sou · GOB3111d1 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 111 d1 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillsätta en utredning om infrastrukturprogram för bredbandskommunikation (dir. 2000:04, se bilaga 1). Utredningen skulle göra ett förslag till nationellt infrastrukturprogram, prioritera mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder m.m. Till särskild utredare utsågs kommunalrådet . I sekretariatet ingår Per (huvudsekreterare), och . Till experter förordnades , och , samtliga vid . Utredningen har valt namnet . Jag överlämnar härmed slutbetänkandet IT-infrastruktur för stad och land (SOU 2000:111). Förordning om stöd till kommunerna för anläggande av ortssammanbindande och lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet (IT-infrastruktur).....25 Förordning om stöd till kommuner för upprättande av Den framtida IT-infrastrukturen........................................ Utveckling och användning av elektroniska Den framtida nätstrukturen ............................................... Okänt namn för dokumentets egenskap. Åtgärder för en optimal IT-infrastruktur........................... 2.3.2 Nationella noder och huvudnoder........................... Stöd till IT-infrastruktur.................................................... Avgränsning av stödet....................................................... Prioritering av orter och områden ..................................... 3.4.1 Stöd till utbyggnad av nät ....................................... Kommuners egen insats.......................................... Avvägning mellan olika modeller..................................... Villkor för stödet............................................................. 3.7.1 Allmänt om ansökan och underlag för stöd 3.7.4 Överföring av multimedietjänster med god Regional- och näringspolitiska skäl...................... 3.7.7 Enhetliga och rimliga priser.................................. Okänt namn för dokumentets egenskap. 3.7.8 Nya och befintliga förbindelser............................ Okänt namn för dokumentets egenskap. Fördelning av stöd, modell och utfall ............................. 3.8.1 Kommuner med reducerad kostnad ...................... Kommuner utan stöd............................................. 3.8.4 Underlag för stöd och stödets utbetalning ............ Förslag till vissa förändringar avseende stödet till 3.9.2 Fasta och mobila nät ............................................. 3.9.3 Utbyggnad på kommersiell grund......................... 3.9.4 Stöd till områdesnät i förhållande till stöd till Storlek på stödet ................................................... 3.9.7 En första etapp skall vara tagen i anspråk senast Stöd till kommuner.......................................................... Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen.......... 4.3.3 Underlag till överenskommelse och avtal med Kommuner och kommunala bolags kanalisation..131 Övriga operatörers kanalisation............................ Delegation för IT-infrastruktur........................................ Okänt namn för dokumentets egenskap. 6.2.1 Allmänna råd till och uppföljning av statligt Fördelning av reservpott....................................... Den framtida IT-infrastrukturen........................... Information och samråd........................................ 6.2.6 Statlig organisation efter 2004.............................. Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling................................................. Forsknings- och utvecklingsprogram.............................. Prövning av offentligt åtagande...................................... Konsekvenser för kommunernas ekonomi...................... Konsekvenser för brottsligheten ..................................... Konsekvenser för små företag ........................................ Konsekvenser för jämställdhet........................................ Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål.......... Ordförklaringar och förkortningar........................................... Okänt namn för dokumentets egenskap. Grundläggande begrepp rörande nätstruktur................... 4Underlag till överenskommelse mellan Svenska staten och om former för och inriktning av kommuners arbete med kommunala IT- 5Underlag till avtal mellan Svenska staten och om former för och inriktning av Svenska kommunförbundets arbete för att stödja kommunala satsningar på IT-infrastruktur...................... Prioriterade orter och områden........................................ Modell för uträkning av stöd........................................... Stödet andel av underlaget .............................................. Brytpunkter för stöd till ortssammanbindande nät (detta betänkande) och områdesnät (SOU 2000:68) ....... Samlingstabell över stöd till kommuner ......................... uppgift har varit att lämna förslag till ett nationellt IT-infrastrukturprogram samt att lämna förslag till hur det stöd som staten anvisar för det ortssammanbindande nätet skall användas. Utredningen föreslår att det nationella IT- infrastrukturprogrammet bör omfatta insatser inom följande områden: 1.Svenska Kraftnäts utbyggnad av ett nationellt stamnät enligt regeringsbeslut N1999/11617/SÄ. 2.Statligt stöd till områdesnät enligt SOU 2000:68. 3.Skattereduktion där anslutningskostnaden av fastighetsnät är avsevärt dyrare än normalt, enligt förslaget till lag om skatte- reduktion av utgifter för vissa anslutningar för tele- och data- kommunikation (prop. 2000/01:24). 4.Statligt stöd till ortssammanbindande nät. 5.Kompetenshöjande åtgärder inom IT-infrastrukturområdet inklusive forskning och utveckling. 6.Åtgärder för att åstadkomma en IT-infrastruktur med bästa möjliga utformning och funktion. Punkterna 4,5 och 6 omfattas av detta betänkande. Dessa tre punkter, som motsvaras av kap. 3, 7 och 2 i detta betänkande nedan sammanfattas tillsammans med kap. 4–7. Framtida IT-infrastruktur (kap. 2) Huvudspåret för utbyggnaden av IT-infrastruktur är att det ska ske av marknaden, på kommersiell grund. Där marknaden inte tar detta ansvar till fullo kan staten via stimulansbidrag stödja utbyggnaden. Det är dock viktigt att framkomligheten och säkerheten på nätet är betryggande och att en fungerande konkurrens mellan nät- operatörer och tjänsteoperatörer finns. Det finns därför anledning att från statens sida särskilt uppmärksamma några områden. Dessa områden är nätstruktur, noder, säkerhet, öppet nät, prissättning, kvalitet, samverkan och vägledande dokumentation. Nätstruktur och noder syftar framför allt till att uppnå en väl fungerande sammanhållen IT-infrastruktur i landet. Redundansen i näten skall vara mycket god. Målet är att inte fler än 100 hushåll skall tappa sin förbindelse vid ett avbrott. Ett rätt utbyggt nodsystem gör också att hopkoppling av olika operatörers nät underlättas vilket medför att konkurrensen ökar. Detta kräver i sin tur överenskommelser om samtrafik, vilket, vid sidan av regleringarna i telelagen, också bör ske via branschöverenskom- melser. Den av regeringen planerade översynen av telelagen föreslås undersöka möjligheten att införa anmälningsplikt för alla operatörer som tillhandahåller nätkapacitet och elektroniska kommunikationstjänster. I samma översyn bör prövas om generella villkor för planering, byggande, planering m.m. av IT-infrastruktur borde införas. Initiativ av staten bör tas för att ordna en årlig återkommande konferens om IT-infrastrukturfrågor. Ett huvudnodsystem föreslås byggas ut så att varje sådan nod omfattar 20 000 till 40 000 hushåll. Ansvaret för detta bör i första hand ligga på marknaden i samråd med kommuner. Noderna föreslås klassas ur säkerhetssynpunkt i två klasser. PTS föreslås få i uppgift att utarbeta ett sådant klassificeringssystem. Säkerheten erhålls främst av en redundant nätstruktur. Säker- hetsfrågor regleras i telelagen och via instruktioner till Post och (). För den IT-infrastruktur som håller på att byggas upp bör PTS få i uppdrag att analysera hur telelagen skall tillämpas. Öppet nät och öppen ledning är viktiga grundläggande begrepp för att få en väl fungerande marknad inom IT- infrastrukturområdet och tjänsteutbudsområdet. Reglerna som rör tillträde och samtrafik bör överarbetas vid kommande översyn av telelagen, och bör branschöverenskommelser rörande samtrafik göras. För att det skall gå att garantera öppenhet i hela nätet fram till slutkund bör även fastighetsnäten omfattas av regleringen om tillträde. Dessa frågor bör enligt vår mening beaktas vid översynen av EU:s direktiv inom området och inför implementeringen av direktiven i den svenska lagstiftningen. Målet vad gäller prispolitiken är att slutkundspriset för kommunikationstjänster bör vara avståndsoberoende, medan viss rimlig skillnad kan accepteras vad gäller anslutningskostnaden. För nätutbyggnad som sker med hjälp av statligt stöd bör den s.k. trafiktaxan vara avståndsoberoende inom kommunen. Kom- munerna kan reglera prisfrågan i de avtal de sluter med nät- operatörerna. För att det skall gå att hålla en hög och jämn kvalitet är det viktigt att det är tydligt vad en kund köper av sin nätoperatör. Statskontorets och specifikation av Internet- tjänster föreslås användas som