sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 23 d3 Grundscenarierna är inga prognoser eller förutsägelser om den framtida utvecklingen, utan ska ses som möjliga utvecklingsbanor baserad på antagna förutsättningar. Kommittén bedömning är att de grundscenarier som tagits fram av respektive ger ett rimligt intervall inom vilket utvecklingen av koldioxidutsläppen kan förväntas hamna. Med tanke på de osäkerheter som är förknippade med att förutsäga de faktorer som är av betydelse för utvecklingen av de framtida utsläppen av växthusgaser gör kommittén bedömningen att den riktning som finns i det intervall som ges är en trolig utveckling. Av detta skäl finner kommittén det viktigt med regelbunden avstämning . Utsläppen av växthusgaser har ökat och grundscenarierna pekar på att ökningen kommer att fortsätta. Om vi inte vidtar ytterligare åtgärder jämfört med fattade beslut ger grundscenarierna att utsläppen av växthusgaser i kommer att öka jämfört med . Utsläppen bedöms öka till koldioxidekvivalenter beroende på förutsättningar och metoder för analyserna. Detta medför en ökning av jämfört med , då utsläppen av växthusgaser var koldioxid- ekvivalenter. För att ska minska utsläppen av växthusgaser jämfört med , krävs åtgärder som medför att utsläppen blir lägre än grundscenarierna. 11.1Vad menar vi med grundscenarier och hur har de tagits fram? Kyotoprotokollets åtaganden gäller som ett genomsnitt för . Vi har bett respektive sektorsmyndighet bedöma hur utsläppen och energianvändningen kan komma att se ut , som kan ses som ett medelvärde för perioden. Grundscenarierna utgår från de av fattade besluten inom bl.a. energi- och miljöområdet och utvecklingen dessa kan leda till. Scenarierna är inga prognoser eller förutsägelser om den framtida utvecklingen, utan ska ses som möjliga utvecklingsbanor baserad på antagna förutsättningar. Bilden av varierar mellan olika myndigheter beroende på metoden för att ta fram scenarier och valda förutsättningar. De myndigheter som arbetat med grundscenarier är i huvudsak () och (). , Analys () och trafikverken har även bidragit med underlag. Definitioner av sektorer och utsläppskällor följer i huvudsak klimatkonventionen. För de utsläpp och utsläppskällor där underlag från myndigheter saknas, har vi baserat bedömningarna bl.a. på material i den andra nationalrapporten till klimatkonventionen (Ds 1997:26). och gör grundscenarier för i stort sett samma del av samhället, men det är relativt stor skillnad i resultaten. Osäkerheterna i grundscenarierna är givetvis stora bland annat beroende på den ekonomiska utvecklingen i och internationellt samt de beslut som kommer att fattas internationellt och i som rör klimat- och energiområdet. Den slutliga utformningen av Kyotoprotokollet och ratificeringen kommer att ha stor betydelse 2010. Båda scenarierna ger en bild av ett normalt år med avseende på temperatur och nederbörd. Men det mest troliga är att utsläppen av växthusgaser överstiger fem gånger utsläppen för ett normal år. Detta beror på att utsläppen inte varierar linjärt med klimatfaktorer som nederbörd och temperatur. Under kritiska år (torra och/eller kalla) ökar utsläppen mer än de sjunker under gynnsamma år. Orsaken till detta är att basen för produktion av el och fjärrvärme har lågt inslag av fossila bränslen. Under gynnsamma år finns det inte så mycket att vinna i form av lägre utsläpp av växthusgaser. Under kritiska år krävs att anläggningar som eldas med fossila bränslen (s.k. reserv- och spetslastanläggningar) används vilket medför ökade utsläpp av växthusgaser. Grundscenarier för koldioxidutsläpp har tagits fram av och . Analyserna är gjorda med två olika analysmetoder. använder en rent ekonomisk, så kallad allmänjämviktsmodell. Modellen ger en sammansatt bild av ekonomin. använder en metod som underifrån belyser utvecklingen i bransch efter bransch, dvs. detaljnivån studeras för att sedan aggregera resultaten till en totaleffekt för sektorn. Statens energimyndighets metod ger mer inblick i