sou · GOB350d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Några samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt finns inte att redovisa. Utredningen vill dock göra några påpe- kanden. De förslag beträffande varuspelsautomater och förströelseautomater som utredningen lagt fram innebär bl.a. att dessa automater skall typ- godkännas. Detta kommer att medföra ett visst merarbete för Lotteri- inspektionen som skall behandla ansökningar om tillstånd och ansvara för typgodkännandeförfarandet och registreringen av varuspelsauto- mater och förströelseautomater. bör man kunna räkna med en minskning av antalet tillståndsansökningar (jfr avsnitt 10.2). Därutöver kommer Lotteriinspektionen att få en viss ökad arbets- belastning vad avser arbetet med att ta fram tillämpningsföreskrifter. Även den allmänna lämplighetsprövningen som föreslagits (34 § lotterilagen) kommer att öka arbetsbördan för Lotteriinspektionen. Eventuella ökade kostnader bör bestridas genom omfördelning av resurser inom utgiftsområdet. Utvecklingen vad gäller bl.a. Internetspel kommer troligen att medföra ett ökat antal tillståndsansökningar för anordnande av lotterier med hjälp av tekniska hjälpmedel, däribland Internet. Även detta kommer att öka arbetsbelastningen för Lotteriinspektionen, som är den myndig- het som skall hantera dessa ansökningar. Merkostnaderna får bestridas genom omfördelning inom utgiftsområdet. Konsekvenser av utredningens förslag 269 Utredningens förslag bedöms inte medföra några större konsekvenser vad avser arbetstillfällen för de berörda organen. När det gäller kommunernas arbete avseende automatspel, som till viss del föreslås överflyttat till Lotteriinspektionen, har utredningen fått den uppfattningen att det finns mycket små resurser avsatta för hanteringen av sådana frågor. I vissa kommuner finns det inte ens någon särskilt ansvarig för automatspelsfrågor. I andra kommuner arbetar en handläggare av sin arbetstid med automat- spelsfrågor. Vad Lotteriinspektionen beträffar anser utredningen som tidigare antytts att de förslag utredningen lagt fram leder till att ytterligare personal måste tillsättas för att klara den ökade arbetsbördan. Kost- naderna härför får till största delen bestridas genom avgifter. I 53 § lotterilagen stadgas bl.a. följande. Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd, registrering, typgodkännande och tillsyn enligt lagen. I ärenden hos en nämnd skall avgiften betalas enligt den taxa som fullmäktige bestämmer. I andra fall skall avgift betalas enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer. I lotteriförordningen (1994:1451) stadgas närmare om bl.a. avgifter. Utredningen anser att de berörda organens verksamhet även fortsätt- ningsvis bör finansieras av avgifter i enlighet med vad som gäller. Utredningens förslag berör i viss mån den kommunala självstyrelsen. Enligt utredningens förslag skall förströelseautomater numera omfattas av lotterilagens regler och tillståndsprövning samt kontroll och tillsyn överföras till den centrala tillsynsmyndigheten (27 a §, 43 § och 48 § första stycket lotterilagen). 270 Konsekvenser av utredningens förslag 19.2.3Betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet De ändringar som görs i fråga om automatspel, bl.a. att spel på för- ströelseautomater numera omfattas av lotterilagen och att varuspels- automater och förströelseautomater måste vara av godkänd typ, innebär att det straffbara området enligt 54 § lotterilagen om olovligt anord- nande av automatspel och olovligt innehav av spelautomat utsträcks något. Det är därför möjligt att denna brottslighet kommer att öka något genom den nya regleringen. Den brottslighet som det kan komma att röra sig om bedöms dock inte vara av någon särskild omfattning. Det kan här poängteras att brottslighet av angivet slag f.n. är av förhållan- devis ringa omfattning. Utredningens förslag vad avser varuspelsautomater (se främst delbe- tänkandet Automatspel, SOU 1998:144) och förströelseautomater berör den del av spelmarknaden där privata intressenter får delta. Många av dessa automatspel anordnas av förhållandevis små företag. De förslag som utredningen lagt fram medför vissa negativa konsekvenser för dessa små företags konkurrensförmåga i förhållande till större företags. 