sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt antal Bostadsrätt 5 (153) 50 (1 547) 5 (144) 40 (1 234) 3 078 Hyresrätt 10 (2 677) 53 (14 521) 7 (1 937) 31 (8 474) 27 609 Totalt 9 (2 830) 53 (16 068) 7 (281) 32 (9 708) 30 687 Det är av familjerna i bostadsrätt som har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan de båda upplåtelseformerna. Den överrepresentation av familjer med disponibel inkomst under genomsnittet som finns inom hyresrätten är betydligt större bland de födda i annat land jämfört med de födda i . Familjer med disponibel inkomst över genomsnittet och födda i är överrepresenterade i bostadsrätt, medan motsvarande familjer födda i annat land ånyo är överrepresenterade i hyresrätt. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de 15 bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. 146 Bilaga 1 SOU 2000:33 Tabell 2.7.4. Andel låginkomsttagare (familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt Baronbackarna ej 66 Björkhaga 37 42 Brickebacken ej 67 City 51 58 Ladugårdsängen 43 54 Norr 61 68 Rosta Finns ej 66 Söder 45 67 Sörbyängen 37 51 Tybble Finns ej 68 Varberga Finns ej 75 Vivalla 47 63 Väster 60 65 Västhaga Finns ej 63 Öster 46 58 Samtliga områden 47 64 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är förvisso segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Men denna segmentering varierar i de olika bostadsområdena. Söder är ett exempel på ett segmenterat bostadsområde i . Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i Varberga och i Björkhaga. Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I Västhaga, City och Öster är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostads SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 147 område erfordras att drygt två femtedelar respektive en femtedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. I bostadsområdena Tybble, Baronbackarna och Björkhaga, med förvisso få delområden, är segregationen lägre och antyder att inkomstfördelningen inom bostadsområdet är förhållandevis jämn. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation Söder 13 ,15 ,32 Norr 39 ,11 ,28 City 32 ,19 ,21 Väster 37 ,13 ,18 Ladugårdsängen 11 ,11 ,17 Västhaga 4 ,44 ,17 Öster 36 ,18 ,17 Vivalla 23 ,11 ,16 Brickebacken 12 ,11 ,14 Sörbyängen 6 ,15 ,14 Varberga 9 ,09 ,13 Rosta 6 ,09 ,12 Björkhaga 4 ,08 ,08 Tybble 4 ,06 ,06 Baronbackarna 2 ,08 ,02 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor både i områden med hög och låg andel invandrare. som Norr med en låg andel födda i annat land har en stor etnisk segregation. Däremot är den etniska segregationen låg i det invandrartäta Baronbackarna, men det är bara baserat på en jämförelse mellan två delområden. Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, i eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. Undantaget är bostadsområdet där boende med annat ursprung än värderar områdena högre. 148 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.7.8. Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Vivalla Varberga Brickebacken ä sthaga Bj ö rkhaga Rosta S ö rby ä ngen Ladug å rds ä ngen V ä ster Norr S ö der Ö ster City Kronor/kvm och å r 800 750 700 650 600 550 500 450 400 Annat land 2.7.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. , Öster och Söder, som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för Vivalla och Varberga, som representerar den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. De äldre värderar å sin sida de yttre bostadsområdena Baronbackarna, högre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga i City. Generellt sett är inkomsten högre bland de boende i bostadsrätt än bland dem i hyresrätt. Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan de olika lägena i kommunen är större bland boende i bostadsrätt än i SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 149 hyresrätt.4 Skillnaden mellan det bättre och sämre läget uppgår för hyresrätt till , medan motsvarande skillnad för bostadsrätt utgör . Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusental) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostads - och hyres- rätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 135 175 139 +29% Medel 132 168 139 +27% Sämst 117 142 117 +21% Alla områden 128 169 132 +32% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +15% +23% +19% Inkomsten är i stort sett densamma bland de boende i det bästa läget som i det medel-bra läget. Det gäller såväl boende i hyresrätt som i bostadsrätt. Det finns således en markant skillnad mellan de lägena och det sämre läget. 4 För att få en överblick över bostadsområdenas attraktivitet är de indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: City, Öster, Söder, Norr och Väster. Läge Medel: Ladugårdsängen, Sörbyängen, Rosta, Björkhaga och Västhaga. Läge Sämre: Tybble, Baronbackarna, . 150 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.7.9. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens De tillfrågades värdering skiljer sig på många punkter från den nuvarande medelhyran. Enligt tidigare figur framgår att det inom respektive läge finns en stor variation i den nuvarande medelhyran. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 151 2.8 De tillfrågade i har fått uttala sig om hur mycket mer eller mindre man är beredd att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i nio olika bostadsområden i undersökningskommunen. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. I nedanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. Boende i de undersökta bostadsområdena fördelad efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyresrätt bostadsrätt 65- år Ej 86 14 11 32 36 21 94 6 3755 Hornsberg 73 27 15 23 42 20 93 7 886 Körfältet 100 0 32 21 44 4 90 10 806 30 70 18 11 47 24 93 7 778 100 0 5 37 32 26 89 11 167 100 0 24 14 40 21 94 6 425 TorvallaSkogsmo 94 6 24 23 44 10 92 8 341 42 58 21 11 45 24 94 6 725 centrum 100 0 30 14 36 20 96 4 360 Samtliga områden 79 21 17 24 40 19 93 7 8243 I undersökningen ingår i huvudsak uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framför allt inkomstfördelning och befolkningssammansättning i bostadsområdena samt nuvarande medelhyror. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår däremot både boende i hyresrätt och i bostadsrätt. De flesta områdena domineras av hyresrätt, undantaget är där ungefär hälften bor i hyresrätt och hälften i bostadsrätt. I områdena Centrum och bor det en relativt hög andel yngre personer. , Körfältet, och Torvalla-Skogsmo karaktäriseras av att det där bor många barnfamiljer. av de boende i de undersökta bostadsområdena är födda utanför . 152 Bilaga 1 SOU 2000:33 2.8.1 Områdespreferens Hur de boende värderar olika bostadsområden i , uttryckt som en områdespreferens, varierar. I genomsnittsvärdena för varje område döljs också stora variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är något mindre i de centrala områdena jämfört med övriga bostadsområden. För Centrum och , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för Torvalla-Skogsmo den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre. Hur mycket mindre varierar dock. Det finns också områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i området Centrum är är beredda att betala mer jämfört med vad de betalar . För ett område som Torvalla-Skogsmo vill däremot betala en lägre hyra än vad de betalar. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande Centrum 16 42 42 576 Hornsberg 47 42 10 633 Körfältet 71 26 3 660 63 32 5 666 47 39 14 646 50 39 11 663 Torvalla-Skogsmo 82 16 2 661 66 30 4 658 centrum 75 22 3 669 Även om flertalet boende endast undantagsvis är beredda att betala mer för andra bostadsområden jämfört med det egna, visar resultatet ändå på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 153 av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 Figur 2.8.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 569 628 654 660 642 658 655 654 663 Bostadsområde centrum Körfältet Kronor/kvm och 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor spridning i uppfattningen om olika bostadsområden och å andra sidan att av de boende uppger ett intervall om per kvm för en bostad i olika områden. Undantagen är Centrum där intervallet är och Torvalla-Skogsmo där intervallet är . Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att betala mindre för en bostad i eller i TorvallaSkogsmo, medan andra är villiga att betala mer. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 154 Bilaga 1 SOU 2000:33 för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar de egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För dem som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden ger ett varierat resultat beroende på bostadsområde. Överlag vill de som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidencintervall (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. Det betyder att värderingen av olika bostadsområden (uttryckt som hur mycket mer eller mindre man är villig att betala ) för vissa områden samvarierar med uppfattningen om det egna, medan det i andra saknas detta samband. I värderingen av Centrum och Hornsberg finns skillnader mellan nöjda och missnöjda/indifferenta. I värderingen av övriga områden finner vi inget sådant samband. En tentativ slutsats av denna analys är att värderingen av bostadsområden i är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med nuvarande område. Undantaget är värdering av de attraktiva områdena Centrum och Hornsberg som är beroende av boendes trivsel i nuvarande område. De boendes områdespreferens analyseras i nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter de boendes ålder och deras familjeinkomster. Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster? forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. Det framgår av figurerna nedan där områdespreferensen för olika bostadsområden relateras till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, medel eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig hyra i bostadsområdet ifråga. Samtliga bostadsområden i som ingår i denna undersökning, frånsett Centrum och , har en medelhyra som är högre än den medelhyra som framkommer av de boendes områdespreferens. Det förhållandet gäller oavsett de SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 155 boendes ålder.2 Hur olika åldersgrupper värderar bostadsområdena framgår av figuren nedan. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Torvalla-Skogsmo centrum Hornsberg Kronor/kvm och år 800 750 700 650 600 550 500 450 400 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Men nivån varierar mellan framför allt de yngre och de äldre samt medelålders. Så värderar de yngre de mest centrala bostadsområdena högre jämfört med de medelålders och de äldre. I värderingen av ytterområdena minskar skillnaderna mellan olika åldersgrupper. 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 156 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.8.