sou · GOB335 · 2001-01-01 00:00:00 — svarar för det svenska deltagandet i det internationella FoU-samarbetet inom bl.a. drivmedelsområdet. De alternativa drivmedlens viktigaste funktion i ett kort perspe- ktiv är främst att bidra till minska emissionerna av koldioxid. På antas de också kunna bidra till att minska emissioner med påverkan på miljö och hälsa. Produktionen av och marknaden för alternativa drivmedel är som framgått i avsnitt 4.5 begränsad. Förhållandena är likartade på andra håll i världen. Inom IEA bedrivs en omfattande verksamhet avseende alterna- tiva drivmedel inom det s.k. genomförandeavtalet Fules (AMF). deltar mycket aktivt i detta och andra genomförandeavtal som Advanced Fuel Cells, Energy Conser- 130 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv SOU 2000:35 vation and Emissions Reduction in Combustion och Hybrid and Electric Vehicles. Arbetet har i många fall avsett tekniska frågor. Framöver kommer dock systemfrågor, barriärer och marknadsintroduktion att premieras. Genomförandeavtalen har en mycket betydelsefull roll när det gäller att samordna forskning och utveckling, finansiera gemensam forskning samt inte minst bygga nätverk över hela . Genom att delta i IEA:s olika aktiviteter får snabbt del av nya rön och idéer samt kan snabbt sprida sina egna resultat och kunskaper inom området. bedriver dessutom tillsammans med några nationella organisationer samarbete med , , och i alkoholområdet. Syftet är att generera kunskaps- och idéöverföring. Inom ramen för IEA/Bioenergy TASK 27 är ett gemensamt projekt mellan bl.a. och amerikanska (– ) i samt DOE:s laboratorium i för förnybara resurser under uppbyggnad. 9.2EU:s ramprogram för forskning och utveckling m.m. 9.2.1Övergripande mål EU:s forskningspolitik EU:s program för forskning och utveckling har som övergripande mål att förbättra industriella konkurrenskraft, framför allt i förhållande till och . Dessutom skall programmen bidra till att fördelarna med den inre marknaden utnyttjas och samhällets allmänna behov av hållbar utveckling och förbättrad livskvalitet tillfredsställs. Grundidén bakom EU:s forsknings- politik är att forskare och företag skall samarbeta i och mellan medlemsländerna. EU:s målsättningar inom forskning och teknologisk utveckling slås fast i de s.k. ramprogrammen. Det fjärde pågick åren 1994–1998. När det gäller EU-finansierad forskning var ett mellanår, eftersom projekt inom det SOU 2000:35 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv 131 fjärde ramprogrammet i princip höll på att avslutas och det femte befinner sig i ansöknings- och beviljningsfasen. Ansöknings- förfarandet kommer i princip att avslutas . Kostnaderna för projekten kan finansieras på flera sätt. En vanlig finansieringsform av EU-gemensamma projekt är att medel från EU:s ramprogram bidrar till omkring hälften av projektens kostnader. De som avser att delta i ett projekt måste därför också hitta andra finansieringskällor, antingen egna eller nationella, för den återstående delen. En annan stödform är s.k. concerted actions (t.ex. COST)1 som innebär att kommissionen endast svarar för deltagarnas merkostnader som samarbetet mellan medlemsländer i sig ger upphov till. Det femte ramprogrammet för forskning och utveckling innebär att svenska forskare och svenskt näringsliv fått tillgång till ett program som omfattar . Programmet som började och löper fram innehåller insatser på flera områden och vänder sig till alla typer av organisationer. För små och medelstora företag finns det speciella insatser som stöder deras möjlighet att delta. Det femte ramprogrammet består av ett antal tematiska programområden och miljö- och hälsoaspekter återfinns under flera av dem. De som närmast berör utredningen är Livskvalitet och förvaltning av levande resurser, Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, Energi, Miljö och hållbar utveckling. De kompletteras av tre s.k. horisontella program där forskarrörlighet och socioekono- misk forskning har anknytning till vårt uppdrag. Vid genomförandet av det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling kan man notera att behovet av att de nationella programmen och Europeiska unionens FOTU (forskning och teknisk utveckling) program inom området miljö och hållbar utveckling bör komplettera varandra. Samordnings- frågorna med EU bör således alltid finnas med i planeringen av nationell forskning inom miljö- och transportområdet. 