detaljerna. baserar sitt grundscenario på statistik . utgår från statistik för utsläpp och energianvändning m.m., men de ekonomiska uppgifterna är . Det finns för- och nackdelar med båda analysmetoderna. Översiktlig beskrivning av skillnader i analysmetoder redovisas i Tabell 11.1. Tabell 11.1 Översiktliga skillnader i analysmetoder mellan Ekonomisk modell (Allmän Tillväxten ges av modellen och styrs Tillväxt, efterfrågan och priser tas av tillgången på produktionsfaktorer, priser och teknisk utveckling Modellen fångar upp återverkningar Metoden ger inblick i detaljerna med mellan olika sektorer - ger en noggrann beskrivning på branschnivå konsistent bild av hela ekonomin Sektorernas energianvändning, och Koldioxidutsläppen fås utifrån att därmed koldioxidutsläpp, är kopplade studera de specifika förutsättningarna till aktiviteten i ekonomin - de totala i varje bransch och sedan summera tillväxtens storlek och hur den är Antagandena om priserna för fossila bränslen och dollarkurs redovisas i Tabell 11.2. Priserna är uttryckta i reala termer (justerade för inflation), exklusive skatt. Tabell 11.2 Importpriser på råolja, kol och naturgas samt dollarkurs Råolja, USD/fat Kol, USD/ton vid hamn Naturgas, USD/Mbtu Växelkurs, SEK/USD Källa: , 1999b De två metoderna kan inte förväntas resultera i samma utsläppssiffror utan ska ses som komplement till varandra. Det är viktigt i båda fallen att inte fokusera på de exakta siffrorna utan se de större förändringarna. Man bör också komma ihåg att varken den partiella analysen () eller helhetsanalysen () kommer att ge sanningen. Resultaten måste användas på rätt sätt, dvs. ska ses som möjliga utvecklingsbanor baserad på antagna förutsättningar. Ambitionen i utredningen har varit att de olika myndigheterna så långt som möjligt ska använda samma förutsättningar. I grundscenarierna utgår vi från de av redan fattade beslut inom ramen för den nuvarande energi- och miljöpolitiken. Detta innebär att dagens skatte- och avgiftssystem gäller i såväl Statens energimyndighets som analyser. Vidare ingår inte i förutsättningarna för att Kyotoprotokollet har trätt i kraft, eftersom inga beslut ännu är fattade. I Tabell 11.3 redovisas några nyckeltal som gäller för grundscenarierna från respektive . Tabell 11.3 Nyckeltal för respektive grundscenario Källa: , 1999b och , 2000 Det grundscenario som presenteras av ska inte ses som en prognos utan som en möjlig utvecklingsbana för svensk ekonomi i ett långsiktigt perspektiv givet antaganden om produktivitet, sysselsättning och omvärldens utveckling. För beskrivning av modell och använda förutsättningar hänvisas till bilaga 2 (, 1999). I den allmänjämviktsmodell som används analyseras alla förändringar inom ramen för befintlig teknik. En viss energieffektivisering har lagts in i modell för grundscenariot. betonar att de scenarier och övriga beräkningar som redovisas inte ska ses som prognoser eller förutsägelser om den framtida utvecklingen. De bör istället beaktas som grova skisser eller ögonblicksbilder av ett antal olika framtida tillstånd. utgår från vissa resultat från analys, bl.a. BNP, industriell tillväxt samt privat och offentlig konsumtion. Anledningen till att siffrorna inte är identiska är att har utgått från preliminära resultat från . Energimarknadens ramar styrs i stor utsträckning av politiska beslut. Dessa påverkar utvecklingen av energianvändningen och energiproduktionen . I analyser gäller för kärnkraften att den första reaktorn vid är avvecklad. Villkoret för att den andra reaktorn vid kan avvecklas är att motsvarande produktionskapacitet kan täckas genom ny förnybar elproduktion eller genom effektivisering. Eftersom koldioxidfri elproduktion ska ersättas med annan koldioxidfri produktion har detta ingen påverkan på de svenska koldioxidutsläppen. De övriga reaktorerna antas ha en livslängd som är , vilket innebär att resterande reaktorer är 2010. De internationella bränslepriserna väntas sjunka marginellt. Samtliga biobränslepriser antas vara konstanta