sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — 220Jakobsson G, , 1991:12, Barns hälsa i , Kunskapsunderlag till folkhälsorapport. ungdomar i åldrarna 13–, pojkar oftare än flickor. Skademönster är väl kartlagda i flera studier. De förebyggande insatser som krävs för att minska riskerna är också i många fall kända. Flera av dessa risker finns i barns och ungdomars fritidsmiljö, särskilt i trafiken, men en oacceptabelt hög andel av dagens olycksfall inträffar under skoltid. Ca 35 000 skolelever uppsöker sjukhus eller vårdcentral efter att ha skadats i skolan.221 Skador inträffar särskilt ofta på skolgården, under skolvägen och vid idrottsundervisning.222 Mobbning är också en viktig orsaksfaktor bakom vad som kan uppfattas som olycksfall. Även andra miljöbetingade hälsorisker kan finnas i skolan. Sjuk- domssymptom som följd av skadlig inomhusmiljö, sjuka hus, är fort- farande vanliga. Särskilt starkt drabbas här den växande gruppen barn och ungdomar med allergi i olika former.223, 224 Allergiker kan ofta få ökad symtombelastning i skolan Det beror på indirekt djurkontakt via allergen från djurägande klasskamraters kläder, otillräcklig städning i skolan eller prydnader och växter i klassrummen m.m.225 Skolmiljön rymmer dessutom ofta traditionella fysiska miljöproblem såsom brister i ventilation, buller, mögel, olämplig belysning, ergonomiskt olämpliga skolbänkar men också olämpligt utformade skolgårdar. Skolans psykosociala arbetsmiljö har nära koppling till hur barn och ungdomar trivs i skolan och till skolframgång, men för psykosocial hälsa och mobbningsproblem.226, 227 Med en snäv definition228 uppger 2–av eleverna i att de är utsatta för mobbning229 och bland dessa elever är det vanligare än hos övriga med stor skolfrånvaro och lågt skolengagemang. I en enkätundersökning som genomförde bland elever i årskurs 4, 1997 framkom mobbning en gång eller oftare bland bland barnen. uppgav att de åtminstone blivit mobbade under läsåret. 221Aldenberg E, , , Schelp L, 1997. Elevers arbetsmiljö och skaderisker. 222Jakobsson G, , 1991:12, Barns hälsa i , Kunskapsunderlag till folkhälsorapport, 1991. 223Sundell J, , 1994. Luften vi andas inomhus. Inomhusmiljöns betydelse för för allergi och annan överkänslighet. Vetenskaplig kunskaps- sammanställning. 224Formgren H, 1994. Omfattningen av allergi och annan överkänslighet. 225Se fotnot 49. 226Marklund U, 1997. 227Attityder till skolan + skolbildsundersökningen 1993/94, 1995, rapport nr 72. 228Mobbad i skolan 1 gång /vecka eller oftare. 229Se fotnot 52. Flickor utsätts för mobbning lika ofta som pojkar, men barn med utländsk bakgrund mobbas oftare liksom barn som flyttat . Mobbning verkar ha ungefär samma utbredning som för 10– Liksom mobbning är våld och sexuella trakasserier allvarliga och vanliga problem i skolans psykosociala miljö. I en undersökning bland elever i årskurs 9 uppgav av pojkarna och av flickorna att de blivit utsatta för våld i skolan. I ungefär en tredjedel av fallen hade man varit tvungen att uppsöka sjukvård för den uppkomna skadan.231 Före- komsten av våld i skolan är dock mycket ojämnt fördelad mellan skolor och kommuner och är vanligast i storstäder och förortskommuner.232 I , där erfarenheter av våld i skolan är betydligt större än i , har program för konfliktlösning och medling fått stor spridning inom det våldsförebyggande arbetet, något som ännu ej fått stor spridning i Sverige.233 Ett sexualiserat språkbruk med nedvärderande och kränkande beteckningar för flickor och även för pojkar förefaller ha blivit allt vanligare i svenska skolor. Rapporten för sexuella trakasserier bygger på en enkätundersökning bland 714 flickor på högstadie - och gymnasieskolor i 1996.234 Rapporten visade att av flickorna angav att de under sin skoltid varit utsatta för någon form av sexuella trakasserier. Exempel på sådana trakasserier var runda ord, pornografiska bilder, ovälkomna sexuella anspelningar, blickar, gester, tilltalsord, ovälkomna kommentarer om utseendet, klädsel, privatliv, tafsande