20.1Förslaget till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) I paragrafen definieras lotteribegreppet, vilken definition nu finns i 3 §. Till skillnad från nuvarande definition har slumpmomentet lyfts fram och fått en central betydelse i lotteribegreppet. Något krav på en viss grad av slump anges dock inte. Slumprekvisitet konkretiseras i stället genom ett krav på att vinstmöjligheterna helt eller delvis skall bero på slumpen till följd av lottning, gissning, vadhållning eller därmed jämförliga förfaranden. Det är den sistnämnda förutsättningen – att det skall vara fråga om lottning, gissning, vadhållning eller därmed jämförliga förfaranden – som i huvudsak bestämmer slumprekvisitets omfattning. De uppräknade förfarandena karakteriseras av att slumpen är avgörande för utgången; när det gäller lottning är slumpen t.o.m. den enda utslagsgivande faktorn. Sammantaget får exemplifieringen anses innebära att det i regel skall vara fråga om förfaranden där vinst- möjligheterna till övervägande del beror på slumpen. Bestämmelsen motsvarar i allt väsentligt den definition som fanns lotterilag och den praxis som utbildades då bör alltså kunna ligga till grund för bedömningen av en verksamhet. Därvid skall dock även andra meningen beaktas. Andra meningen, som i nuvarande lag har sin motsvarighet i 3 § tredje stycket, föreskriver att man vid bedömningen av om en verk- samhet är ett lotteri skall ta hänsyn också till verksamhetens allmänna karaktär. Bestämmelsen torde få betydelse främst när en verksamhet är av ett slag där, allmänt sett, såväl slumprekvisitet som övriga lotteri- rekvisit är uppfyllda men där slumpen i det enskilda fallet kommit att avvika från det typiska. Det kan som anförts i den allmänna motiv- eringen gälla t.ex. en tidningstävling i form av en ordgåta e.d. – som typiskt sett utgör lotteri på grund av att vinnarna utses bland rätta svar genom lottning – men som i det enskilda fallet blivit så svår att endast ett fåtal löst gåtan och lottning därför inte behöver tillgripas. Det kan också gälla det motsatta fallet, dvs. att en verksamhet av ett slag där resultatet normalt avgörs av deltagarnas prestationer, på grund av speciella omständigheter i det enskilda fallet, kommit att avgöras av slumpen. I sådana fall är det alltså meningen att verksamhetens all- männa karaktär, dvs. det som är typiskt för en verksamhet av det slag som är i fråga, skall tillmätas betydelse vilket kan få till följd att verksamheten bedöms enligt sin allmänna karaktär. Det utslagsgivande blir i sådana fall den karaktär som verksamheten har utåt sett. Det är inte ovanligt att pristävlingar av olika slag består av såväl slumpmoment som moment av skicklighet eller annan prestation. I sådana fall får bedömningen av om ett lotteri föreligger göras på grundval av en helhetsbedömning. Särskild tyngd torde då få läggas på det avgörande momentet. Det är alltjämt utan betydelse om insats erläggs för deltagande i lotteriet eller inte. Detta innebär att s.k. reklamlotterier även fortsätt- ningsvis kan komma att omfattas av lotterilagens bestämmelser. I andra stycket anges att automatspel, tivoli- och marknadsnöjen samt kedjebrevsspel och liknande spel skall räknas som lotteri även om förutsättningarna enligt första stycket inte är uppfyllda. Detta beror bl.a. på att utgången i vissa av dessa spel till övervägande del beror på spelarens skicklighet och till mindre grad beror på slumpen. Vidare är det meningen att spel på s.k. förströelseautomater skall omfattas även om automaterna inte ger vinst. De två första styckena motsvarar i sak nuvarande 1 § första och tredje styckena. Paragrafens tredje stycke, som saknar motsvarighet , har införts för att tillämpningsområdet skall korrespondera med 28-31 §§. Fjärde stycket har hämtats från 2 § första och tredje styckena. Bestämmelsen finns nu i 1 § andra stycket men har brutits ut till en egen paragraf för att därigenom göra lagens inledande avsnitt mer lättillgängligt. Bestämmelsen syftar till att hindra kringgående av lotterilagens bestämmelser genom att lotterier anordnas i en mindre, sluten krets som inte är att betrakta som allmänhet och som därigenom inte omfattas av lagens tillämpningsområde såsom det är angivet i 2 §. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 6 §, innehåller definitioner av olika typer av automatspel. Begreppet skicklighetsautomat har ut- mönstrats ur lagen och en ny automatspelstyp, förströelseautomat, har tillkommit. De olika automattyperna definieras i förhållande till den vinst som kan erhållas från automaten. Den tidigare definitionen utgick dels från vinsttypen, dels från vilken grad av slump eller skicklighet som avgjorde vinstmöjligheterna. Utredningen har ansett att kriterierna slump och skicklighet i definitionerna onödigtvis försvårar tillämp- ningen av bestämmelsen och att det är tillräckligt att skilja automaterna åt genom att hänvisa till den typ av vinst som betalas ut från automaten. Begreppet skicklighetsautomat har tagits bort främst av den anled- ningen att det numera, enligt uppgift från Lotteriinspektionen, inte finns några tillstånd till sådana automater. Det har också varit svårt att av förarbetena utläsa vilka automater som ansetts utgöra skicklig- hetsautomater. En automat som nämnts har varit den s.k. Pajazzo- automaten. Den har dock av Lotteriinspektionen betraktats som en penningautomat eftersom vinsten utgörs av pengar och den omfattas även med utredningens förslag av begreppet penningautomat. En varuspelsautomat är en spelautomat som betalar ut vinst bara i form av varor. Av 14 § framgår att sådana automater skall vara av godkänd typ. En värdeautomat är en spelautomat som betalar ut vinst bara i form av värdebevis. Enligt den tidigare definitionen kunde vinsterna utgöras av spelpolletter eller liknande. Dessa vinsttyper har utmönstrats ur lagen eftersom värdebevis används och denna ordning bör gälla även . En förströelseautomat är en automat som inte ger vinst eller som ger vinst bara i form av rätt till fortsatt spel på automaten. Denna automattyp är ny i lotterilagen och avser de automater som omfattas av lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Sådana automater är t.ex. flipperspel och bilbanespel. Utredningen föreslår att det införs regler om typgodkännande av förströelseautomater. Dessa regler behandlas nedan under 14 och 27 a §§. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 § och har av redaktionella skäl flyttats till 5 §. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak nuvarande 5 §. En liten ändring har gjorts genom att ordet köper i punkten 1 ersatts med ordet skaffar. Syftet med ändringen är att inte bara köp av bingobrickor utan även t.ex. hyra, lån eller liknande av bingobrickor, skall omfattas av bestämmelsen. I paragrafen definieras egentligt lotteri, en definition som f.n. återfinns i 4 § första stycket. Stadgandet har justerats med hänsyn bl.a. till att lotteridefinitionen ändrats och att nya bestämmelser införts i 11 a §. Syftet har varit att innehållet inte skall förändras. Det bör påpekas att liknande förfaranden inte finns med i första ledet. Paragrafen motsvarar nuvarande 8 § med den ändring som föranletts av att basbeloppet numera kan vara av två olika slag, prisbasbelopp eller förhöjt prisbasbelopp. I sak innebär det inte någon förändring i för- hållande till vad som stadgas. I paragrafen har endast den ändringen gjorts att ordet bestämmelser har utgått. Enligt utredningens mening är det onödigt att ange att både föreskrifter och bestämmelser kan meddelas. Av redaktionella skäl har sista stycket flyttats och utgör numera första stycket. Paragrafen, som är ny, anger tillämpningsområdet för de särregler som utredningen