sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — BNI och BNP tycks dock ha fö ljt ungefä r samma utvecklingsmö nster, å tminstone , varfö r det torde vara relevant att diskutera inkomstutvecklingen utifrå n BNP-må ttet. 122 En hå llbar tillvä xt Lå ngtidsutredningen Ö kade miljö regleringar och miljö utgifter skulle kunna tolkas som ett uttryck fö r en ö kad betalningsvilja fö r att komma till rä tta med miljö problemen. Den ekonomiska tillvä xten gö r det mö jligt att sä tta av resurser till utbildning och FoU, vilket ä r en fö rutsä ttning fö r att kunna utveckla och infö ra mindre energi- och resurskrä vande teknik, som kan resultera i minskade utslä pp. ä r det omvä nda ä n mer giltigt, dvs att investeringar i kunskap och teknik ä r nö dvä ndiga fö r tillvä xt.5 Å r 1992 visade Vä rldsbanken att det finns ett samband mellan inkomst eller BNP per person och vissa miljö på verkande utslä pp som liknar ett upp- och nedvä nt U. Detta innebä r att vid lå g inkomst per person ö kar utslä ppen i takt med ö kande inkomst. Vid en viss nivå på inkomst per person i ett land tenderar emellertid det omvä nda fö rhå llandet att inträ da, dvs utslä ppen minskar nä r inkomsten fortsä tter att ö ka. Denna kurva har senare kommit att benä mnas Miljö Kuznet- kurvan och visas i diagram 5.3. Diagram 5.3 Samband mellan vissa miljöutsläpp och BNP per person i olika länder Utslä pp per person Kä llor: Shafik, N. [1994] och [1992]. I en studie av styrks det funna sambandet mellan inkomstnivå och utslä pp fö r en rad olika luft- och vattenutslä pp i olika lä nder.6 Vä ndpunkten fö r de flesta av utslä ppen tycks uppstå vid en inkomstnivå som ä r lä gre ä n per person (1985 å rs priser). I en studie av jä mfö rs den ekonomiska tillvä xten under tre femå rsperioder med minskningen av utslä ppen i 5Svedberg, P. [1999]. 6Grossman, G. & , A.B. [1994]. Lå ngtidsutredningen hå llbar tillvä xt 123 under dessa tre perioder.7 Studien visar att en procents ö kning av produktionsvolymen inneburit en procents minskning av utslä ppen . Vissa miljö problem tycks ha ett entydigt positivt samband med ö kad BNP per person. Det beror på att kostnaderna fö r att reducera dessa utslä pp fortfarande ä r hö ga och på att effekterna av utslä ppen ä nnu inte ä r sä rskilt på tagliga.8 Fö r koldioxidutslä pp gä ller detta internationellt sett, medan det ä r mer oklart huruvida sambandet gä ller fö r svensk del. En jä mfö relse mellan olika lä nder visar att det finns ett tydligt samband mellan inkomstnivå per person och koldioxidutslä ppen. I-lä nderna har betydligt hö gre utslä pp ä n u-lä nderna. Olika studier indikerar att ö kad inkomst eller BNP-nivå kan skapa fö rutsä ttningar fö r en bä ttre miljö kvalitet. Andra faktorer ä n inkomst eller BNP-nivå n i sig ä r emellertid viktiga fö r att fö rklara vä ndpunkten i utvecklingen. I de nordiska lä nderna verkar t ex tidpunkten snarare ä n BNP-nivå n sammanfalla med vä ndpunkterna. Ä ven om den ekonomiska utvecklingen kan ge fö rutsä ttningar fö r att skapa en god miljö skapar ekonomisk tillvä xt i sig inte en god miljö . Ytterst ä r det preferenser i samhä llet som avgö r hur resurserna anvä nds. I vissa fall kan de ackumulerade utslä ppen vara kä lla till miljö skadorna, t ex ackumulerade koldioxidutslä pp, och skador som uppträ der vara oå terkalleliga nä r ett land vä l uppnå r en hö g inkomstnivå . att motsatsfö rhå llandet mellan miljö kvalitet och BNP-ö