sou · GOB324 · 2001-01-01 00:00:00 — Det syntes sällan vare sig i annonser eller butiker. För att få en bild av hur märket användes genomfördes en under- sökning. av totalt ca 200 undersökta företag inom IT och annan handel kände till märket. Av totalen var det som märkte produktsortimentet helt eller delvis. Hälften av återförsäljarna inom IT-området märkte sina produkter. 3.7A-listenoterade börsföretags 2000- information I har företag som noteras på genom note- ringsavtal träffat en frivillig överenskommelse om hur aktieägare, investerare och andra skall informeras om 2000-arbetet. Informationen skulle också innehålla uppgifter om till vilka kostnader omställnings- arbetet genomfördes. Revisorer skulle i revisionsrapporter yttra sig om det sätt företagen redovisat sitt arbete med att 2000-säkra verksam- heten. I har Securities and Exchange Commission (SEC) krävt att de börsnoterade företagen skall visa öppenhet i redovisningen av 2000- arbetet. SEC har varit kritiskt till brister och kvalitet i börsföretagens information. Ett antal av de företag som är noterade på den svenska A-listan finns även på de amerikanska börslistorna. Det var därför av särskilt intresse att fastställa hur väl dessa företag informerade sina svenska aktieägare och investerare om 2000-arbetet. 2000-delegationen beslöt genomföra granskningar av hur väl de A- listenoterade börsföretagen informerade om sitt 2000-arbete. Gransk- ningar genomfördes och avsåg åren 1997 . Slutsatserna har dokumenterats i separata rapporter (bilaga 5). 64 Insatser och aktiviteter Den första granskningen avsåg börsföretagens information om 2000- arbetet i årsredovisningar, delårsrapporter samt på webbplatser. Resul- taten visade att endast ett fåtal börsföretag tagit informationsansvaret på allvar. Den andra granskningen avsåg företagens information på webbplat- sen. Resultatet visade att det endast var ca en tredjedel av företagen som informerade aktieägare, investerare och andra om sitt 2000-arbete på webbplatsen. Den tredje granskningen avsåg information i företagens årsredovis- ningar. Resultatet visade att andelen företag med information om 2000- arbetet ökat avsevärt. Den information som lämnades var mer omfångs- rik och mer komplett . Brister fanns fortfarande då företagen endast i begränsad utsträckning redovisade kostnader för 2000-arbetet. De generella slutsatserna kvarstod. Det fanns fortfarande stort ut- rymme för förbättring av information från företagen. Den information som saknades var framför allt i vilken utsträckning företagen genomfört tester av system och produkter. Information saknades också om i vilken utsträckning företagen arbetade med kontinuitets- och be- redskapsplaner. Då det endast var kvar rekom- menderade 2000-delegationen att företagen som en sista åtgärd utvecklade sin information via webbplatser. Samarbetet och beroendet mellan olika länder är stort såväl vad gäller infrastruktur som mellan företag. Särskilt viktigt är det att beakta detta för små länder med stort internationellt beroende. Från framför allt myntades tidigt att man måste tolka utebliven information eller avsaknad av information på engelska som en risk. För ett litet land som med ett stort utlandsberoende bedömdes det vara nödvändigt att snabbt informera på engelska om läget och om pla- ner. Tre viktiga områden utkristalliserades: ·delge andra länder lägesbedömningen för ·skaffa information om läget i andra länder ·samarbeta i internationella organisationer för att föra 2000-frågan framåt Intresset riktades i första hand mot Även andra länder med stor påverkan på världsekonomin som exem- pelvis har varit av intresse. För att möta den ökade efterfrågan på information utarbetades en lägesbild på engelska som publicerades på 2000-delegationens webb- plats. Vidare publicerades alla rapporter i en engelsk version eller med engelsk sammanfattning. 