föreslår i fråga om lotterier som anordnas i samband med sändning i radio eller television eller annars förmedlas med hjälp av elektromagnetiska vågor eller liknande. Med uttrycket förmedlas med hjälp av elektromagnetiska vågor åsyftas först och främst Internet och andra öppna nätverk men också interna nätverk, (jfr 1 § yttrandefrihetsgrundlagen). Genom tillägget eller liknande är det meningen att även andra sätt som kanske varken är tekniskt eller kommersiellt etablerade skall kunna omfattas av stadgandet. Mot denna bakgrund har också regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer erhållit möjlighet att med stöd av 11 c § meddela ytterligare föreskrifter om anordnande av lotterier med hjälp av elektro- magnetiska vågor. Särreglerna gäller enligt den första strecksatsen i fråga om lotterier som anordnas i samband med sändning i radio eller television. Kravet på samband skall givetvis inte tolkas så att anordnandet skall ske i direktsändning; det räcker i princip att lotteriet sänds i radio eller TV. Något krav på att lyssnarna eller tittarna skall kunna delta i lotteriet finns inte heller. Enligt den andra strecksatsen gäller sär- reglerna också i fråga om lotterier som förmedlas med hjälp av elektromagnetiska vågor eller liknande. Det står klart att en viss överlappning finns mellan de två fallen. Kravet på att lotteriet skall förmedlas bör dock anses uppfyllt bara om de elektromagnetiska vågorna utgör en förbindande länk mellan anordnare och spelare. Det innebär dock inte att spelarna skall kunna delta i lotteriet med hjälp av elektromagnetiska vågor. I paragrafen anges att 11 b-c §§ skall tillämpas på de lotterier som här avses. Dessa regler behandlas nedan. I övrigt gäller bestämmelserna i lotterilagen i tillämpliga delar för denna form av lotterier. Bestämmelsen, som är ny, innehåller de särskilda regler som skall gälla vid lotterier som anordnas på sådant sätt som avses i 11 a §. I första stycket anges – som huvudregel och som begränsning i förhållande till vad som gäller enligt 9 § – att det krävs tillstånd att anordna sådana lotterier som avses i 11 a §. Undantag från tillstånds- kravet gäller bara lotterier vilka anges i fjärde stycket. I andra stycket anges dels vem som får anordna lotterier i de former som avses, dels vilken typ av lotterier som får anordnas i dessa former. Det som anges i punkt 3 innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har möjlighet att, med stöd av bemyndig- andet i 11 c §, ange t.ex. att ett spel som är utformat i huvudsak som ett roulettspel, kortspel eller tärningsspel får anordnas i de former som avses. Tredje stycket innehåller regler om anordnande av lotterier enligt 11 a § i vissa typer av radio och television. Reglerna motsvarar vad som f.n. stadgas i 18 § andra stycket. I fjärde stycket anges under vilka förhållanden lotterier enligt 11 a § får anordnas utan tillstånd i samband med sändning i radio eller television. Dessa regler återfinns f.n. i 21 §. Även denna bestämmelse är ny och ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela närmare/ytterligare föreskrifter om lotterier som förmedlas med hjälp av elektromagnetiska vågor. Enligt bestämmelsen kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer t.ex. utöka de typer av lotterier som skall få anordnas på sätt som anges i 11 a § (enligt 11 b § andra stycket 3). Syftet med att införa typgodkännande av varuspelsautomater och för- ströelseautomater är att förhindra att tillstånd ges till sådana automater som kan antas komma att användas för spel om pengar. Vad beträffar automaternas beskaffenhet är av intresse bl.a. i vilken grad vinst- möjligheterna är beroende av slumpen respektive spelarens skicklighet; en hög grad av slump torde tala för en ökad risk för spel om pengar. Det finns också anledning att beakta automaternas utseende så att det i detta avseende upprätthålls en tydlig skillnad i jämförelse med värde- automaterna. Något särskilt typgodkännande av varorna skall inte ske utan typgodkännandet