplingen till struktur- fonderna. I de program som gäller för mål 1 och mål 2 för perioden –2006 finns möjligheter att medfinansiera det regionala utvecklingsstödet med EU-medel. Detta innebär att medlen via programmen kan få en mer strategisk inriktning när det gäller inriktning mot nyckelbranscher och framtidsorien- terade investeringar av mer utvecklingskaraktär. Det bör även erinras om att den nya myndighetens ansvar för transportbidraget inte ska betraktas som ren myndighets- utövning. Volymen medel, ca , är i sig en nyckelfaktor för särskilt sågverksindustrin i norra . Stödhanteringen ger en exklusiv kunskap om transportrörel- serna inom regionerna av stort värde för olika utrednings- insatser. Länsstyrelser och självstyrelseorganen har möjlighet att bevilja medel till projekt som främjar den regionala utvecklingen. Även den nya myndigheten kommer att ha centrala medel för pro- jektverksamhet till sitt förfogande. Regeringen har uttalat att projektverksamheten på ett positivt sätt har bidragit till den regionala utvecklingen. Den ökade medfinansieringen har bidragit till ett mer effektivt utnyttjande av strukturfondsmedel. Här har den nya myndigheten en viktig roll att genom erfarenhetsutbyte och uppföljningar ytterligare förbättra användningen av projektmedlen. Ett aktivt uppträdande inom det regionala utvecklingsarbetet är vidare en förutsättning för att den nya myndigheten ska kunna fungera som stabsorgan till regeringen i dessa frågor. Det förutsätter att myndigheten utöver sedvanliga regelbundna rap- porter om de verksamheter som bedrivs av länsstyrelser och självstyrelseorgan ska kunna utföra särskilda utrednings- och analysuppdrag åt regeringen och aktuella kommittéer etc. Ambitionen förutsätter en kvalificerad analysfunktion till stöd för myndighetens egen verksamhet och samspelet med de regionala aktörerna; länsstyrelser, självstyrelseorgan, kommuner, andra statliga myndigheter samt näringslivet och dess företrä- dare. Den nya myndigheten bör ta över projektet närings- livsutveckling. Projektets första fas kan anses vara avslutat i samband med att Strategin för lokal tillväxt överlämnades till regeringen . Arbetet fortsätter nu i fyra delprojekt med ett mycket brett kommunalt deltagande. Behovet av lokal näringspolitik. Ökad lokal anknytning i tillväxtavtalen. Entreprenörskap som drivkraft. Regionala kunskapsmiljöer i hela . 3.5.3En ny regional näringspolitik: Starka regioner Starka regioner är en förutsättning för en aktiv näringspolitik. Inriktning av denna politik är att öka effekten av de samlade offentliga insatserna så att dessa i högre grad medverkar till att öka tillväxten genom fler och växande företag. Genom detta blir Starka Regioner en nationell angelägenhet. Ställningstagandet kan i sammanfattning uttryckas på följande sätt. De offentliga insatserna inom näringspolitiken får större effekt om de i ökad utsträckning kan styras av efterfrågan från näringslivet. Detta är inte begränsat till den närings- politiska medelsarsenalen utan gäller även insatser inom t ex utbildnings- och transportområdet. Näringslivets efterfrågan stimuleras om det kan utvecklas inom ett starkt partnerskap med aktiva företrädare för en- skilda företag. Det starka partnerskapet förutsätter en geografisk för- ankring som känns naturlig för de som ingår och ligger begreppsmässigt nära den funktionella regionen. Ett viktigt moment är att tillse att företrädarna för näringslivet får ett så reellt inflytande att det känns meningsfullt att delta. Den funktionella regionens samspel med de olika admi- nistrativa nivåerna är en framgångsfaktor. med detta samspel är att försöka vidga den lokala arbets- marknaden särskilt för den kvalificerade arbetskraften. Det viktigaste instrumentet för att stödja dessa processer är tillväxtavtalen. Ambitionen bör alltså vara att vidga området som blir föremål för en närings- och tillväxtpolitisk prio- ritering. Regionalpolitiken ska ur näringspolitisk synpunkt betraktas som insatser föranledda av de aktuella regionernas särskilda behov, men ha samma inriktning som näringspolitiken i övrigt. Det ökade regionala och kommunala engagemanget i den regionala näringslivsutvecklingen tas tillvara. Den nya organisationen kommer att få god kännedom om svensk företagsamhet. Erfarenheter finns på central, regional och lokal nivå inom och och hos den nya orga- nisationens personal. Exempelvis kommer den strategiska råd- givning som ges till enskilda företag att ge kännedom om vilka lagar och regler som kan verka tillväxthämmande på svenska företag. Denna kunskap är viktig att föra vidare till andra myn- digheter för att ge impulser till förändringar och studier som måste belysa vissa frågeställningar. Nära samarbete kommer att eftersträvas med det nya . Den nya myndigheten ska insamla och bearbeta information som gäller strukturfonderna.