eller annan ovälkommen medveten kroppsberöring. har tagit initiativ till ett skolprojekt i syfte att utveckla och sprida pedagogiska arbetssätt och metoder för att bland annat förebygga och motverka sexuella trakasserier och köns- mobbning på skolan.235 Sammanfattningsvis utgör skador och olycksfall en framträdande orsak till såväl lindrig som allvarlig sjuklighet liksom dödsfall bland barn och ungdom. Skolvistelsen bidrar till en stor del av dessa skador. Skolans fysiska miljö kan ofta orsaka en ökad belastning för elever med allergi. Liten blir stor. 231Lindström P, 1995. Det obegripliga våldet. 232Menckel E, 1997. Elevers arbetsmiljö och skaderisker. 233Alexandersson L , Konfliktlösning på schemat kan minska våldet i skolan, Brå Apropå nr 4/1997. 234Ehrenlans B, , Rapport 1996:2. Stopp för sexuella trakasserier, Elevvårdsenheten skolor. 235http:///skolproj.htm Skolans psykosociala miljö innefattar ofta allvarliga psykosociala problem för eleverna i form av mobbning, våld och sexuella trakasserier. Den psykosocialal miljön har koppling till trivsel och skolframgång den som inte trivs i skolan lär sig inget. Långvarig sjukdom och bestående funktionshinder I den senast sammanställda undersökningen från SCB av levnadsför- hållanden (), som är –89 fick föräldrar besvara frågor om hemmavarande barns hälsa. Av resultaten framgick att av barn i åldrarna 3–av föräldrarna bedömdes ha någon långvarig sjukdom och att regelbundet använde medicin för sådan långvarig sjukdom.236 Olika lokala undersökningar visar att långvarig sjukdom eller han- dikapp bland barn och ungdomar förekommer i en frekvens . I en nordisk undersökning redovisad 1990237 befanns av barn och ungdomar mellan ha en långvarig sjukdom eller handikapp som påverkade det dagliga livet väsentligt. Preliminära data från en uppföljande studie 238 visar att det skett en ökning av förekomsten av långvarig sjukdom och handikapp från mitten av 1980- talet till 1996. Bakom begreppen kronisk eller långvarig sjukdom, funktionshinder och handikapp239 står ett mycket stort antal olika diagnoser. Den kvan- titativt helt dominerande gruppen är allergiska sjukdomstillstånd inklusive astma och eksem. Andra förhållandevis vanliga kroniska sjukdomar och funktionshinder är epilepsi, diabetes, glutenintolerans, psoriasis, hjärt- lungsjukdomar och cancer.240, 241, 242 Vissa av dessa visar en faktisk ökning. En särskilt markant ökning gäller allergiska sjukdomar, där Barns hälsa 1988-89. (Levnadsförhållanden, rapport 87) 237Jakobsson G, , 1991:12 Barns hälsa i . Kunskapsunderlag till folkhälsorapport, 1991. 238Berntsson L, 1997 Health and well-being of children in the Nordic countries - a ten year follow up study. 239För definitioner av dessa begrepp, se t ex del- betänkande Handikapp, Välfärd, Rättvisa (SOU 1991:46) och översättning av WHO:s klassifikation av Impairment, Disability and Handicap (ICIDH). 241Westbom L, Kornfält R, Chronic illness among children in a total population. 242Abrahamsson G, , rapport 1987:1. Vi finns, Elever med medicinska handikapp. förekomsten förefaller ha fördubblats under den senaste tioårs- perioden.243 Även diabetes har ökat. Särskild uppmärksamhet riktas mot barn och ungdomar med neuropsykiatrisk problematik. Med neuropsykiatri menas det kun- skapsområde som omfattar psykiatriska funktionshinder på neuro- biologisk grund. Hit hör i första hand DAMP och ADHD, Aspergers syndrom och angränsande avvikelser inom autismspektrat samt Tourettes syndrom. Även dyslexi kan delvis hänföras till denna grupp problem244, 245, 246. Erfarenheten är att neuropsykiatriska problem ofta inte är identifierade eller utredda före skolstart. Konsekvenser för skolsituationen kan vara svårbemästrade och den långsiktiga utvecklingen för dessa barn visar en hög risk för personlighetsstörningar, sociala och psykiatriska problem.247 Skolans organisation för elever med olika funktionshinder är delvis utformad med hänsyn till funktionshindrets art. För elever med utveck- lingsstörning