underlag när tjänster upphandlas. Branschen bör överenskomma om hur operatörernas prestanda skall mätas och resultaten presenteras för kunderna. För att utveckla samverkan mellan olika aktörer inom IT- infrastrukturområdet föreslås Delegationen för IT-infrastruktur frågor få i uppgift att utveckla sådana samverkansfrågor. Det är också viktigt att utbyggnaden av IT-infrastrukturen dokumenteras på olika sätt, vad gäller såväl programdokument som redovisningsdokument. Därför rekommenderas kommunerna att upprätta kommunala IT-infrastrukturprogram. Detta kommer att vara ett villkor för att få statligt stöd. Dessutom föreslås Delegationen för IT-infrastrukturfrågor få i uppdrag att utforma ett geografiskt informationssystem (GIS) för dokumentering av utbyggnaden av IT-infrastruktur. Utredningen har också lämnat förslag på en terminologi inom IT-infrastrukturområdet som syftar till att få enhetliga definitioner inom området. Stöd till IT-infrastruktur (kap. 3) Staten har anslagit till ett ortssammanbindande nät. Utredningen föreslår att det anslagna stödet destineras till orter med färre än 3 000 invånare. Större orter förutsätts få tillgång till en IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet på rent kom- mersiell grund . Utredningen föreslår att fördelas som ett utrymme till stöd till primärkommunerna och som en länspott till länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen. Stödet avser att täcka en del av kostnaden för att anlägga ett ortssammanbindande nät. Stödet skall i första hand användas för att upphandla nät. I de fall inga anbud eller inga acceptabla anbud erhålls kan kommunerna själva välja att anlägga, äga och driva näten. Utrymmet till stöd för respektive kommun har fördelats efter en teoretiskt beräknad totalkostnad som varje kommun kan tänkas få för att anlägga ett heltäckande ortssammanbindande nät. Fördel- ningen framgår av bilaga 11. Länspotten har fördelats på motsva- rande sätt. För att det skall gå att nyttja utrymmet till stöd krävs att ett antal villkor uppfylls. Det första grundläggande villkoret är att kommunerna upprättat ett kommunalt IT-infrastrukturprogram. Det kommunala IT-infrastrukturprogrammet skall beskriva nuläge och behov, den önskade IT-infrastrukturen , vilka delar som inte bedöms komma till stånd på rent kommersiell grund, den geografiska och tidsmässiga prioritering som kommunerna anser att utbyggnaden bör följa, hur prisfrågorna för slutkunder beaktas samt hur samverkan med närliggande kommuner har skett. Utöver villkoret om ett kommunalt IT-infrastrukturprogram skall även följande villkor vara uppfyllda: Stödet får endast gå till allmänt tillgängliga telenät där nätinne- havaren förbinder sig att upplåta nätkapacitet till den som frågar efter det, dvs. tillhandahåller öppen ledning. Stödet får endast gå till sådana förbindelser vilkas kapacitet är sådan att den kan förmedla multimedietjänster med god kvalitet. Här förutsättes att förbindelsen är dimensionerad med hänsyn till antalet användare som är anslutna till förbindelsen. Stödet får endast användas för sådana förbindelser som är prioriterade av regional- eller näringspolitiska skäl. En sådan prioritering av orter finns redovisad i bilaga 7. För att erhålla stöd skall upphandling av nätutbyggnaden ske så att konkurrensen på marknaden inte snedvrides. Om inga anbud inkommer, eller inga anbud som uppfyller anbudsunderlaget inkommer, kan kommunerna själva anlägga, äga och driva nätet. Kommunen kan kräva att stödet avspeglas i de priser som slutkunden i kommunen får betala. Kommunen kan kräva att trafiktaxan skall vara avståndsoberoende inom den egna kommunen. Stödet får användas till att anlägga nya förbindelser. Det går också att använda det för att få tillgång till befintliga förbindelser, förutsatt att avtalsvillkoren är tillräckligt långa. Samtliga kommuner förutsätts ordna med en medfinansiering om högst per invånare för anläggande av ortssammanbindande nät. För vissa kommuner räcker denna egna insats för att anlägga ett heltäckande ortssammanbindande nät. Dessa kommuner är därför inte berättigade till stöd. Sammanlagt 258 kommuner är dock berättigade till stöd. Dessa kommuner har kostnader för att anlägga ett ortssammanbindande nät som är högre än den egna insatsen om /invånare. Stödet varierar mellan några kronor per invånare, till några per invånare beroende på de lokala förutsättningarna som nätlängd och, antal orter och invånare. Kommunerna ansöker om stödet hos länsstyrelserna/de regio- nala självstyrelseorganen som prövar ansökan utifrån de kom- munala IT-infrastrukturplanerna och övriga villkor som beskrivits ovan. Modellen