realt sett . För naturgas antas endast smärre förändringar ske i befintligt nät. Bland övriga antaganden i analyser gäller att den gemensamma europeiska elmarknaden är fullt genomförd. Dagens energi- och miljöpolitik gäller i de nordiska länderna samt dagens skatter, avgifter och övriga regler. har bedömt att systempriset på el kommer att vara per kWh . Detta är betydligt högre än . Förklaringen är delvis att antas vara ett normalår med normal vattentillrinning, medan vattentillrinningen varit klart över den Nätpriset förväntas sjunka till följd av förväntade effektivitetsförbättringar. För överföringsförbindelserna räknar med att dagens kapacitet förstärks med kabeln mellan och på 600 MW. Dessutom beräknas en av de planerade förbindelserna mellan och på 600 MW vara 2010. Några genomgripande systemförändringar eller genombrottstekniker räknas inte ha hunnit påverka utvecklingen på vare sig tillförsel eller användning av energi i . I Statens energimyndighets metod görs en analys av utvecklingen inom energisektorn. Myndigheten bedömer att den totala energianvändningen kommer att öka –2010 , se Tabell 11.4. Den största ökningen väntas främst ske inom industrisektorn beroende på ökad industriproduktion. Den specifika energi- respektive elanvändningen, dvs. energianvändningen i förhållande till produktionsvärdet, förväntas dock minska. Tabell 11.4 Energianvändning i grundscenariot för 20101) jämfört med (hög och låg) 1) enligt svensk beräkningsmetod Källa: , 1999b har i analysarbetet även genomfört känslighetsanalyser inom respektive sektor. Förutsättningar som varierats är tillväxt och struktur inom industrisektorn, nybyggnadstakt inom bostadssektorn och utvecklingen av fordon inom transportsektorn. Ett låg respektive hög fall har konstruerats där energianvändningen varierar mellan -21 och +23 TWh jämfört med grundscenariot. I grundscenario beskrivs även hur elproduktionen förväntas ske . antas kärnkraftens produktionsförmåga uppgå till jämfört med . Kraftvärme i industrin producerade knappt elenergi . beräknas produktionen ha ökat till knappt . Kraftvärme i fjärrvärmenäten producerade drygt . Genom att befintliga anläggningar utnyttjas mer och att nya tillkommer beräknas produktionen öka till . producerade vindkraften drygt . Till följd av utbyggnad antas produktionen uppgå till . I grundscenariot beräknas att nettoimporten måste öka för att tillgodose elefterfrågan. Denna ytterligare tillförsel av kraft beräknas till . Användningen av fjärrvärme beräknas öka – 2010, från drygt till . Elanvändningen för fjärrvärmeproduktion bedöms minska, medan den totala bränsleinsatsen i fjärrvärmeproduktionen väntas öka, främst biobränslen, torv m.m. Beräkningarna för den framtida energitillförseln visar inte på några dramatiska förändringar i energisystemets sammansättning. Andelen biobränslen, torv m m ökar något på bekostnad av de fossila bränslena. Andelen vattenkraft och kärnkraft minskar från , medan en tidigare nettoexport av el byts mot en nettoimport uppgående till av den totala energitillförseln. I de grundscenarier som tagits fram av , och trafikverken har endast utsläppen av koldioxid beräknats. För övriga utsläpp används de bedömningar som gjordes i den andra nationalrapporten (Ds, 1997:26) med vissa justeringar av utsläppen av metan och lustgas från jordbruket. Justeringarna har gjorts eftersom metoderna för dessa beräkningar har ändrats enligt IPCC. De nya bedömningarna är baserade på underlag från . Enligt koldioxidutsläppsberäkningar gjorda utifrån Statens energimyndighets grundscenario för energisektorn kommer utsläppen att överstiga nivå , se Tabell 11.5 Tabell 11.5 Koldioxidutsläpp från energisektorn , 1997 och Statens energimyndighets grundscenarier för , miljoner ton 12,7-13,6 5,9-6,8 20,3-22,1 Förbränning bebyggelse och service 7,5-8,1 Egenanvändning av olja i 1,8-1,9 50,9-55,2 4,22) 3,72) 5,63) Nettohandel/ytterligare eltillförsel, -1,8 -2,7 -1,6-12,9 1)överensstämmer ej med rapportering för , se kapitel 6. 