finns särskolan. av alla elever i grund- och gymnasieskolan är inskrivna i särskolan och av dessa är integ- rerade i grund- eller gymnasieskola.248 Knappt 800 barn fanns 1996/97 i någon av de statliga specialskolorna för elever med synskada, dövhet, hörselskada eller talskada. Drygt 8 300 elever inom grund- och gymna- sieskolan hade kontakt med den pedagogiska hörselvården eller kon- sulentverksamheten inom (i skolan) på grund av rörelsehinder, syn- eller hörselskador och fler- handikapp.249 Vissa sjukdomar och funktionshinder är vanligt förekommande i skolan t.ex. barn med allergi, astma, DAMP, epilepsi, diabetes, och glutenintolerans. För barn med mindre vanliga sjukdomar och handi- 244Gillberg C, i Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa, delbetänkande av SOU 1997:8. 245Rydell A-M, i Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa , delbetänkande av SOU 1997:8 246Lennerstrand G, , , , Dyslexi, ett allvarligt handikapp, Läkartidiningen, 87, 2673-76, 1990. 247Kadesjö B, Kadesjö Ch, DAMP och ADHD osynliga funktionshinder nr 12 1999, , , , Stor risk för DAMP/ADHD-barn att bli missbrukare senare i livet. nr 47 1998. 248Beräkning utifrån uppgifter i Jämförelsetal för skolhuvudmän, rapport nr 134, 1997. 249Skolverket rapport 135, 1997. Beskrivande data om skolverksamheten 1997. kapp250 behöver skolan utnyttja den specialiserade sjukvårdens och barnhabiliteringens kunnande för att finna vägar till en anpassad skol- situation. I samarbetet mellan skola och andra institutioner bör och kan Elevhälsan vara en betydelsefull länk Sammanfattningsvis bedömer föräldrar att drygt vart femte hemmavarande barn () har långvarig sjukdom eller handikapp. Med snävare bedömningskriterier minskar denna andel till vart 20:e barn (). Det finns undersökningar som antyder en ökning. Allergi utgör den dominerande orsaken, barn med neuropsykiatriska funktionshinder. Det viktigaste för skolan är att bedöma och säkerställa de pedagogiska insatser som krävs för att tillgodose barnens behov. Psykiska och sociala problem I en gången tid dominerades hälsovårdsarbetet av de iögonfallande och utbredda fysiska hälsoproblemen. Vid sidan av dessa fanns naturligtvis också en mycket utbredd psykisk och social ohälsa. Vartefter de fysiska hälsoproblemen allt mer kunnat bemästras, har bilden av de psykosociala hälsoproblemen framträtt tydligare bland barn och ungdom och betecknas ibland som the new morbidity. Vetenskaplig kunskap saknas fortfarande om vad som är orsak och vad som är verkan men man tror att problemen till stor del har sin grund i följderna av förändringar av livsstil, livsvillkor och samhällsutveckling liksom urbanisering och omflyttning som har medfört förlust av sociala nätverk. Vuxnas otrygghet på arbetsmarknaden, arbetslöshet251, instabilare familjebildningar252 kan skapa hinder för trygga uppväxtför- hållanden och en harmonisk personlighetsutveckling.253 Många barn växer upp i familjer som har svåra problem. Det kan innebära att de blir utsatta för misshandel och andra fysiska och psy- kiska övergrepp. Föräldrar med missbruksproblem och psykisk sjukdom har ofta svårt att tillgodose sina barns behov av trygghet och stöd. är det i samtal med en vuxen i skolan som barnet har förtroende för t.ex. lärare, kurator eller skolsköterska som sådana pro- blem först anförtros en vuxen. 250Se t ex sammanställning Små och mindre kända handikapp , Artikelnr samt kunskapsdatabas länkad till hemsida på Internet (/smkh/index.htm.) 251Hagquist C, , 1997 När krisen slår mot de unga, om uppväxtvillkor . 