kningar tenderar att vara av mer kortsiktig Det finns exempel på områ den dä r tekniken inte utvecklas lå ng sikt ger BNP-tillvä xten fö rutsä ttningar miljö vä rderingar, vilket 5.1.2Sambandet mellan tillvä xt och miljö i Fö rhå llandet mellan BNP per person och utslä pp kan fö r flera utslä pp grafiskt illustreras i form av ett upp- och nedvä nt U ä ven fö r . Detta gä ller t ex utslä pp av kolmonoxid, svaveldioxid, tungmetaller samt 7Wibe, S. [1990]. Studien innefattar utslä pp av svaveldioxider, kvä veoxider, bly, kadmium, kvicksilver, BOD (biological oxygen demand), kvä ve, fosfor, kolvä ten, stoft samt suspenderande ä mnen. 8World Bank [1992]. 124 En hå llbar tillvä xt BOD7.9 Fö r andra utslä pp gå r det inte att urskilja lika tydliga upp- och nedvä nda U:n. Detta gä ller t ex kvä veoxider, flyktiga organiska ä mnen (VOC) samt nä ringsä mnen (fosfor och kvä ve). De redovisade sambanden i detta kapitel baseras på berä knade utslä pp utgå ende bland annat frå n historiska data om tillfö rsel av energi. Berä kningarna inrymmer stor osä kerhet. I diagram 5.4 visas att koldioxidutslä ppen ö kade . chockhö jdes oljepriset, vilket fick till fö ljd att ansträ ngningar att minska oljeberoendet på bö rjades. Utbyggnaden av kä rnkraften ä r den frä msta fö rklaringsfaktorn till minskningen av koldioxidutslä ppen, men ä ven en ö kad anvä ndning av biobrä nsle har bidragit till minskningen. har utslä ppen av koldioxid till luft ö kat nå got, mellan 1990 och 1998.10 Denna ö kning beror på en ökad anvä ndning av fossila brä nslen inom el- och vä rmeproduktion samt Utslä ppen av kvä veoxider har ö kat fö r att sedan avta. Utslä ppen har minskat med frå n 1980 fram till mitten av 1990-talet.11 Den lå ngsiktiga utvecklingen beror till stor del på att transportarbetet successivt har ö kat. Utvecklingen speglar också att ny reningsteknik tar lå ng tid att infö ra. Å r 1989 blev det obligatoriskt med katalysator på nya bilar. Å r 1997 var av bilarna fö rsedda med katalysator och dessa stod tillsammans fö r av den sammanlagda kö rsträ ckan.12 Nä r det gä ller utslä pp av flyktiga organiska ä mnen (VOC) gå r det inte att finna nå got samband med BNP per person som liknar ett upp-och nedvä nt U. Utslä ppen per person har snarare legat på en nå gorlunda jä mn nivå som BNP per person har ö kat. I bö rjan av seklet kom utslä ppen frå n vedeldning fö r att senare ö vergå till utslä pp frå n biltrafik och en expanderande kemisk industri. Vä ndpunkten fö r det positiva sambandet mellan BNP per person och svaveldioxidutslä pp kom 1969, vilket sammanfö ll med infö randet av miljö skyddslagen. En studie av orsakerna till utslä ppsminskningen visar att minskningen frå n energiproduktionen, lä gre svavelhalt i 9BOD7 definieras som mä ngden syre som behö vs vid nedbrytning av organiskt material . En hö g BOD7-nivå leder till en lå g syrehalt i vattnet, vilket kan skada vä xter och djur. 10Naturvå rdsverket [1999b]. 11OECD [1998e]. 