2000-delegationen uppmanade alla svenska aktörer att utöver information på svenska också ta fram information och rapporter på engelska. Via hade i princip samtliga svenska ambassa- der tillgång till information om 2000-läget i . Ett antal svenska ambassader rapporterade till om anpassnings- läget i stationeringslandet. Rapporterna pendlade mellan optimism och pessimism. 2000-frågan har diskuterats i ett antal grupperingar. Sådana gruppe- ringar har funnits för de Nordisk länderna; inom ramen för Partnership for Peace (PFP); inom () och internationella sektorsorgan som t.ex. ITU (). Inom Europeiska Unionens (EU) Generaldirektorat III bildades en arbetsgrupp där i huvudsak medlemsländerna medverkat. 2000-frågan har tagits upp vid toppmöten, senast i , och man begärde att kommissionen skulle tillsätta en särskild arbetsgrupp. Detta resulterade i att den existerande arbetsgruppen fick ett klarare uppdrag och mandat. Sekreteriatet i EU-arbetsgruppen anordnade ett antal möten och redovisningar av läget inom olika infrastrukturområden inom EU och för länderna i Central och . 2000-delegationen har medverkat vid dessa möten och bland annat drivit frågan om största möjliga öppenhet för att minimera ryktesspridning och panikreaktioner hos allmänheten. Inom () uppmärksammades frågan av den kommitté som arbetar med IT-infrastruktur. Två möten har arrangerats med syftet att dels redovisa läget dels uppmuntra de länder som ännu inte kommit långt att starta arbetet. Ett FN närstående organ bildades – International Y2K Coordination Center (IY2KCC) – som finansierades av och ett antal länder. Detta organ har verkat som på- drivare och arrangör av regionala konferenser och utvecklat samarbete med olika länder. Man organiserade också Global Status Watch, ett redovisningssystem för läget i olika länder över /2000. har deltagit i FN-konferenserna och medverkat i finansie- ringen av IY2KCC via Sida. och har av många ansetts vara ledande i 2000-frågan i egenskap av stora aktörer på världsmarknaden. 2000-delegationen har vid besök i dessa länder sammanträffat med de viktigaste aktörerna inom administrationen och Kongressens utskott för 2000-frågan. Ett stort antal ambassader, undersökningsinstitut, konsultbyråer m.m. har begärt information och sammanträffanden för att få kunskap om läget i samt redovisa läget i hemlandet. I det sammanhanget kan konstateras att man ofta begärt information om läget efter ett visst förutbestämt mönster, exempelvis hur stor del av budgeten som förbru- kats eller hur stor procent av projekten som ansets klara. Sådana upp- gifter har inte funnits att tillgå för . Det har funnits en klar tendens att velat sätta dagordningen. Aktörer i ansåg att de var ledande och att de hade kommit längst med åtgärder. Detta har förmedlats av internationella undersöknings- institut som exempelvis upprättat rankinglistor över länder. Vid gransk- ning av deras underlag och fakta kunde bilden nyanseras. Underlag för uttalanden om t.ex. visade sig delvis vara mycket bristfälligt. Uttalandena om gjordes utifrån de federala systemens funktion och man hade liten uppfattning om läget på delstats- och kommunnivå. Vidare gjordes bedömningarna från uppenbarligen utifrån den egna verksamhetens förutsättningar och den kultur som råder. Myndig- heter i uppmanade t.ex. alla med- borgare att hamstra mat och andra förnödenheter och förbereda sig som för en icestorm. Även i uppmanade regeringen strax före nyår befolkningen att hamstra förnödenheter. Situationen på många håll i världen präglades av oro. Exempelvis hotade att utestänga vissa internationella flygbolag från brittiskt luftrum. 