252Wadsby M, 1993. Children of divorce and their parents, Akad. 253Lagerberg D, , i , 1984. Barns hälsa och välfärd , Nordisk lärobok i socialpediatrik. Begreppet existentiell ångest har förts fram som en förklaringsmodell till äldre ungdomars livsleda och svårighet att finna mening i sin tillvaro.254 En aspekt av detta är ungdomars själmordstankar och självmordshandlingar. I åldrarna 13–har drygt var tredje flicka haft självmordstankar.255 Mellan 500 och 600 ungdomar i denna åldersgrupp vårdas på sjukhus för självmordsförsök. Fullbordade självmord är genomsnittligt 17 – 1996. Tillgänglig statistik ger inte underlag för en bedömning av om det skett en ökning eller ej av självmordshandlingar i denna åldersgrupp.256 Bland unga vuxna är såväl självmordsförsök som fullbordade självmord betydligt vanligare än i ungdomsgruppen. I åldersgruppen 15–är i själva verket självmord den enskilt vanligaste dödsorsaken och svarade 1996 för en fjärdedel av alla dödsfall.257 Barn och ungdomar möter, liksom vuxna, skärpt konkurrens och ökade krav på duglighet som kan innebära ett hot mot självkänslan och därmed för den psykiska hälsan. Skolan utgör inget undantag.258 Mass- media och kommersiella intressen förmedlar många direkta och indirekta budskap och värderingar om droger, våld, könsroller, kroppsideal och sexualitet. Det bidrar till barns och ungdomars attityder och verk- lighetsuppfattning och påverkar därmed deras levnadsvanor, livsstil, psykiska och fysiska hälsa i högre eller lägre grad. Det är således många olika förhållanden som på ett negativt sätt kan påverka barns och ungdomars personlighetsutveckling. Denna påverkan tar sig ofta svårtydbara uttryck i form av psykosomatiska symptom, känslomässiga störningar, tecken på utveckling av asocialitet och självmordshandlingar. Psykiska problem och känslomässiga störningar hos barn och ungdomar måste därför alltid bedömas utifrån en helhets- bild. Ett skolbarn är en del i en familj, i en skolklass, i en kamratgrupp och lever i ett visst bostadsområde och i . Miljön kring barnet kan vara sådan att vad som uppfattas som problem hos barnet, kan vara en adekvat reaktion på en ogynnsam situation. För att förstå de psykiska problemens bakgrund måste man omfatta en helhetssyn vilket också är förutsättningen för att kunna ge adekvat stöd. Inte minst är det en 254 , 1987. Livet som utmaning. Existentiell ångest hos svenska gymnasieelever. 255Berg , 1998. 256Åberg A, , , Ökar självmorden bland ungdomar vol 95 nr 49 1998. 257Wasserman D Självmord – ett försummat folkhälsoproblem. vol 95 nr 49 1998 258Nutbeam D., , , , Warning! Schools can damage your health: Alienation from school and its impact on health behavior, J Pediatr. Child Health 1993,29, suppl 1. uppgift för skolans Elevhälsa att förklara bakgrunden till elevers skolsvårigheter för lärare, skolledare, föräldrar och skolkamrater och ibland även för skolkamraternas föräldrar. Skolans uppgift är att vara en positiv motvikt till de negativa krafternas påverkan genom den lärande miljö som skapas för varje barn. Uppskattningar av den kvantitativa omfattningen av psykosociala problem bland barn och ungdom i skolålder varierar beroende på bl. a. ålder, kön och typ av undersökningsmetodik.259, 260 Bland 10-åriga barn i fanns, enligt lärarskattning, svåra psykiska problem bland pojkarna och bland flickorna.261 I folkhälsorapport , Barns och ungdomars hälsa i ,262 beskrivs olika mått på självrapporterad psykisk hälsa bland ungdomar i åk 9. Uttryck för negativ självbild fanns hos av pojkarna i undersökningen och i dubbelt så hög andel bland flickorna. Ungefär var tredje 15-åring hade under närmast föregående termin haft, vad som bedömdes som, allvarliga psykosomatiska besvär. I undersökningen studerades också sambanden mellan dessa självrapporterade psykiska och psykosomatiska symtom och föräldrarnas arbetslöshet. Psykosomatiska besvär hade ökat särskilt mycket bland elever från familjer med arbetslös förälder och när det fanns en oro för familjens ekonomi.263 I den tidigare nämnda undersökningen Health Behavior in School- aged Children ges möjlighet att jämföra utvecklingen . De senast sammanställda uppgifterna är från /98 och kan alltså jämföras med samma uppgifter från tre tidigare undersökningar. Här framkommer att psykosomatiska och stress- relaterade symptom ökat väsentligt , särskilt hos 15-åringarna och särskilt hos flickor. Hur vanliga är allvarliga psykiska och sociala problem vid den ålder då ungdomar är på väg in i vuxenlivet? I den omfattande longitudinella studien av barn födda i ,264 hade av 18-åringarna en 260Lagerberg, D, , , Vuille J-C, Growing up in : The New Morbidity in the adolescent period. A Longitudinal Epidemiological Study Based on External Sources. Acta Pediatrica, vol 83/ 1994/ suppl 398. (sid 10+11). 