1 Co-operation in Science and Technology. 132Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv SOU 2000:35 9.2.2Svenskt deltagande i EU:s forskningsprogram Svenskt näringsliv och svenska forskare har deltagit i ett flertal delprogram, s.k. särprogram i EU:s forskningsprogram. Svenska myndigheter ansvariga för deltagande i de olika forskningsprogrammen har varierat över tiden. När det gäller forskning kring transporter har och utsetts som huvudansvariga myndigheter för några transportrelaterade delpro- gram. I fråga om miljöområdet har haft huvud- ansvaret för delfinansiering av EU tillstyrkta projekt. KFB har gjort en sammanställning2 över svenska framgångar i det fjärde ramprogrammet för forskning – Transportprogrammet. Den visar att i 198 av de sökande konsortierna hade en eller flera svenskar funnits med. Intresset att delta från svensk sida varierar dock mellan programmets olika delområden. Svenska deltagare erhöll ca från kommissio- nen, vilket är 15–mer än vad det svenska budgetbidraget är till detta program. Även har gjort en sammanställning över det svenska utfallet i EU:s fjärde ramprogram inom miljöområdet. Den visar att svensk forskning haft stor betydelse för kunskapsbidrag i internationella miljöfrågor. I de beviljade projekten inom det fjärde ramprogrammet innehöll var fjärde godkänd ansökan en svensk och utfallet i forskarstöd innebär att får tillbaka 2,5 gånger den insats vi betalar till EU enligt . Det har inte varit möjligt att få fram mer specificerade uppgifter om EU-stödet till den effektrelaterade forskningen inom luftföroreningsområdet. har deltagit i ett tvärvetenskapligt pro- jekt som fått stöd inom programmet Miljö- och klimatforskning 2 redovisning av uppdrag att utarbeta en forsknings- strategi för miljöforskning (Dnr 800-3672-99). SOU 2000:35 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv 133 tillsammans med , , och , det s.k. benprojektet. Svenska deltagare medverkar också i grupper och samverkar med institutioner som experter i utvärderingarna av inlämnade ansökningar. Ansvariga myndigheter har också på olika sätt verkat för att få med nationella experter i de paneler som gjort utvärderingarna. Enligt KFB har detta har burit frukt. För de två sista ansökningsomgångarna blev inte mindre än nio svenska experter utvalda, vilket motsvarar . Regeringen angav vid beslutet om organisationen för det femte ramprogrammet i en bilaga till beslutet ett antal mål för svenskt deltagande i ramprogrammet (bilaga till regeringsbeslut 1999-03- 11, nr 8). Bl.a. skall organisationen bidra till ett högt svenskt deltagande som i sin tur skall förstärka den nationella forskningen och bidra till ett ökat internationellt forskningssamarbete. Av de tidigare nämnda tematiska programmen redovisas i det följande Tema 4, men miljöaspekter ingår också i programmet för Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. Målen med det programmet är att stödja forskning som bidrar till ökad konkurrenskraft och hållbar tillväxt, särskilt när dessa mål kombineras. Tema 4: Energi, miljö och hållbar utveckling Temaprogram 4 är indelat i en miljödel och en energidel med en programkommitté för varje delprogram. har gjort en utvärdering av första ansöknings- omgången inom EU:s femte miljöforskningsprogram. Samtliga projekt har betygsatts med hänsyn till vetenskaplighet, manage- ment och europeiskt mervärde inklusive resultatomhändertagande. deltar i 199 projekt, huvudsakligen som partner. Av dessa räknar med att preliminärt endast 31 st projekt kommer att erhålla EU-finansiering. Bilden kan eventuellt komma att förändras efter senare ansökningsomgångar. 