av en automat får normalt innefatta ett ställ- ningstagande till vilka varor som skall få förekomma som vinster. Det innebär att varuspelsautomater med vinster av sådan beskaffenhet att de kan antas ha mycket litet värde för spelaren, t.ex. en liten plakett med en guldbit på, och där således risken för inväxling är hög, inte bör typgodkännas. När det gäller förströelseautomater gäller det i första hand att för- hindra att tillstånd ges till sådana förströelseautomater som man av erfarenhet vet att spel om pengar förekommer på, t.ex. s.k. poker- maskiner och fruktmaskiner. Denna typ av automater innehåller i princip inget skicklighetsmoment alls utan utgången av spelet beror till mycket hög grad på slumpen. Incitamentet att spela på dessa automater borde i och för sig vara mycket litet, eftersom någon vinst inte får delas ut. Erfarenheten visar dock att spel förekommer i inte ringa omfattning på denna typ av automater och att man då spelar om pengar. Typgodkännandet bör rent praktiskt hanteras av tekniska Laboratorium (SKL) och närmare regler om bedömnings- grunderna bör ges av regeringen eller den centrala tillsynsmyndigheten enligt andra stycket. 18 § (upphävd) Bestämmelserna i nuvarande 18 § har flyttats till 11 a och b §§ och paragrafen har därför slopats. Bestämmelserna om lotterier i samband med sändning i radio eller television har flyttats till 11 b §. 23 § (upphävd) Paragrafen har slopats med hänsyn till innehållet i 11 a §. I paragrafen har gjorts följdändringar med anledning av de ändringar i fråga om automatspelstyper som gjorts i 6 § (i utredningens förslag 4 §) där begreppet skicklighetsautomat utmönstrats ur lagen och förströelse- automaten tillkommit som ny automattyp. Bestämmelsen har ändrats genom att två förutsättningar för att anordna spel på varuspelsautomater har lagts till. I första stycket punkt 4 anges att spelautomaten skall vara typgod- känd. Denna regel har införts för att motverka förekomsten av varu- spelsautomater där spel om pengar förekommer. Typgodkännande regleras i 14 §. Enligt punkt 8 skall den som söker tillstånd bedömas vara lämplig att driva verksamheten (jfr 27 a §). Det förekommer f.n. en lämplig- hetsprövning av den som vill anordna spel på s.k. restaurangkasinospel, dvs. roulettspel, tärningsspel och kortspel. I paragrafen har följdändringar gjorts med anledning av de ändringar i fråga om automatspelstyper som gjorts i 6 § (i utredningens förslag 4 §) där begreppet skicklighetsautomat utmönstrats ur lagen. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om anordnande av spel på förströelseautomater. Förströelseautomat är ett nytt begrepp i lotteri- lagen, jfr 4 §, och avser de automater som omfattas av automatspel- slagen. Sådana automater är t.ex. flipperspel och bilbanespel. Dessa automattyper får inte dela ut någon vinst. Den enda vinst som får före- komma är, som framgår av 4 §, rätt till fortsatt spel. I första stycket punkt 1 anges att spelautomaten skall vara typgod- känd. Motsvarande reglering har införts beträffande varuspelsauto- mater (25 § första stycket 4). Syftet med att införa typgodkännande av förströelseautomater är att förhindra att tillstånd ges till sådana för- ströelseautomater där spel om pengar kan antas förekomma, t.ex. s.k. pokermaskiner och fruktmaskiner. I 14 § stadgas att förströelse- automater inte skall typgodkännas om det på grund av beskaffenheten av automaterna finns en inte obetydlig risk att automaterna kommer att användas för spel, direkt eller indirekt, om pengar. Rekvisiten i punkterna 3-5, att tillstånd att anordna spel på för- ströelseautomater får lämnas om det kan antas att spelautomaten inte kommer att användas för något annat ändamål än den enligt ansökan är avsedd för, att god ordning kommer att råda inom den lokal eller på den plats där spelet skall bedrivas och att barn inte otillbörligen lockas att delta i spelet, motsvarar vad som f.n. föreskrivs i 2 § automat- spelslagen. Enligt punkt 6 är det en förutsättning för