12Naturvå rdsverket [1999a]. En hå llbar tillvä xt 125 fö rä ndrat energisystem. Energiproduktionen stod 1984 fö r av svaveldioxidutslä ppen.13 Diagram 5.4 Samband mellan BNP per person och utsläpp av koldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen samt svaveldioxid 1900–1990 BNP per person (kr) BNP per person (kr) BNP per person (kr) BNP per person (kr) Anm: Utslä pp av koldioxid inkluderar bunkring fö r internationell flyg- och sjö fart. BNP i 1930 å rs priser. Kä llor: Kindbom, K., berg, K. & Lö vblad, G. [1993], , O. [1995], [1998] och [1991]. Ä ven Kå gesson har undersö kt sambandet mellan ekonomisk tillvä xt och en rad andra miljö utslä pp i Sverige.14 Analysen visar att de allra flesta av dessa utslä pp minskar vid ö kad tillvä xt. Kå gesson benä mner denna utveckling absolut avlä nkning, vilket bå de innebä r att miljö utslä ppens omfattning i relation till BNP minskar samt att den totala omfattningen av utslä ppen minskar. Detta ä r mö jligt tack vare fö rbä ttrade substitutions- och reningsmö jligheter. Kå gesson menar dock att avfall och buller inte ä r absolut avlä nkade frå n tillvä xten. Fö r att få en ö verblick ö ver de totala miljö utslä ppens fö rhå llande till BNP-utvecklingen kan en s k eco-margin berä knas, vilket ä r den aggregerade undvikandekostnaden fö r olika utslä pp. 13Arnberg, E. & Lö vblad, G. [1985]. 14Kå gesson, P. [1997]. I studien undersö ks utslä pp av svaveldioxid, kvä veoxid, flyktiga organiska ä mnen, ozon, partiklar, tungmetaller, vä xthusgaser, farliga substanser i vatten, avfall, buller samt negativa effekter fö r landskap och biologisk må ngfald. 126 En hå llbar tillvä xt definieras som kostnaden fö r att undvika att ett miljö problem uppstå r. I diagram 5.5 visas hur undvikandekostnaden har utvecklats . Diagram 5.5 Samband mellan BNP per person och aggregerad undvikandekostnad per person för de viktigaste miljöutsläppen –1990 per person (kr) BNP per person (kr) i 1993 å rs undvikandekostnader i 1994 å rs Utslä ppen omfattar koldioxid, svaveldioxid, kvä veoxider, tungmetaller till luft och vatten, gö dningsä mnen (kvä ve och fosfor), flyktiga organiska ä mnen, partiklar, kolmonoxid samt freoner. Kä llor: , O. [1995] och , M. [1998]. Undvikandekostnaden per reducerad enhet utslä pp har berä knats utifrå n vad det kostar att undvika miljö utslä pp och sedan applicerats på tidigare utslä pp. Kostnaderna ä r angivna i 1994 å rs prisnivå . Det skall poä ngteras att uppskattningarna ä r osä kra, men de ger en indikation på hur utvecklingen har sett ut. En hå llbar tillvä xt 127 Diagram 5.6 Aggregerad undvikandekostnad för viktiga miljöutsläpp per person (kr) Flyktiga organiska ämnen, partiklar och kolmonoxid BOD7, näringsämnen, freoner (CFC) och Anm: Undvikandekostnad i 1994 å rs priser. Kä lla: , M. [1998]. I diagram 5.6 visas hur olika miljö utslä pp bidragit till den aggregerade undvikandekostnaden. Toppen i diagram 5.6 sammanfaller vä l i tiden med infö randet av miljö skyddslagstiftningen 1969. De fossilbrä nsle- relaterade utslä ppen (koldioxid, kolmonoxid, svaveldioxid m fl) uppvisar ett typiskt mö nster med ö kade utslä pp fö r att efter 1970 minska som en fö ljd av minskad anvä ndning av fossila brä nslen och infö randet av miljö lagstiftningen. De underliggande orsakerna hä nger dock samman med teknisk utveckling, ö kad kunskap och ö kade miljö vä rderingar som mö jliggjorts av en ö kad BNP ö ver tiden. 128 En hå llbar tillvä xt 5.2Effekter på ekonomi och miljö av miljöå taganden stä lls infö r utmaningar på miljö områ det. I miljö - propositionen 1998 fö reslogs femton ö vergripande miljö kvalitetsmå l.15 Dessutom har internationellt sagt sig vara berett att uppfylla vissa miljöå taganden, t ex begrä nsning av klimatpå verkande gaser. Fö r att bedö ma om dessa må l och å taganden ä r rimliga ur ett ekonomiskt perspektiv bö r de utvä rderas med hjä lp av samhä llsekonomisk analys. En så dan utvä rdering av miljö må len gö rs inte i detta kapitel, utan miljö må len behandlas som givna fö rutsä ttningar. Fö r att bedö ma de framtida ekonomiska effekterna av ambitionerna inom miljö områ det anvä nds (KI:s) lå ngsiktiga allmä nna jä mviktsmodell, vilken också presenteras i kapitel 3. I bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen presenteras resultaten av ett antal analyser som har gjorts med hjä lp av modellen. Nedan ges en sammanfattning av dessa resultat. 