134 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv SOU 2000:35 Utfallet har blivit avsevärt lägre i denna omgång jämfört med tidigare ansökningstillfällen enligt som anger bl.a. följande orsaker: ·för framgång krävs en nationell verksamhet – Naturvårds- verkets låga profil kanske återspeglas i EU-deltagandet ·flera framstående forskargrupper kan redan vara intecknade i projekt som inte avslutats i det fjärde ramprogrammet och i nationella program och har därför knappt om tid för ny verksamhet ·ramprogrammet är ett komplext, tvärvetenskapligt och europeiskt program med relevans till samhällsutveckling ·bristande kännedom om villkor för deltagande ·svårigheter att finna motfinansiering Utfallet inom miljöområdet för svenskt vidkommande framgår nedan. Globala förändringar, klimat Hållbar förvaltning av vatten SOU 2000:35 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv 135 Energidelen under temaprogrammet 4 har givits namnet ENERGIE (European Non-nuclear Energy RTD for Global Innovation and Environment). ENERGIE omfattar två s.k. nyckelåtgärder: Nyckelåtgärd 5: Renare energisystem, inbegripet förnybara ener- gikällor. Nyckelåtgärd 6: Ekonomisk och effektiv energi för ett konkurren- skraftigt . Dessutom ingår forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art. Budgeten för ENERGIE uppgår till sammanlagt ca . Ansvariga nationella myndigheter för bedöm- ning av ansökningshandlingar m.m. är och . Skattat utfall för svenskt vidkommande i energiprogrammet enligt uppgift från är att 257 organisationer har deltagit i 176 ansökningar. Av dessa bedömde programkommittén 81 ansökningar vara av en sådan kvalitet att de kunde erhålla motfinansiering vid granskningen. Sannolikt kommer 59 projekt att erhålla stöd från femte ramprogrammet motsvarande . Detta motsvarar av fördelade medel. drar slutsatsen av ansökningsomgångarna fram att svenska sökande har varit mycket framgångsrika. Dessvärre har många demonstrations- projekt avslagits eller fått en kraftigt nedskuren budget på grund av alltför låg innovationsnivå enligt . 9.2.3EU:s ramprogram för folkhälsa Inom EU har kommissionen initierat ett ramprogram för folkhälsa. Syftet med programmet är att i olika projekt ta fram underlag för att vidta åtgärder på gemenskapsnivå. Ett prioriterat område är luftföroreningar – utom- och inomhus. Här intar en stark position. Inom ramen för Folkhälsoprogrammet – Miljörelaterad 136 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv SOU 2000:35 ohälsa – har åtta projekt erhållit stöd. Tre av dessa är svenska projekt och i ytterligare tre deltar svenskar. 9.3Emissionsforskning och provnings- verksamhet i några andra länder () arbetar på en konkurrensutsatt marknad med bilavgasorienterad forsknings- och undersökningsverksamhet. Utredningen har därför valt att redovisa de viktigaste konkurrenterna på den europeiska marknaden. Eftersom utredningen gjort ett studiebesök på den finländska motsvarigheten till MTC är redovisningen här mer utförlig än för de övriga konkurrenterna. VTT () är ett institut i som bedriver forskning kring samma eller liknande områden inom emissionsområdet som flera av de i verksamma aktörerna. Forskningen har en något annorlunda organisation än den svenska med större koncentration och är nästan uteslutande anslags- finansierad. VTT har ofta rollen som koordinator av olika forskningsprogrammen inom området. En rad projekt mellan staten och det finländska näringslivet har bedrivits med VTT som koordinator. Till de mest uppmärksammade hör Mobile och Promotor inom områdena motorteknik och drivmedel. Andra projekt av intresse för vårt uppdrag rör beräkningsmodeller för transportsektorns emissioner och emissionsstatistik VTT har dessutom ansvaret för sammanställningen av uppgifter om de nationella utsläppen från trafiken, vilka sedan rapporteras till EU m.fl. internationella organisationer. De underliggande utsläppsberäkningarna för samtliga