för fördelning av stödet kan inte ta hänsyn till alla lokala förutsättningar som påverkar kommunens kostnader för att anlägga ett nät. Länspotten kan därför användas bl.a. för att korri- gera eventuella orättvisor i modellen. Länspotten kan vidare använ- das för att anlägga viktiga nät som kommunerna inte anser som sin prioriterade angelägenhet eller nät som av andra skäl inte kommer till stånd. Administrativt stöd (kap. 4) För att utarbeta lokala IT-infrastrukturprogram får kommunerna ett administrativt stöd som utbetalas som ett engångsbelopp. Stödets storlek är beroende på kommunstorlek och varierar mellan och . Sammanlagt fördelas ca i administrativt stöd.till kommunerna Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen föreslås få ett administrativt anslag för de arbetsuppgifter som tillförs dem . fördelas mellan länsstyrel- serna/de regionala självstyrelseorganen för detta. föreslås få , för- delade , i anslag för att bistå kommunerna med stöd och råd vad gäller IT-Infrastrukturprogram, anbudsunderlag, avtals- villkor, kompetens m.m. Sammanlagt används till administrativt stöd. Kanalisation (kap. 5) redovisar en kartläggning av befintlig till- gänglig kanalisation. Kartläggningen indikerar att det finns mellan 1 befintlig, tillgänglig kanalisation i form av tomrör. Delegation för IT-infrastrukturfrågor (kap. 6) Utredningen föreslår att en delegation för IT-infrastrukturfrågor (DIT) inrättas i syfte att följa frågor som rör stödets tillämpning och IT-infrastrukturen i allmänhet. Delegationen bör också ha ansvar för att följa kompetensfrågor och verka för att information och samverkan utvecklas. Delegationen förutsätts verka –2004 och skall sedan föreslå vilken statlig myndighet som därefter bör ansvara för dessa frågor. Delegationen föreslås finansieras via anslaget 37:1 med ca . Kompetens, forskning och utveckling (kap. 7) Utredningen påtalar i detta kapitel behovet av stora satsningar på främst forskning och utveckling men också på mer avancerad högskoleutbildning inom området. Brist på kompetent personal riskerar annars att bli en flaskhals för den framtida utvecklingen på IT-infrastrukturområdet. Utredningen önskar ett konsortium mellan stat och näringsliv för att utveckla tjänster och produkter. En satsning motsvarande är nödvändig för att topposition inom området skall bibehållas och utvecklas. Kompetensbehovet i kommunerna belyses också. Såväl besluts- fattare som tekniskt ansvariga behöver snabbt få möjlighet att för- djupa sig i frågor som rör IT-infrastruktur. Här har en uppgift att fylla. Det anslag till Svenska som beskrivs i avsnittet Administrativt stöd ovan är en del i detta. The Broadband Committees assignment has been to submit proposals for a national IT infrastructure programme and for how the aid allocated by the State for the interurban network is to be used. proposes that the national IT infrastructure programme should include initiatives in the following areas: 1.Svenska Kraftnäts buildout of a national backbone network according to Government decision N1999/11617/SÄ. 2.State aid to area networks according to SOU 2000:68. 3.Tax reduction where the connection cost of networks is substantially more expensive than normal according to the proposal for a law on tax reduction of expenses for certain connections for telecommunications and data communications (Gov. 2000/01:24). 4.State aid to interurban networks. 5.Competence-enhancing measures in the IT infrastructure field including research and development. 6.Measures to realize an IT infrastructure with the best possible design and function. Points 4, 5 and 6 are covered by this committee report. These three points, which correspond to Chaps. 3, 7 and 2 in this report, are summarized below together with a summary of chapters 4–7. Future IT infrastructure (Chap. The main track for the buildout of IT infrastructure is that it should be carried out by the market on a commercial basis. Where the market does not fully assume this responsibility, the State can support the buildout via incentive grants. However, it is important that the reliability and security of the network are adequate and that functioning competition exists between network operators and service operators. should therefore give particular attention to certain aspects: network structure, nodes, security, reliability, open network, price-setting, quality, interaction and guide documentation. Network structure and nodes are above all aimed at achieving a smoothly functioning, cohesive IT infrastructure throughout the country. The redundancy in the network should be very good. The goal is that no