5.2.1Val av styrmedel på verkar kostnaderna fö r miljöå taganden Med hjä lp av allmä nna jä mviktsmodell visades i avsnitt 3.4 hur ett antal miljö på verkande faktorer kan fö rvä ntas utvecklas givet en viss ekonomisk utveckling. Modellen kan också anvä ndas fö r att analysera olika styrmedelsval, exempelvis hur politiska beslut på miljö områ det på verkar ekonomi. Kyotoå tagandet (se faktaruta 5.2) om begrä nsning av klimatpå verkande utslä pp, bland annat koldioxid, ä r ett av de mer krä vande må l som stå r infö r på miljö områ det.16 Koldioxidutslä ppen har också fortfarande en viss koppling till BNP:s utveckling, vilket beror på att reningsteknik saknas. Den mö jlighet som finns fö r att minska koldioxidutslä ppen ä r att effektivisera energianvä ndningen eller att byta till icke-fossila brä nslen. 15 Regeringens proposition [1997/98:145]. har godkä nt de ö vergripande femton miljö kvalitetsmå len, men regeringen skall å terkomma med redovisning och fö rslag ä ven av delmå l fö r att miljö kvalitetsmå len skall kunna uppnå s. 16 I , P. [1995] identifierades klimatfrå gan som det dominerande miljö - problemet på lä ngre sikt. En hå llbar tillvä xt 129 Det internationella arbetet för att begränsa växthuseffekten om klimatfö rä ndringar undertecknades av drygt 150 lä nder i anslutning till den konferens om hå llbar utveckling som hö lls i . Efter godkä nnande av i samband med 1993 å rs klimatpolitiska beslut nå gra kvantitativa eller tidsbestä mda å taganden lä nder, men utgö r en grund fö r det internationella samarbetet inom klimatområ det. Under de senaste å ren har fö rhandlingar på gå tt inom konventionen i syfte att faststä lla bindande å taganden fö r industrilä nderna fö r den nä rmaste perioden . Det tredje partsmö tet ä gde rum i Kyoto . (lustgas), innebä r protokollets å taganden 1990 å rs nivå Lä ndernas å taganden En tidsperiod valdes som sluttidpunkt i stä llet fö r ett enskilt å r bland annat mot bakgrund av att koldioxidutslä ppen kan variera avsevä rt under enskilda å r, frä mst beroende på vä derlek. EU har å tagit sig att gemensamt minska utslä ppen av gaserna . Utifrå n detta å tagande har en fö rdelning skett inom EU som innebä r att har mö jlighet att ö ka sina utslä pp av vä xthusgaser frå n 1990 å rs nivå till å r å tgä rder i Kyotoprotokollet innebä r också att lä nderna skall ta hä nsyn till upptaget av koldioxid i sä nkor, dvs en varaktig ö kning av koldioxidupptaget till fö ljd av vä xternas fotosyntes. och de andra lä nderna har ä nnu inte ratificerat Kyotoprotokollet. Fö r nä rvarande på gå r ett arbete inom n, som skall lä gga fram ett fö rslag till en svensk strategi fö r att begrä nsa utslä ppen av vä xthusgaser, och som skall utgö ra underlag fö r ratificeringen av protokollet. Kä llor: Dir. 1998:40, [1999] och . 