2000-delegationen konstaterar att det fanns olika utgångspunkter för arbetet och uttalanden som gjordes vilket sannolikt kan hänföras till kulturskillnader. Detta ledde till att frågeställningar aktualiserades som inte var relevanta för svenska förhållanden. Det tycks finnas en övertro i och andra länder om vad inter- nationella organisationer kan uträtta. Många förväntade sig exempelvis att () inom kärnkraftsäker- hetsområdet skulle ta egna initiativ till undersökningar eller samman- ställningar av fakta om läget inom kärnkraftsäkerheten i framför allt . Så kunde inte ske i den utsträckning många förväntat sig eftersom inte hade mandat till detta. olika internationella organ måste uppenbarligen vara aktiva på ett tidigt stadium för att man skall kunna åstadkomma undersökningar av den typ som efterfrågats. Genom de möten som genomförts med företrädare för länder och organisationer kan slutsatsen dras att den svenska uppfattningen och 2000-delegationens bedömning av läget framgångsrikt kunnat förmed- las. 5Vad hände - rapporterade felfunktioner och händelser Myndigheter, organisationer och näringsliv har medverkat i vad som kan kallas världens största städprojekt. Det har lagts ner ofattbart mycket arbete och stora summor på att 2000-säkra verksamheter och produkter som beskrivits tidigare. kan en värdering påbörjas för att försöka utröna hur väl dessa satsningar lett till att samhället klarat omställningsarbetet – vi har fått ett facit. Genom ett sådant facit kan slutsatser och lärdomar dras inför kommande omställningar av likartad karaktär. 2000-delegationens uppdrag var att följa, analysera och värdera omställningsarbetet under 2000-arbetets samtliga faser. Delegationen har genom sina nätverk och kontakter med olika experter konstaterat att felfunktioner och händelser i verksamheter inte enbart kunde uppstå utan även vid andra kritiska datum. Delegationen beslöt tidigt att följa dessa kritiska datumövergångar och göra samman- ställningar över felfunktioner och händelser. En fullständig redovisning av dessa finns i de rapporter som för- tecknats i bilaga 4. Genom samverkan med experter och 2000-delegationens etablerade nätverk identifierades bland annat nedanstående kritiska datum: 3.sifferkombinationen 99 – 99999 /2000, sifferkombinationen 00, den egentliga 2000-buggen 70 Vad hände - rapporterade felfunktioner och händelser För att i ett antal steg följa, analysera och värdera hur samhällets sam- lade 2000-säkring av verksamheterna avlöpt uppmanade 2000-delega- tionen samtliga aktörer i olika nätverk att noga följa och dokumentera felfunktioner och händelser vid dessa kritiska tidpunkter och delge 2000-delegationen dessa. Det var störningar som kunde hänföras till 2000-säkring av verksamheten som var av primärt. De rapporterade felfunktionerna och händelserna finns dokumenterade av delegationen i rapporter. 2000-delegationen genomförde en insamling av felfunktioner och händelser inom flertalet samhällssektorer. Rapporteringen var enkel varför det inte går att dra allt för långtgående slutsatser av materialet. 5.3Uppföljning i sju steg: 1.rapportering om inträffade felfunktioner och händelser /1999 2.rapportering om inträffade felfunktioner och händelser vid GPS- mottagarnas övergång 3.rapportering om inträffade felfunktioner och händelser vid över- gången från 1999-09-08 till 4.rapportering om inträffade felfunktioner och händelser /2000 5.en fortsatt uppföljning för att fånga upp händelser och incidenter som inträffade fram till och med den första arbets- veckan 6.en enhetlig sammanställning över felfunktioner och händelser rap- porterade från kommunerna 7.en uppföljning av inträffade felfunktioner och händelser i samband med skottårsdagen Om andra incidenter erfarits och som på något vis kunde hänföras till datorutrustning och dataprogram eller problem i samband med inbäd- dade system var 2000-delegationen angelägen att även dessa rapporte- rades. Vad hände - rapporterade felfunktioner och händelser 71 Under ett inledningsskede var de inbäddade systemen i fokus. Dessa skulle enligt experter ställa till med en hel del problem. Orsaken till detta var bland annat dels svårigheter med att fastställa i vilken utsträckning de hade ett datumberoende dels var de svåra att lokalisera. Om de väl kunde lokaliseras var det inte säkert att leverantör eller till- verkare fanns kvar på marknaden och som kunde verifiera om produk- terna var 2000-säkra eller ej. Flera aktörer, företrädesvis