261Mellbin T, , Vuille J-C, 1982. Från 4-10 ,redovisar 1982:10. 262Hagquist C, red, l994 Folkhälsorapport l994, Barns och ungdomars hälsa. 263Hagquist C, 1997. Economic stress and perceived health among adolescents in . Submitted for publication, Refererad i Folkhälsorapport , 1997. 264Mellbin T, , Vuille J-C, 1992. Growing up in . The role of public services in identification and treatment of health and adjustment problems. part I. Acta ped 81:417–423, 1992 allvarlig psykiatrisk eller social problematik eller var kriminellt belastade. Inom 1/3 av denna grupp av ungdomar med allvarliga problem fanns en kombination av samtliga nämnda problem. Bland alla barn med psykiska problem och sociala svårigheter är det emellertid endast en mindre grupp där problemen och svårigheterna blir bestående och försvåras under utvecklingen till vuxen. Det är vanligare att barns och ungdomars svårigheter uppstår och består av deras utveckling mot vuxenhet. Det är därför bara en mindre del av de barn och ungdomar som kommer att få bestående problem, som går att identifiera . Det är barn och ungdomar, som karaktäriseras av en anhopning av problem och svårigheter, s.k. clustering.265 Hos dem är risken stor att dels ytter- ligare problem tillkommer under den fortsatta uppväxten, snöbollseffekt, dels att de olika uttrycken för psykisk och social ohälsa blir bestående eller försvåras.266 Sammanfattningsvis uppvisar barns och ungdomars psykiska hälsa en mångskiftande och mångtydig bild. Orsakerna är ofta svårgripbara, ibland föremål för akademisk kontrovers. Många orsaker förefaller samverka till den ökning av psykiska, sociala och psykosomatiska pro- blem som flera studier antyder. Dessa problem avspeglas i skolans var- dag på avgörande sätt och skolan som organisation kan både medverka till dem och utgöra en motkraft. Skolan och Elevhälsan är viktig, dels som stöd för enskilda elever med psykiska och sociala problem, dels för att ständigt verka för att skolan som organisation befrämjar och utvecklar lusten att lära i en arbetsmiljö där både elever och vuxna trivs och mår bra. 266Stattin H, , Antisocial development - a holistic approach. Development and Psychopathology 1996 vol 8, 617–45 Integritet, sekretess och journalhantering Jag föreslår att den kommitté som är tillsatt för att arbeta med för- ändring av sekretesslagen får tillägg till sina direktiv med uppgift att: ·Analysera hur lagstiftningen ska markera att huvudregeln är samtycke från elev och föräldrar alt myndig elev innan vissa uppgifter lämnas ut. ·Klargöra vid vilken ålder och under vilka omständigheter en icke myndig men tonårig elev kan säga nej till att föräldrarna kontaktas av skolan. ·Klargöra vad det innebär att skolpsykologer tillhör Hälso- och sjukvårdspersonal i den mån deras yrkesutövning innebär att de undersöker, vårdar och behandlar elever Integritetsfrågorna i skolan är viktiga för både elever och föräldrar och för skolans personal. Flera elever har tagit upp hur mycket det betyder för dem att skolsköterskan inte berättar vidare av det de anförtror henne, att det finns någon de kan gå till även med det som är svårt. En elev menade att vuxna kan inte låta bli att prata så han skulle aldrig vända sig till någon vuxen i skolan! Sekretessreglerna togs också upp av elevvårdare jag mötte. Man menade att reglerna var svåra att förstå och tillämpa och gav exempel på svåra ställningstaganden; Hur ska en skolsköterska göra när hon är osäker på hur ett ärende (som omfattas av sekretess) ska hanteras och vill rådgöra med en kurator innan kontakt tas med föräldrar? Hur ska skolan hantera frågan om elev som far illa eller på andra sätt har pro- blematiska