130 En hå llbar tillvä xt Till å r 2015 rä knar med en fortsatt ö kning av koldioxidutslä ppen med nä rmare en procent per å r. Fö r att skall uppfylla sitt å tagande krä vs ytterligare å tgä rder, utö ver de styrmedel som anvä nds . Mot bakgrund av bland annat den ö kande fö rsö rjningsbö rda som uppkommer i till fö ljd av en å ldrande befolkning, ä r det angelä get att kostnaderna fö r den fö rda miljö politiken minimeras. I det fö ljande ges en sammanfattning av resultaten frå n KI:s modell fö r alternativa sä tt att uppnå en begrä nsning av koldioxidutslä ppen och av de kostnader som ä r fö rknippade med de olika alternativen. De styrmedel som prö vats i modellen ä r en hö jning av den nuvarande koldioxidskatten, ett reformerat energiskattesystem samt handel med utslä ppsrä tter. Med nuvarande skattesystem må ste koldioxidskatten ö ka En mö jlighet att å stadkomma den ytterligare minskning av utslä ppen som krä vs frå n svensk sida ä r att anvä nda dagens koldioxidskatt som styrmedel. Det innebä r att den nuvarande energiskattestrukturen behå lls, men att nivå erna på skatten hö js till den nivå dä r den ö nskade minskningen av utslä ppen har uppnå tts. Genom att bibehå lla skatte- strukturen behå lls den generellt nedsatta skattesats som finns i dagens energiskattesystem, vars syfte ä r att bevara den energiintensiva industrins konkurrenskraft. Det nuvarande skattesystemet innebä r mycket fö renklat att industrin betalar av den generella bakgrund av att arbetsmarknaden inte lå g arbetslö shetsnivå , ä ven gjort modellsimuleringar med antagande om att reallö nerna ä r stela, vilket kan tolkas som en inflexibel arbets- marknad. Som ett resultat av skattehö jningen sker det en ö vergå ng frå n mer energiintensiva till mindre energiintensiva sektorer, och fossila brä nslen ersä tts med biobrä nslen. Olika branscheffekter av den hö jda koldioxid- skatten beskrivs nä rmare i avsnitt 8.1.2. Fö r hushå llen inte omfattas av nå gra trä dbrä nslen, Kyotoprotokollet infö rs i jä mfö relse med det fall dä r den restriktionen inte infö rs. Om Kyotoå tagandet uppfylls med hjä lp av nuvarande skattesystem kommer BNP att vara lä gre å r 2015 jä mfö rt med om Lå ngtidsutredningen hå llbar tillvä xt 131 ingen så dan restriktion infö rdes.17 Detta motsvarar en minskning av BNP å r 2015 och ett diskonterat nuvä rde på (vid 3 procents rä nta). Den ackumulerade skillnaden i BNP uppgå r till i nuvä rde å r 1997 enligt fö rutsä ttning att Summan kan dä rfö r tolkas som en undre grä ns fö r kostnaderna under fö rutsä ttning att den tekniska utvecklingen inte gå r snabbare ä n vad som antagits i modellen. Energieffektiviseringen antas i modellen vara per å r. Om anpassningsfö rhå llandena blir svå ra kommer kostnaden dä remot att bli betydligt hö gre. Hur sjä lva anpassningen sker fram till å r 2015 framgå r inte av modellen, eftersom den endast ger resultatet fö r sjä lva slutå ret. Med nuvarande skattesystem må ste koldioxidskatten ö ka med en faktor 2,5 fö r att skall uppfylla Kyotoå tagandet. Det innebä r en hö jning frå n dagens koldioxidskattenivå på 37 ö re till 91 ö re per kg koldioxidutslä pp. Kostnaderna fö r reduktionen av koldioxidutslä pp kan illustreras med hjä lp av en marginalkostnadskurva. Diagram 5.7 visar den skattesats som behö vs fö r att å stadkomma en viss koldioxid- reduktion med nuvarande skattesystem. Alternativa reduktionsnivå er har ä ven simulerats i modellen och på så sä tt har kurvan kunnat framstä llas. I diagrammet å skå dliggö rs ä ven kostnaden fö r att stabilisera koldioxidutslä ppen vid 1990 å rs nivå (+/-0). Vid antagande om att arbetsmarknaden ä r inflexibel, vilket resulterar i att anpassningen till de nya priserna i ekonomin fö rsvå ras, berä knas den totala ackumulerade kostnaden fö r att uppfylla Kyotoå tagandet bli . Det ä r nä stan tre gå nger så mycket som i scenariot dä r lö nerna anpassas till den nya situationen. 