2), 1999b. 3)Enligt Ds, 1997:26. Källa i övrigt: , 1999b Till energisektorn räknas förbränning för energiändamål, vilket omfattar utsläpp från industrisektorn, inrikes transporter, bebyggelse- och servicesektorn samt förbränning i el- och värmeverk. Koldioxidutsläpp från industriprocesser, diffusa utsläpp och lösningsmedel ingår inte i Statens energimyndighets grundscenario. För att ge en fullständig bild av koldioxidutsläppen har därför dessa även angetts i Tabell 11.5. Den största förändringen jämfört med är att utsläppen från bebyggelse- och servicesektorn beräknas minska med . Detta förklaras främst av konverteringar till andra värmesystem, främst värmepumpar, och konvertering till fjärrvärme. Trots en ökad fjärr- värmeanvändning beräknas dock utsläppen från värmeproduktionen Detta förklaras främst av en ökad biobränsleanvändning på bekostnad av kolanvändningen. beräknas utsläppen från transportsektorn öka . Med känslighetsanalyserna varierar koldioxidutsläppen med mellan -2,0 och +2,jämfört med grundscenariot. Förutsättningarna för grundscenariot ger att den framtida efterfrågan på el inte kan täckas med den inhemska produktionskapaciteten. Den ytterligare eltillförsel som krävs uppskattas till . bedömer att överkapaciteten i det nordiska kraftsystemet, samt i och , kan möjliggöra ytterligare eltillförsel genom nettoimport. Enligt bedömningar av elproduktionen i ett utbyggt internationellt elnät kommer el som importeras troligtvis att vara producerad i koleldade kondensanläggningar, om man beaktar produktionen på marginalen. Med detta betraktelsesätt medför import av el att utsläppen från produktionen av den el vi importerar kan vara koldioxid. Med dagens förutsättning kan eventuella nyinvesteringar i kraftproduktion för att producera i , enligt grundscenariot, ske med naturgaskombi i anslutning till det befintliga naturgasnätet i , enligt . Koldioxidutsläppen från energisektorn skulle då öka med och beräknas uppgå till totalt . har utifrån miljöbilagan till (, 1999) konstruerat ett nytt grundscenario med slutår . Det nya grundscenariot med slutår är inte direkt jämförbart med grundscenario eftersom nu antar att ekonomin når en jämnvikt istället , som är långtidsutredningens slutår. Övriga antagandena motsvarar dock de som gjordes i grundscenario. I grundscenario ingår samtliga koldioxid- utsläpp från förbränning och industriprocesser. Tabell 11.6 Koldioxidutsläpp i , 1997 och grundscenario , miljoner ton 1) stämmer ej helt överens med rapportering för , se kapitel 6. Källa: , 2000 Enligt bedömningar som gjorts av trafikverken är grundscenariot för trafiksektorns utsläpp koldioxid . Trafikverken räknar då med all trafik inom gränser, vilket skiljer sig från rapporteringen till klimatkonventionen, där enbart inrikes trafik ingår (start och mål/landning är båda inom ). I förutsättningarna ingår överenskommelse mellan EU och bilindustrin. Enligt trafikverken innebär detta att utsläppen kommer att vara koldioxid över det etappmål som gäller för trafiksektorn, det vill säga utsläppen ska ej överstiga utsläppen (, 1999). Med trafikverkens grundscenario är koldioxidutsläppen från trafiksektorn högre än . 11.5Utsläpp av övriga växthusgaser Tabell 11.7 redovisar utsläppen av metan och lustgas i grundscenariot jämfört med utsläppen . Utsläppen av metan bedöms minska , främst genom minskningar av utsläpp från avfallsdeponier och transporter. Utsläppen av lustgas bedöms öka något beroende på att vissa åtgärder för att minska utsläpp av kväveoxider från förbränning i pannor och bilar ger högre utsläpp av lustgas. Tabell 11.7 Utsläpp av metan och lustgas respektive grundscenario , tusen ton Källa: Ds 1997:26 och , 1999 (*) Utsläppsberäkningarna av ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC), fluorkarboner (FC) och svavelhexafluorid (SF6) är som anges i kapitel 6 bristfälliga. I Tabell 11.8 redovisas dock bedömningar över hur utvecklingen kan komma att vara fram . Den stora ökningen av gaserna beror på att HFC introducerats som ersättare till