från tillverkningsindustrier, har verifie- rat att de inbäddade systemen varit en källa till oro. Det var därför de genomförde ett omfattande analys- och verifieringsarbete. Utan detta arbete hade de inte haft kunskap om risken för felfunktion och de hade då inte kunnat åtgärda produkter med datumberoende. I efterhand kan 2000-delegationen konstatera att experternas farhågor vad gällde problem med inbäddade system visat sig vara betydligt överdrivna. Av sammanfattningarna framgår att den övervägande delen rappor- terade felfunktioner inträffat i administrativa system. Felen har åtgär- dats , till begränsad kostnad och minimala konsekvenser för den egna organisationen och för tredje man. Bidragande till detta har säkert varit den extra vaksamhet som aktörerna hade vid de kritiska datumen. Antalet rapporterade felfunktioner eller händelser bedöms som för- hållandevis få. 2000-delegationen har noterat att det varit önskvärt med en bättre dokumentation över IT-system och IT-processers normala felfungerande. Flera aktörer har omfattande help-desk-funktioner vars uppgift är att hjälpa användare förbi fel och svårigheter. För att kunna göra en värdering av hur omfattande 2000-felen varit hade det varit en styrka om normalbruset funnits dokumenterat. saknas sådana uppgifter varför det inte går att fastställa om antalet 2000-fel varit många eller om de faktiskt varit färre än vid normal drift. Samhällets alla aktörer har genomfört ett omfattande omställnings- arbete vilket visat sig bära frukt. I omställningsarbetet riktades insat- serna i första hand mot att 2000-säkra de verksamhetskritiska systemen. Dessa har dessutom noga övervakats vid varje kritiskt datum. Genom denna övervakning har felfunktioner kunnat åtgärdas utan konsekvenser för verksamheten eller för tredje man. De felfunktioner som trots allt förekommit har i huvudsak inträffat i de system som inte varit verksamhetskritiska och därför inte prioriterats för åtgärder. De uppkomna felfunktionerna har inträffat inom samtliga samhälls- områden. Detta visar att få om ens någon verksamhet varit opåverkad av 2000-problemet. 72 Vad hände - rapporterade felfunktioner och händelser Öppenheten och rapporteringsviljan har varit helt avgörande för tilltron till bedömningen av hur samhällets samlade insatser skulle lyckas. I efterhand kan konstateras att öppenheten varit varierande då många aktörer egentligen inte hade något intresse av att redovisa fel- funktioner och därmed bristfälligt genomfört 2000-arbetet. En del av de rapporterade felfunktionerna benämns av aktörerna som driftstörningar och inte relaterade till 2000-problemet. De felfunktioner som trots allt redovisats har i nästan samtliga fall inträffat i icke verksamhetskritiska system. Om de verksamhetskritiska systemen inte hade 2000-säkrats så hade troligtvis störningar inträffat även i dessa. 2000-arbetet var således nödvändigt. De förutsägelser som bland annat 2000-delegationen gjorde i okto- ber – att infrastrukturen skulle fungera störningsfritt – infriades. 2000- delegationens förutsåg också att ett antal smärre felfunktioner kunde inträffa, vilket även verifierats. Parallellt med sektorsgranskningar, utfrågningar och informations- kampanjer har ett flertal övriga aktiviteter genomförts. Syftet med akti- viteterna har varit att klargöra läget, utbyta erfarenheter eller få kun- skap om hur långt skilda aktörer kommit i sitt 2000-arbete. Aktiviteter har riktats mot följande områden ·affärsbankernas krav på små och medelstora företag Inbjudan till dialoger och överläggningar med organisationer som det normalt inte fanns upparbetade kontaktvägar med genomfördes då läget påkallade detta. Genom överläggningarna fick 2000-delegationen en avsevärt klarare bild av läget och kunde därigenom bemöta farhågor. Det blev också enklare att ge medier en klar och tydlig redovisning av läget inom respektive område. Behov av informationsaktiviteter konstaterades och dialogerna kunde utmejsla respektive organisations ansvar