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Torvalla-Skogsmo centrum Hornsberg Kronor/kvm och år 800 750 700 650 600 550 500 450 400 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 Överlag värderar de boende med låga inkomster de olika bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga för Centrum. En förklaring är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. 2.8.2 Nuvarande medelhyra Den hyressättning som råder i de undersökta bostadsområdena i avviker från den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck för i områdespreferensen. Spridningen i rådande hyra är betydligt mindre än den spridning som framkommer av de boendes områdespreferens. 3 Inkomstgrupperna låg -100 000, mellan 100 000-149 000, hög 149 000-. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 157 Figur 2.8.4. Medelhyra fördelad efter bostadsområde. Bostadsområde centrum Torvalla-Skogsmo Hornsberg Kronor/kvm och år 800 750 700 650 600 550 500 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Variationen i de boendes områdespreferens följer inte variationen i rådande hyror. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,04. Flera av de områden som de boende värderar högt avviker markant från regressionlinjen. Det gäller framför allt , Centrum och Hornsberg 158 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.8.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Områdespreferens 400 450 500 550 600 650 700 750 Medelhyra i hela området 800 750 700 650 600 550 Torvalla-Skogsmo centrum Hornsberg 2.8.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön och bedöma hur viktiga dessa är för att ett bostadsområde skall betecknas som bra. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att säkerhet och trygghet i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är bra kommunikationer, närhet till affärer i bemärkelsen dagligvaruhandel, att miljön i området är trevlig och vacker och att det är fritt från buller. Av mindre betydelse är såväl närhet till kultur som till motionsanläggningar och lekplatser. Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma (för männen är även parkeringsplatser viktigt och för kvinnor närhet till parker). Inte heller kan vi se några större SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 159 skillnader mellan boende med respektive utan barn, frånsett att boende med barn tycker att närhet till skola är viktigt. Emellertid finns det skillnader mellan de boende när vi undersöker olika åldersgrupper. Så tycker de äldre att områdets rykte är nästan lika viktigt som att där är tryggt och säkert. Yngre och medelålders tillmäter ryktet en mindre betydelse. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det kan därför vara intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. 400 500 600 700 800 900 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 A vstånd Områdespreferens Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum följer en avtagandefunktion. Värdet minskar snabbt nära centrum för att avta allt mindre ju längre från centrum man kommer. En enklare analys av sambanden mellan avstånd och nuvarande medelhyra respektive områdespreferens resulterar i regressionskoefficienter (lutningsvinkeln) för nuvarande medelhyra som uppgår till –0,005 respektive –0,031 för områdespreferensen. Av koefficientens negativa tecken framgår att medelhyra och områdespreferens avtar med ökat avstånd från centrum. Områdespreferensens koefficient är vida större, vilket betyder att 160 Bilaga 1 SOU 2000:33 områdespreferensen avtar i mycket högre grad med ökat avstånd än vad nuvarande medelhyra gör. Det finns dock en viss spridning i områdespreferensen på ungefär samma avstånd från centrum. Detta tyder på att även andra faktorer är viktiga beståndsdelar för att förklara preferensen, såsom t.ex. säkerhet och trygghet i bostadsområdet och bra kommunikationer. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Innebär det att den genomsnittliga inkomsten i sådana bostadsområden också är högre än i mindre attraktiva lägen? Finns det lika hög andel låginkomsttagare i hyresrätten i de bästa lägena som i de sämsta? Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på . Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 161 Figur 2.8.7. Disponibel familjeinkomst (i tusental kronor) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdespreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 100 150 200 r um Hornsberg S oll i den Odens al a Kör f ältet all a c ent rum T o rvalla-Skogsm o Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Knappt hälften av de undersökta bostadsområdena i saknar bostadsrätter. Bland de fem områden där de förekommer är den genomsnittliga inkomsten bland de boende i stort sett lika. Inkomstnivåerna hos de boende i hyresrätt är däremot betydligt mer varierade. Inkomsten i området är högre än i . Områdespreferensens struktur avviker markant från hur medelhyran fördelar sig över områdena. Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Inom bostadsrätt är däremot inkomstgrupperna mer jämnt fördelade. Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer. Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt Antal Bostadsrätt 3 (33) 54 (691) 2 (25) 42 (542) 1 291 Hyresrätt 5 (246) 60 (2 890) 3 (128) 33 (1 596) 4 860 Totalt 5 (279) 58 (3 581) 3 (153) 35 (2 138) 6 151 162 Bilaga 1 SOU 2000:33 av familjerna i bostadsrätt har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan upplåtelseformerna. Familjer med ursprung i annat land är oavsett disponibel inkomst överrepresenterade i hyresrätt. Familjer med ursprung i och disponibel inkomst över genomsnittet är överrepresenterade i bostadsrätt.