trafikslag SOU 2000:35 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv 137 produceras också inom VTT. Likaså finns inom VTT kompetens för validering av indata. VTT:s avdelning för fordonsemissioner arbetar i huvudsak med uppdrag för nationella myndigheter. har andelen internationella uppdrag ökat. VTT har egna avgasprovnings- resurser även för mera avancerade analyser. Aktiviteter tillsammans med EU förekommer i begränsad omfattning. förefaller inta en reaktiv roll i EU-sam- arbetet och använder endast VTT:s expertkunnande vid behov. Planering av forskningen för att vill driva någon särskild linje förekommer . Ett undantag har varit de krav för kallstart som och gemensamt drivit vid utformningen av direktivet 98/69/EG för lätta fordon. 9.3.2Europeiska konkurrenter till svenska aktörer inom emissionsprovningen Behovet av myndighetsanknutna emissionsundersökningar utförs ofta av ett emissionslaboratorium, offentlig- eller privatägt. Sådana undersökningar äger vanligen rum inom samma bolag som är ackrediterat för typgodkännandeprovningar för bl.a. bilavgaser. I sammanställningen nedan framgår några av största aktörerna på den europeiska marknaden och vad som kännetecknar dem. re: regeringen eller miljömyn- och IFP (org. 138 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv vänds ofta i europasam- ring i uppdrag från nationella för större samarbetsprojekt. ny teknik och underlag för som kan utföra kalltem- prov med SHED med variabel för nationella och interna- Laboratory (TRL) SOU 2000:35 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv 139 som koordinator för större Agency (VCA) Utför teknisk tjänst inom uppdrag för nationella och Europeiseringen och en snabb teknisk utveckling ökar kraven på flexibilitet inom provningsverksamheten. Utvecklingen för också med sig en viss grad av specialisering. MTC och övriga aktörer försöker ofta samarbeta i strategiska allianser eller nätverk i dess externa miljö. Det innebär att i vissa fall kan två aktörer vara konkurrenter till ett visst uppdrag, i andra situationer är de samarbetspartners. 9.4Slutsatser för att öka EU-finansierad forskning m.m. har som medlemsland varit en del av EU . Medlemskapet innebär förändringar inom samhällets samtliga sektorer och påverkar även forskningens villkor, inriktning och 140 Svensk emissionsforskning ... internationellt perspektiv SOU 2000:35 Inom vissa områden förefaller det som om utfallet för svenskt vidkommande i det femte ramprogrammet inte varit lika framgångsrikt som i det fjärde. En orsak kan vara att kännedom om möjligheterna till finansiellt stöd från EU ännu inte har fått genomslag fullt ut i forskar- och myndighetsvärlden. En annan orsak som framkommit under utredningsarbetet och som också påtalats av såväl forskningsfinansiärer som -utförare är svå- righeterna att finna motfinansiering till beviljat EU-stöd. Även i KFB:s förslag till forskningsprogram för perioden –2004 behandlas den bedrivna statligt finansierade transportforskningens styrka och svagheter (jfr avsnitt 2.3.1). Utredarna konstaterar att det för vissa områden gäller att svensk forskning tidigare haft en stark internationell position, men att den försvagats relativt sett . Enligt rapporten beror denna försvagning delvis på att andra hämtat in ett tidigare svenskt försprång, delvis speglar den också en relativt sett svag nyrekrytering till dessa grenar av transportforskningen. Ett annat orosmoment, som också uppmärksammats av flera av experterna, är att trots en avancerad miljöforskning i , får våra forskningstjänsteföretag en försvinnande liten del av den internationella uppdragsforskning som upphandlas av bl.a. EU. Denna situation bekräftades av kommissionens tjänstemän i samband med sekretariatets besök där. Vi återkommer i kapitel 11 med förslag till hur skall kunna stärka deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och öka möjligheterna för den forskningsnära tjänstesektorn att konkurrera om den internationella uppdragsforskningen. 