att få anordna spel på förströelseautomater att det kan antas att spelet inte kommer att be- drivas i en miljö som är olämplig för barn och ungdom. En bestäm- melse med motsvarande innehåll finns f.n. i 4 § automatspelslagen. Vidare stadgas i punkt 7 att den som söker tillstånd skall bedömas vara lämplig att driva verksamheten. Detta rekvisit är detsamma som ställs upp i 25 § första stycket 8 om varuspelsautomater och den prövning som skall göras skall motsvara den som f.n. sker för roulett- spel, tärningsspel och kortspel enligt 33 §. I andra stycket har intagits en föreskrift som till viss del motsvarar 25 § andra stycket. I paragrafen har regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer erhållit bemyndigande att meddela från lagen avvikande föreskrifter om begränsningar i fråga om automatspel och liknande spel. En förut- sättning härför är att det behövs för att verksamheten skall bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt. Det sistnämnda rekvisitet är hämtat från 10 §. Avsikten är att föreskrifterna skall motverka att automatspel för med sig skadeverkningar av ekonomisk, social eller personlig natur (jfr prop. 1981/82:170 s. 118 f). Bestämmelsen ger ett förhållandevis brett utrymme för den som erhållit föreskriftsrätt. Före- skrifterna skall dock vara begränsande och inte utvidgande. Vad som är att betrakta som ett från allmän synpunkt lämpligt sätt får avgöras enligt de för bedömningen rådande förhållandena. Syftet med bestämmelsen är att ge de tillämpande myndigheterna möjligheter att i takt med den tekniska utvecklingen anpassa regelverket om automatspel. I paragraferna har ändringar gjorts delvis på grund av ändringarna av automatspelsbegreppen i 6 § (4 § i utredningens förslag). Även förströelseautomater skall omfattas av reglerna om innehav och in- försel. Någon motsvarande bestämmelse finns inte i automatspelslagen, däremot finns i 1 § första stycket och 3 § första stycket regler om uppställning av förströelseautomater. Utredningen anser att även förströelseautomater skall omfattas av reglerna om innehav och införsel, eftersom reglerna i övrigt i lotterilagen om automatspel gäller även för förströelseautomaterna och dessa automater kan användas för illegalt spel om pengar. Bestämmelsen som reglerar förutsättningarna för att anordna kortspel återfinns f.n. i 34 § men har av redaktionella skäl flyttats till denna paragraf. I första stycket punkt 4 har införts en bestämmelse om att den som söker tillstånd skall bedömas vara lämplig att driva verksamheten, motsvarande vad som stadgas för roulett- och kortspel i 32 § första stycket punkt 4. Någon förändring i sak är inte avsedd. I stadgandet, som motsvarar nuvarande 33 §, regleras den lämplighets- prövning som skall ske beträffande anordnande av restaurangkasino- spel, spel på varuspelsautomater och förströelseautomater. Bestäm- melsens innehåll har inte förändrats. Förbudet mot att låta någon som är delta i vissa lotterier har utvidgats till att omfatta vadhållning i samband med hundkapp- löpning. Vidare har den ändringen gjorts att från gruppen automatspel undantagits spel på förströelseautomat. Enligt automatspelslagen gäller inte någon åldersgräns. Det finns dock enligt den lagen möjlighet att förena ett tillstånd med villkor om lägsta ålder för tillträde. Mot- svarande möjlighet finns också enligt förevarande lag (jfr 10 och 27 b §§). I bestämmelsen, som innehåller förbud för anställda och funktionärer att delta i vissa lotterier – däribland automatspel – har undantag gjorts för spel på förströelseautomat. Det innebär att anställda och funktion- ärer hos den som anordnar spel på förströelseautomater får delta i spelet. Mot bakgrund av att spel på förströelseautomater inte kan ge någon annan vinst än frispel på automaten, anser utredningen att det inte är nödvändigt att för denna typ av spel föreskriva något förbud för anställda eller funktionärer hos den som anordnar spel på förströelse- automat att delta i spelet. Andra meningen är ny.