17 Alla priser uttrycks i 1997 å rs priser. 132 En hå llbar tillvä xt Diagram 5.7 Marginalkostnadskurva för reduktion av koldioxidutsläpp i Ö re/kg koldioxid +/- 0 Anm: Marginalkostnadskurva vid nuvarande energiskattesystem. Kä lla: Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen –[1999b]. Lö nsamt att skydda exportintensiv industri En annan mö jlighet ä r att å stadkomma utslä ppsreduktionen med hjä lp av ett reformerat energiskattesystem. Det alternativa skattesystem som har antagits i modellen bygger på ett fö rslag som har presenterats av n.18 Enligt fö rslaget beskattas brä nslen lika oavsett uppvä rmningsä ndamå l. Energiskatt, koldioxidskatt och svavel- skatt tas ut. Fö r brä nslen som anvä nds fö r motordrift tas ä ven en miljö - och trafikskatt ut. Brä nslen som anvä nds inom industri-, el- och vä rme- produktion behandlas enhetligt, dvs med en reducerad koldioxidskatt. Energiskatten på el behå lls medan en ny skatt infö rs på vä rme. ns fö rslag illustreras i den miljö ekonomiska modellen med tre alternativa scenarier. Dessa skiljer sig å t nä r det gä ller vilken procentuell andel som industrin, el-, fjä rrvä rme- och kraftvä rme- produktionen skall betala av den generella koldioxidskatten. I modellen antas att dessa andelar ä r; 30, . Om vä ljer att infö ra nå got av skattevä xlingskommitté ns fö rslag blir utfallet ett annat ä n om nuvarande skattesystem anvä nds som styrmedel fö r att uppfylla utslä ppsreduktionen. I de scenarier dä r den 18 SOU 1997:11. En hå llbar tillvä xt 133 koldioxidskatt som bland annat industrin betalar ä r av den generella koldioxidskatten minskar kostnaden å r 2015 med 1 respektive jä mfö rt med vad som ä r fallet nä r nuvarande skattesystem anvä nds som styrmedel. I scenariot dä r den skatt som betalas antas vara av den generella koldioxidskatten ö kar dä remot kostnaderna å r 2015 med fö r att uppfylla utslä ppsreduktionen. Det innebä r att det kan vara lö nsamt fö r att skydda tillverkningsindustrin med hjä lp av nedsatt skatt i liknande utsträ ckning som . Dä remot må ste den generella koldioxidskatten hö jas betydligt mer ä n vid nuvarande skattesystem, med en faktor 2,9 (jä mfö rt med 2,5), om industrin endast betalar av den generella skatten. Kostnaderna lä gst vid internationell handel med utslä ppskvoter Inom ramen fö r Kyotoprotokollet har mö jligheten ö ppnats att anvä nda s k flexibla mekanismer fö r att å stadkomma en reduktion av klimatpå verkande gaser. Det innebä r att lä nder har mö jlighet att utnyttja utslä ppshandel eller kan fö reta utslä ppsreducerande å tgä rder i gemensamma projekt med andra lä nder. Eftersom marginalkostnaderna fö r utslä ppsreduktion kan skilja sig avsevä rt å t mellan olika lä nder kan reduktionen på detta sä tt gö ras dä r det ä r billigast. Utslä ppsreduktionen kan dä rmed ske på ett kostnadseffektivt sä tt. Fö r vä xthuseffekten ä r det också de totala globala utslä ppen som ä r avgö rande, vilket betyder att en utslä ppsminskning i andra lä nder få r samma effekt på miljö som om minskningen sker i . I modellen har alternativa scenarier prö vats fö r