10 Förslag till forskningsprogram Utredningen föreslår ett samlat långsiktigt forskningsprogram med målet att stärka såväl statsmakternas som företagens underlag rörande emissioner från fordon och arbetsmaskiner, deras hälso- och miljöeffekter samt möjligheterna till åtgärder. Programmet skall omprövas . Programmet har följande huvudområden: ·utveckling av fordon och bränslen, där kompletterande insatser till pågående FoU föreslås ·emissioner och emissionsmodeller, med en huvudinriktning mot att stärka underlaget kring emissioner av oreglerade föroreningar samt utveckling av provmetoder och emissions- modeller inklusive underlag och validering ·hälso- och miljöeffekter, där forskningen koncentreras till de områden, där trafikens bidrag till effekterna är dominerande. De forskningsområden som inkluderas är bl.a. spridning och exposition av luftföroreningar i tätorter, hälsoeffekter och riskanalys samt effekter på kulturföremål ·systemstudier och styrmedel, där programmet bör innehålla fortsatt utveckling av metoder för uppföljning av vidtagna åtgärder. Ett särskilt partikelprogram föreslås, i vilket emissioner, spridning och effekter och åtgärdsmöjligheter analyseras samlat. 142 Förslag till forskningsprogram I detta kapitel ges först en samlad vision och målbild för den svenska emissionsforskningen för motorfordon och arbets- maskiner. Därefter diskuteras vilka övergripande krav som måste ställas på finansiärer och forskningsutförare för att målen skall kunna nås. Utifrån detta ger vi förslag till forskningens huvud- sakliga inriktning och omfattning och till vilka områden som bör prioriteras. De organisatoriska och finansiella aspekterna av våra förslag tar vi upp i kapitel 11. 10.1.1Utgångspunkter för ett samlat forskningsprogram Såväl i som i står vi inför den stora utmaningen att ställa om transporterna till ett långsiktigt hållbart system. har dessutom en uttalad ambition att ta initiativ till och vara pådrivande i denna utveckling. En samlad och långsiktig strategi för emissionsforskningen är en viktig förutsättning för att skapa framförhållning och handlingsfrihet för samhället när det gäller omställningen till ett hållbart transportsystem, men också för att bibehålla och utveckla samhällets och näringslivets konkurrens- kraft. Strategin måste även kunna koppla samman näringslivets behov av tillämpad och nyttodriven forskning med lärosätenas fria, nyfikenhetsdrivna grundläggande forskning, liksom med den FoU som olika offentliga aktörer behöver. Utredningens vision för en långsiktig samordnad forsknings- insats inom området är därför att ·statsmakterna och företagen skall ha tillgång till det bästa kunskapsunderlaget inom emissionsområdet ·industrin skall vara världsledande vid utformning av motorer, bränslen, fordon, arbetsmaskiner och transportsy- stem för att minimera inverkan på hälsa och miljö Förslag till forskningsprogram 143 ·myndigheterna skall ha en kunskapsbas som medger väl underbyggda nationella och internationella initiativ för att utveckla ett bärkraftigt transportsystem ·utbildningen vid universitet, högskolor och andra kunskaps- centra skall vara förstklassig för att kunna utveckla morgon- dagens motorer och transportsystem Denna vision kräver att en rad förutsättningar är uppfyllda. Bland de viktigaste kan nämnas: ·En samsyn kring behov och mål mellan samhällets alla aktörer (politiker, statliga myndigheter, industri, forskare, experter) ·En programorientering av forskningen mot långsiktiga och tydliga mål ·En samordning av forskningsfinansieringen ·En industriell medverkan i forskningsprogrammen ·En kraftsamling av forskningen till ett fåtal utförare och en ökad samordning mellan dessa ·En intensifierad internationell samverkan. Det gäller både direkt samarbete inom FoU och att följa, sammanställa och värdera den kunskap som kommer fram inom internationell FoU Målbeskrivningen stämmer till stor del överens med de krav och önskemål som uttryckts i den skrivelse som KFB, m.fl. lämnade till (jfr