samt inriktning på eventuella kampanjer eller utfrågningar. diskutera- des också vilka budskap som skulle förmedlas. Därutöver har anordnats ett antal informationsseminarier. En särskild delegation tillkallas för att behandla frågor rörande omställningen av datorer och system vars funktioner måste ses över . Delegationen skall bestå av företrädare för viktiga sam- hällsintressen och vara ett samverkansorgan mellan privat och offentlig sektor. Delegationen skall noga följa arbetet med anpassningen genom att löpande värdera hur arbetet fortskrider i samhällets olika sektorer. Delegationen skall uppmärksamma verksamhetsled- ningar på behov av insatser framförallt när det gäller samordning över samhällssektorer. Särskild vikt skall läggas vid hanteringen av väsent- liga samhällsfunktioner. Delegationen skall ge en sammanfattande lägesbeskrivning till rege- ringen samt lämna en slutlig redovisning av upp- draget . Det mest kända problemet inför millenniumskiftet är att programmen i många äldre men även nyare datasystem använder två siffror i stället för fyra vid angivandet av årtal. Dessa system kommer att ange som år 00, vilket lika gärna kan vara eller något annat århund- rade. När en dator inte arbetar med korrekta datumangivelser finns en stor risk att fel kommer att uppstå. Bland annat kan datorsystem stanna eller producera felaktiga resultat. Ett annat problem är de datorchips som finns inbyggda i olika produkter som har elektroniska komponenter som exempelvis flygplan, kassaregister, styr- och reglerutrustning inom industrin m.m. Dessa s.k. inbyggda eller inbäddade system kan ha datumfunktioner där årtalet bestäms av två siffror. Även i dessa fall är det svårt att bedöma vad som kommer att ske. Arbetet med att lösa problemet pågår inom såväl offentlig som pri- vat sektor. fungerar som en sammanhållande länk mellan privat och offentlig sektor. Statskontoret har kartlagt förhållan- dena i statliga myndigheter och lämnat rapporten och informationssystemen - Övergången . På samma sätt har gjort en kartläggning bland sina medlemmar som redovisas i rapporten och övergången i industrin. Statskontoret och översynen av statliga myndigheter Statskontoret bistår med vägledning och har en samordnande roll när det gäller myndigheternas anpassning av informationssystemen . I förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem , som trädde i kraft och gäller till utgången av , föreskriver regeringen bl.a. att: Myndigheterna skall analysera vilka tekniska anpassningar som behöver göras inför övergången i de informationssystem som är av väsentlig betydelse för egen eller andras verksamhet. Myn- digheter som utövar tillsyn skall också redovisa en bedömning av anpassningsarbetet inom tillsynsområdet. Myndigheter som lyder ome- delbart under regeringen skall svara för en samlad analys av under- ställda myndigheter. Myndigheterna skall i anslutning till sina analyser utarbeta en plan för den anpassning som behövs. Statskontoret skall bistå med vägled- ning och metodstöd för myndigheternas analys- och anpassningsarbete. I enlighet med förordningen om översyn av statliga myndigheters informationssystem lämnade Statskontoret den 15 sep- tember 1997 rapporten och informationssystemen - Övergången . I denna lägesrapport görs en samlad bedöm- ning av statliga myndigheters översyn av informationssystemen . I rapporten konstaterar bl.a. att 2000-problematiken kan medföra allvarliga konsekvenser för verksamheten i ett sextiotal myndigheter, om anpassningen till millenniumskiftet inte blir klar . I ett tjugotal av dessa myndigheter kan samhällskonsekvenser med negativa effekter för allmänheten uppstå. Statskontoret skall lämna en rapport till regeringen avseende myndighetens arbete med anpassningen av verksamhetens IT-stöd . Statskontoret har tillskrivit ett antal myndigheter som utövar tillsyn över viktiga samhällsfunktioner och hemställt att myndigheterna skall göra en bedömning av risker i samhällsfunktioner vid övergången . Denna rapport skall lämnas till Statskontoret senast den 17 feb- ruari 1998. Ett antal samhällsfunktioner, utanför statsförvaltningen, är i hög grad beroende av fungerande informationsteknik för att inte medbor- gare och företag ska drabbas. Statskontoret anser att följande funktio- ner måste ägnas särskild uppmärksamhet: räddningstjänst, hälso- och sjukvård, telekommunikationer, transporter, finansiella tjänster och energiförsörjning. har tagit initiativ till informationsutbyte och samver- kan i 2000-frågorna mellan privat och offentlig sektor. Ett resultat av denna samverkan är bl.a. den 2000-märkning av produkter som tagits fram av , , IT-företagen och Stats- kontoret. De företag som själva anser att de uppfyller de krav som anges i år 2000-definitionen kan sätta ett märke på sina produkter. Vidare har i samråd med och Statskontoret utarbetat en verksamhetsdeklaration . Före- tag, myndigheter och andra organisationer kan använda verksamhets- deklarationen för att öppet redovisa hur man arbetar med år 2000-pro- blemet. har i sitt fortlöpande arbete med 2000- frågan byggt upp omfattande nätverk inom och mellan offentlig och privat sektor. Sekelskiftesgruppen består av representanter från myndigheter och olika branschorgan. Generalsgruppen består av personer från före- tag och myndigheter som är särskilt utsedda att leda arbetet med sekel- skiftesanpassningen. Arbetsgrupper för särskilda problem t.ex. med- vetandegörandet, inbäddade system och testning. Målsättningen för kommissionens arbete har varit att få en allsidig kunskap om problemets omfattning och vilket arbete som pågår inom olika delar av offentlig sektor och näringsliv, att identifiera vem som har vilket ansvar samt skapa underlag för att utveckla åtgärdsprogram. I arbetet har också ingått att skapa och öka medvetenheten om 2000-pro- blemet genom omfattande informationsinsatser. har också arrangerat två seminarier. Det första hölls och belyste problemen ur ett generellt per- spektiv. anordnades ett seminarium i samarbete med och Statskontoret om inbäddade system inför 2000-skiftet. Slutsatserna från dessa möten återfinns i rapporterna IT-problem inför 2000-skiftet (SOU 1997:12) respektive Problem med inbäddade system inför 2000-skiftet (SOU 1998:21) från . slutsatserna framgår det att problemet ställer stora krav på en väl fun- gerande samordning om privat och offentlig sektor skall klara omställ- ningen, men att problemet först och främst måste hanteras av respek- tive systemägare. deltar också i internationellt samarbete om 2000- frågan. medverkar i de ansträngningar som görs i och internationellt för att säkerställa att problemet uppmärksammas och blir föremål för lämpliga åtgärder. Förbundet samverkar med ett flertal organisationer, inte minst regeringens . Detta samarbete har bl.a. resulterat i en allmänt accepterad definition på vad som krävs för att produkter, system och tjänster skall få märkas som 2000-säkra. genomförde förbundet en enkätundersökning för att utröna hur allvarliga problemen med millenniumskiftet är och hur de hanteras i företagen. Vidare genomfördes omkring trettio seminarier runt om i med målet att informera och engagera företagens ledningar i sekelskiftesfrågan. avser förbundet att spela en något mindre aktiv roll. Enligt förbundet måste problemen främst lösas av företagen själva och förbundet inriktar sig på att inom ramen för en rimlig insats ge stöd och förmedla kontakt och information till företag och branschorganisatio- ner. Delegationen skall följa och värdera arbetet med anpassningen . Särskild uppmärksamhet skall ägnas väsentliga samhällsfunktio- ner såsom totalförsvar, räddningstjänst, hälso- och sjukvård, telekom- munikationer, transporter, finansiella tjänster, samt energi- och vatten- försörjning. Delegationen skall värdera information om hur arbetet fortskrider och uppmärksamma dem som ligger inom riskzonen för att inte klara omställningen på ett tillfredsställande sätt. Delegationens uppdrag löper fram till .