att illustrera effekterna på svensk ekonomi av en potentiell handel med utslä ppskvoter. Dessa ä r a) inhemsk handel med utslä ppskvoter fö r koldioxidutslä pp (vilka antas bli utauktionerade), b) internationell handel med utslä ppskvoter dä r, i avsaknad av kä nnedom om vad priset skulle bli vid en så dan handel, två olika prisnivå er antas (per ton koldioxidutslä pp och per ton koldioxidutslä pp).19 Vid en inhemsk handel med utslä ppskvoter kommer de energi- intensiva sektorerna att drabbas hå rt. De få r inte lä ngre nå gra lä ttnader i form av nedsä ttningsregler frå n koldioxidskatten som nuvarande skattesystem ger. Kostnaden i termer av BNP fö r att uppfylla utslä pps- reduktionen på detta sä tt blir nä stan hö gre å r 2015 jä mfö rt med nuvarande skattesystem. Strukturomvandlingen blir i detta 19 Prisantagandena baserar sig på resultat frå n internationella studier bl a Bö hringer, C., , G.W. & , T. [1998] och Kram, T. [1998]. 134 En hå llbar tillvä xt fall betydande dä r energiintensiva sektorer kraftigt tjä nstesektorerna och verkstadsindustrin kan expandera. utslä ppskvoter vara en importvara som finansieras av staten. tar staten i sin tur ut en koldioxidskatt enligt det nuvarande skatte- struktur, vilken motsvarar priset på utslä ppskvoten. behå lls dä rmed. utslä ppsbegrä nsning som må ste ske, vilken inte kommer till stå nd med hjä lp av den inhemska skatten, må ste fö retas i andra lä nder. Staten må ste dä rmed kö pa utslä ppskvoter motsvarande denna del till det exogent givna priset på vä rldsmarknaden. Eftersom import av utslä ppskvoter behandlas som en importvara i dessa scenarier och det ä ven finns ett villkor om balans i utrikeshandeln som må ste vara uppfyllt, betyder det också att utslä ppskvoterna må ste finansieras med export. Att den nuvarande svenska koldioxidskatten behå lls och att staten bedriver handel med utslä ppsrä tter ä r modelltekniska antaganden. I praktiken diskuteras olika konstruktioner fö r en så dan internationell handel, t ex att fö rutom staten skall ä ven fö retagen sjä lva kunna bedriva handeln. De makroekonomiska effekterna av utslä ppsreduktionen blir i detta fall lä gre ä n om ingen mö jlighet till internationell utslä ppshandel fanns. Vid priset per ton koldioxidutslä pp minskar BNP endast med å r 2015 jä mfö rt med det scenario dä r ingen koldioxidbegrä nsning infö rs. De inhemska utslä ppen minskar inte sä rskilt mycket, utan i stä llet kö per stora delar av den reduktion som Kyotoprotokollet krä ver frå n utlandet. Anledningen ä r att priset motsvarar 38,2 ö re/kg koldioxidutslä pp, vilket endast ä r en jä mfö rt med den nuvarande nivå n på 37 ö re/kg Modellen få r också som resultat att exporten endast vid Kyotoprotokollets uppfyllande. Det ä r en konsekvens av antagandet om att det skall rå da balans i handeln med lå ng sikt. hö gre pris fö r utslä ppskvoter, per ton koldioxidutslä pp, blir den makroekonomiska effekten stö rre. BNP blir i det fallet lä gre å r 2015 genom koldioxid- begrä nsningen. En stö rre del av utslä ppsbegrä nsningen kommer i det fallet att ske i . Sammanstä llning av modellresultaten I tabell 5.1 sammanstä lls effekterna av olika val av styrmedel fö r att uppnå en koldioxidbegrä nsning. Kostnaderna fö r att nå må let fö r en utslä ppsbegrä nsning med hjä lp av ett reformerat energiskattesystem (enligt ns fö rslag) blir nå got lä gre ä n om dagens En hå llbar tillvä xt 135 skattesystem bibehå lls.