freoner. Användningen av freoner i ska i huvudsak vara avvecklad . Risken finns att en mycket stor del av freonförbrukningen ersätts med HFC. Tabell 11.8 Utsläpp av HFC, FC och SF6 1990 respektive grundscenario , miljoner ton koldioxidekvivalenter Källa: Ds 1997:26 11.6Utsläpp av samtliga växthusgaser De samlade utsläppen av växthusgaser, uttryckt som koldioxidekvivalenter baserade på de olika bedömningarna från myndigheterna redovisas i Tabell 11.9. Utsläppen jämförs med de olika grundscenarierna för . Definition av normalårskorrigeringen återfinns i kapitel 6. Tabell 11.9 Utsläpp av koldioxidekvivalenter 1990 och grundscenarier , miljoner ton Summa, ej normalårskorr 1)STEM:s grundscenario omfattar endast koldioxidutsläpp från energisektorn 2)KI:s grundscenario omfattar endast koldioxidutsläppen Tabell 11.10 visar tillåtna utsläpp enligt Kyotoprotokollet och EU:s bördefördelning. Tabell 11.10 Tillåtna utsläpp enligt Kyotoprotokollet och EU:s bördefördelning, årligt medelvärde miljoner ton koldioxidekvivalenter +4 % av 1990, ej normalårskorrigerat -av 1990, ej normalårskorrigerat Tabell 11.9 och Tabell 11.10 visar att baserat på grundscenarierna kommer utsläppen att öka jämfört med , ökning för och för . Tabellerna visar också att åtgärder krävs för att nå åtaganden enligt EU:s bördefördelning utgående från de faktiska utsläppen . Baserat på Statens energimyndighets grundscenario krävs åtgärder som medför att utsläppen blir och fall lägre jämfört med respektive grundscenario för att nå +4 % . För att ska minska utsläppen av växthusgaser jämfört med , krävs åtgärder som medför att utsläppen blir lägre än grundscenarierna. 11.7Diskussioner och kommitténs bedömningar Grundscenarierna ger en bild av hur utvecklingen fram kan komma att bli med givna förutsättningar. Resultaten varierar inte enbart med förutsättningar utan även med metod för analyserna. Kommittén bedömning är att de grundscenarier som tagits fram av respektive ger ett rimligt intervall inom vilket utvecklingen av koldioxidutsläppen kan förväntas hamna. har en något mer positiv bild av utveck- lingen vad gäller energieffektivisering än vad har, vilket delvis kan förklaras av att analys baseras på äldre data inom detta område. Med tanke på de osäkerheter som är förknippade med att förutsäga de faktorer som är av betydelse för utvecklingen av de framtida utsläppen av växthusgaser gör kommittén bedömningen att den riktning som finns i det intervall som ges är en trolig utveckling. Av detta skäl finner kommittén det viktigt med regelbunden avstämning . Utsläppen av växthusgaser har ökat och grundscenarierna pekar på att ökningen kommer att fortsätta. Detta betyder att riksdagsbeslutet om att utsläppen av koldioxid ska stabiliseras jämfört med , och därefter minska, troligen inte kommer att uppnås utan ytterligare åtgärder. För att ska minska utsläppen av växthusgaser jämfört med , krävs åtgärder som medför att utsläppen blir lägre än grundscenarierna. 12Koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter Kommitténs bedömningar och förslag En höjning av koldioxidskatten är inte aktuell i ett första skede. Kommittén bedömer däremot att en höjning kan komma att bli aktuell 2004-2005. Regeringen bör låta utreda hur man i den nuvarande indexeringen av koldioxidskatten kan ta hänsyn till förändringar i BNP. På grund av klimatproblemets globala karaktär bedömer kommittén att ett system med utsläppshandel där så många länder som möjligt ingår är en långsiktigt bra strategi att angripa problemet. bör i EU vara pådrivande för att en europeisk handel med utsläppsrätter för växthusgaser ska införas i ett successivt allt vidare tillämpningsområde vad gäller utsläppskällor. bör även driva frågan att även länder som inte ingår i den europeiska gemenskapen ska kunna ansluta sig till systemet, samt vara pådrivande inom EU för att ett europeiskt system ska kunna införas tidigare än 2005. Svenska förberedelser bör intensifieras för att införa handel med utsläppsrätter för samtliga utsläpp av koldioxid samt med inriktningen att även utsläpp av andra växthusgaser ska inkluderas . Möjligheter till ett nationellt system bör även utredas, för att användas om ett EU-system dröjer eller inte blir tillräckligt omfattande. Systemet bör dessutom, mot bakgrund av den tidsmässiga osäkerheten i de internationella förhandlingarna, skapa beredskap för att inbjuda andra länder i norra att delta. Systemet behöver kombineras med inhemska åtgärder. En särskild teknisk utredning bör tillsättas för att ge förslag till utformning av systemet för handel med utsläppsrätter. 