hemförhållanden, om man inom skolan behöver samråda innan en anmälan lämnas till . Det kan gälla hur anmälan ska göras, vem som ska göra den och hur den ska formuleras. Hur han- terar skolan situationen om en nästan myndig elev motsätter sig att kontakt tas med föräldrarna? Vid vilken ålder är omyndig elevs sam- tycke avgörande? Rättsläget är oklart och hänvisar till elevens mognadsgrad. Sekre- tesskyddet är till för att skydda den enskildes integritet och rättssäker- het, barnets likaväl som den vuxnes. Allmänna handlingar och uppgifter i dessa är normalt tillgängliga för alla. Denna offentlighetsprincip medför att allmänhet och massmedia har en vidsträckt insyn i de offentliga organens verksamhet. Detta är en gammal princip i svensk förvaltning och rättsskipning. Offentliga skolor är myndigheter och därmed gäller offentlighetsprincipen för beslut som fattas och som rör enskild elev t.ex. betyg, närvaro och beslut om förändrad skolgång. Myndighetsbeslut fattas ofta på basis av ett underlag som bifogas beslutet i ett protokoll som undertecknas av myndighetens chef eller någon hon har delegerat beslutsrätten till.267 Sekretess utgör undantag från eller inskränkningar i offentlighets- principen. Sekretess innebär att vissa allmänna handlingar eller andra uppgifter inte får lämnas ut. Förbudet att lämna ut en uppgift avser ett utlämnande till någon utanför den myndighet eller den verksamhetsgren inom en myndighet där uppgiften finns. Om sekretess föreligger eller inte är bl.a. beroende av inom vilken typ av verksamhet uppgiften finns, vad uppgiften handlar om, vilken skada som skulle kunna uppkomma om uppgiften lämnades ut. Den eller de personer som skall skyddas av en sekretessregel kan också medge att uppgiften – trots sekretessbestämmelsen – får lämnas ut. Det finns också undantag från sekretessen som tillåter att en annars skyddad uppgift får lämnas ut. 267 Sekretess i förskola och skola mm, utgiven av 4 uppl 1998, ger utmärkta praktiska exempel. Sekretess gäller för vissa uppgifter Sekretess kan inom skolans elevvård och i förskolan råda för uppgifter om enskilds hälsotillstånd, som rör psykologisk undersökning eller behandling eller i övrigt den enskildes personliga förhållanden. Sekretessen kan även gälla för uppgifter som berör närståendes per- sonliga förhållanden, t.ex. föräldrar och syskon. Förutsättningar för att sekretess skall gälla är bl.a. att det bedöms att det föreligger en risk för skada (men) hos eleven eller dennes närstå- ende om uppgiften lämnas ut. En sådan skadebedömning (menprövning) måste göras innan en uppgift som kan omfattas av sekretess eventuellt lämnas ut. Beroende på typ av uppgift accepteras olika stor risk för skada – det finns således olika grader av sekretess. Samtycke från den som skall skyddas av sekretessregeln upphäver alltid ett förbud att lämna ut en uppgift. Sekretess gäller mellan myndigheter och mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet Inom skolan räknas den verksamhet som sorterar under samma nämnd eller styrelse tillhöra samma myndighet. Skolverksamheten och därmed skolans Elevhälsa kan därför, i samma kommun, vara uppdelad mellan flera myndigheter i sekretesslagens mening om man t.ex. har stads- delsnämnder eller olika kommunala nämnder för grundskola och gym- nasieskola. Skolhälsovård utgör en egen verksamhet inom skolan.268 Om det finns en gemensam organisation för skola och förskola räknas förskolan som en egen verksamhetsgren. uppgifter kan normalt lämnas över till skolan endast om föräldrar/vårdnadshavare ger sitt samtycke. Det händer ibland att föräldrar först vill läsa vad där står i journalen. Det är sällsynt att de inte samtycker till att den lämnas till skolan. Elevhälsans samarbetspartners utanför skolan, t.ex. socialtjänst, polismyndighet, hälso- och sjukvård, utgör egna myndig- heter. 268 För skolpsykologer har hävdats att även delar av deras verksamhet ska anses utgöra en egen verksamhetsgren inom skolan. Denna fråga har hänförts till juridiska enhet för bedömning.