avsnitt 1.1.2). Där betonades behovet av att vidareutveckla FoU- samverkan och kunskapsutbyte i olika nätverk. Det konstaterades vidare att det behövs en kraftsamling på FoU för att lösa transportsektorns hälso- och miljöpåverkan. Strategin bör enligt skrivelsen vara att utveckla och stärka samverkan mellan beställare av FoU och utförande FoU-institutioner. På bör en satsning leda till en framstående kunskapsorganisation för 144 Förslag till forskningsprogram naturvetenskaplig och teknisk forskning på hög internationell vetenskaplig nivå. Målet bör enligt myndigheterna vara att bygga upp en slagkraftig och stark samverkan av FoU inom kunskaps- områden som berör utsläpp av föroreningar från trafik, spridning och omvandling av dessa föroreningar i miljön och olika slags åtgärder för att begränsa riskerna för hälsa och miljö. De poängterade också betydelsen av samverkan mellan staten och industrin: Ett aktivt engagemang (finansiellt eller på annat sätt) från näringslivets sida i samverkan med de statliga myndigheterna tror vi har en avgörande betydelse för att programmet skall bli framgångsrikt. Tankegångar och förslag i linje med myndigheternas har kommit till uttryck också i svaren på utredningens enkät och från olika intressenter under utredningsarbetet. Näringslivet har poängterat att det finns ett positivt intresse för en medverkan i FoU inom området men att man främst ser en medverkan inom EMFO:s programområde inom enskilda delprogram eller projekt. Vi är klara över att vi inom ramen för utredningen inte i alla delar kan beskriva vägarna att nå målen. Däremot finns ambitionen att skapa en plattform som ger en god grund för den process som krävs för att nå de långsiktiga mål som flertalet angivit att vi bör sträva mot och som i myndigheternas skrivelse formulerades som Ett samlat FUD-program – Ekologiskt hållbara transporter. 10.1.2Vilka byggstenar behöver vi då för att åstadkomma detta? Det första är givetvis att vi är överens om problembilden och vilka områden och vilka tidsperspektiv som är aktuella. I kapitel 2, pläderar vi för att se transportsektorns miljöfrågor i sammanhang med utvecklingen av motorteknik och bränslen. Vidare har vi där formulerat en modell för ett sådant samlat synsätt och strukturerat SOU 2000:35 Förslag till forskningsprogram 145 området för utredningens uppdrag i ett antal huvudsakliga insatsområden. Vi har också pläderat för långsiktighet i synen på FoU- verksamheten samt för flexibilitet i användningen av resurser. Det sistnämnda kravet skall ses mot bakgrund av att vi är väl medvetna om behovet av rörlighet i resursanvändningen med hänsyn till den snabba utvecklingen inom hela fältet motor- och bränsleteknik och behovet av FoU-insatser för miljön. En andra hörnsten i uppbyggnaden av ett program består i att skapa en programstruktur som tillgodoser ett antal krav som tidigare betonats och som det också råder enighet om i utredning- en. Förslag om hur denna bör organiseras kommer vi att redovisa i kapitel 11. Redan här bör emellertid ett antal grundläggande krav anges: Ett första krav är att FoU-programmet skall utvecklas och bedrivas i nära samverkan mellan alla berörda parter – myndig- heter, näringsliv och FoU-centra. Ett andra krav är att programmet för emissionsforskning så långt möjligt skall utvecklas och genomföras i en nära samverkan och helst integrerat med den struktur som delvis redan byggts upp eller är under uppbyggnad för fordons- och bränsleteknisk FoU. Enligt utredningens uppfattning har den offentliga sektorn och näringslivet till stor del gemensamma behov av kunskapsunderlag för sina beslut, sina åtgärder och sin utveckling. Vi har vid samtal med företrädare för statliga myndigheter och näringsliv också funnit att det finns såväl starka rationella skäl som ett uttalat intresse för en samverkan. Det positiva intresset från industrins sida bör enligt vår uppfattning tas till vara och utvecklas till ett långsiktigt formellt samarbete inom transport- och miljöområdet.