308 Koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter Utsläppsrätter bör fördelas genom ett system med auktionering av utsläpprätter av konkurrensskäl, samt administrativa och statsfinansiella skäl. Kommittén anser att det är önskvärt att man vid utformningen av ett nytt energiskattesystem även tar hänsyn till krav ur en klimatpolitisk synpunkt. Kommitténs övergripande synpunkt är att energiskattesystemet ska vara miljöstyrande och då särskilt ur klimatsynpunkt. Kommittén ställer sig positiv till att ändra relationen mellan energi- och koldioxidskatten, med en ökad vikt för koldioxidskatten, och anser att möjligheten till detta bör ses över. För optimal styreffekt ska koldioxidskatten vara kopplad till bränslets kolinnehåll och energiskatten till dess energiinnehåll. Kommittén anser vidare att omläggningen av energiskattesystemet inte får medföra att koldioxidutsläppen från elproduktionen i överförs till andra länder. Systemet bör kompletteras med styrmedel och åtgärder för att främja elproduktion från förnyelsebara energikällor. Kommittén anser att det är av stor vikt att de förnyelsebara energikällornas konkurrenskraft säkerställs långsiktigt, antingen genom skattesystemet eller med kompletterande styrmedel. Följande kapitel grundar sig på ett flertal studier som med ekonomiska modeller analyserar effekterna på ekonomin av en ökad koldioxidbeskattning, samt vilka skattenivåer som krävs för att nå en given utsläppsnivå. Analyserna behandlar komplexa samband i ekonomin och texten kan därför i vissa delar upplevas som svårgenomtränglig. Om endast en översiktlig beskrivning och analys önskas av effekterna av en ökad koldioxidbeskattning eller handel med utsläppsrätter, kan läsaren gå direkt till avsnitt 12.9, eller alternativt läsa sista stycket i varje avsnitt, Diskussion och slutsatser. I avsnitt 12.1 presenteras resultaten av och Statens energimyndighets analyser av de utsläppsreduktioner som erhålls vid olika koldioxidskattenivåer med utgångspunkt från deras respektive grundscenarier. I avsnitt 12.2 presenteras effekterna på ekonomin i stort vid en ökad koldioxidbeskattning. Effekter på industrin och transportsektorn, samt på hushåll behandlas i avsnitt 12.3-12.5. Därefter diskuteras regionala effekter av en höjning av koldioxidskatten i avsnitt 12.6. Effekter på ekonomin av en koldioxidskattehöjning vid förändrad struktur på energiskattesystemet samt effekter vid nationell och internationell handel med utsläppsrätter Koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter 309 behandlas i avsnitt 12.7 och 12.8. Avslutningsvis följer ett avsnitt med en sammanfattande diskussion samt kommitténs bedömningar. En skatt på koldioxidutsläpp, eller ett system med handel med utsläppsrätter, ger incitament till samhällets aktörer att minska utsläppen av växthusgaser. Optimalt vidtas de åtgärder som på marginalen kostar mindre eller lika mycket som skatten, alternativt utsläppsrätten. Dessa styrmedel anses därmed vara de mest kostnadseffektiva eftersom utsläppsreduktionen sker där det är som billigast. Man vet däremot inte med säkerhet vilka åtgärder som genomförs eller var åtgärderna genomförs. Ur klimatsynpunkt är dock detta av underordnad betydelse eftersom problemet är av global karaktär och inte ger upphov till lokal eller regional utsläppsrelaterad miljöpåverkan. I kapitel 13 behandlas möjligheter att med sektorsvisa åtgärder reducera utsläppen av växthusgaser.