more than 100 households should lose their connection in the event of an outage. A properly built node system also facilitates interconnection of different operators networks, benefiting competition. This in turn requires agreements on interconnection which, aside from the regulations in the Telecommunications Act, should also be achieved via industry- wide agreements. It is proposed that the review of the Telecommunications Act planned by the Government also explore the possibility of introducing compulsory notification for all operators who provide network capacity and electronic communications services. The same review should consider whether general conditions regarding planning, , planning etc. of IT infrastructure should be introduced. should take the initiative in arranging an annual conference on IT infrastructure questions. A main node system is proposed to be built so that each such node covers 20,000 to 40,000 households. Responsibility for this should primarily be borne by the market in consultation with municipalities. It is proposed that the nodes be classified into two security . It is proposed that and () be given the task of devising such a classification system. Security and reliability are provided primarily by means of a redundant network structure. Security questions are regulated today in the Telecommunications Act and via instructions to PTS. For the IT infrastructure that is now in the process of being built up, PTS should be commissioned to analyze how the Telecommunications Act is to be applied. Open network and open line are important fundamental concepts to obtain a well-functioning market in IT infrastructure and service offerings. The rules governing access and interconnection should be revised in connection with the upcoming review of the Telecommunications Act, while at the same time industry-wide agreements on interconnection should be reached. To guarantee openness in the entire network up to the end customer, networks should also be covered by access regulation. In our opinion, these aspects should also be taken into account in the review of the EUs directives in the area and when implementing the directives in Swedish legislation. The goal for the price policy is that the end customer price for communications services should be distance-independent, while a certain reasonable difference can be accepted in connection cost. For network buildout financed by State aid, the traffic tariff should be distance-independent within the municipality. The municipalities can regulate prices in the agreements they sign with the network operators. In order to be able to maintain high and consistent quality, it is important that it be made clear what a customer is buying from his network operator. It is proposed that the for Administrative Developments and the IT Commissions specification of Internet services be used in the procurement of services. The industry should agree on how operator performance is to be measured and how the results are to be presented to the . To develop interoperability between different players in the IT infrastructure segment, it is proposed that the IT Infrastructure Commission be given the task of exploring such interoperability questions. It is also important that the buildout of the IT infrastructure be documented in different ways, in terms of both programme documents and accounting documents. It is therefore recommended that the municipalities establish municipal IT infrastructure programmes. This will be a requirement for obtaining State aid. Furthermore, it is proposed that the IT Infrastructure Commission be commissioned to design a GIS system for documentation of the IT infrastructure buildout. has also submitted proposals for a terminology within the IT infrastructure field aimed at providing uniform definitions in the field. Aid to IT infrastructure (Chap. has appropriated million for aid to an interurban network. proposes that the appropriated aid be destined for conurbations with fewer than 3,000 inhabitants. It is assumed that larger conurbations will obtain access to IT infrastructure with a high transmission capacity on a purely commercial basis within four years. proposes that million be distributed as funding for aid to the primary municipalities and million as a county kitty to the county administrative boards or regional self-government bodies. The aid is intended to cover some of the cost of an interurban network. The aid should primarily be used to procure networks. In cases where no tenders, or no acceptable tenders, are received, the municipalities can themselves choose to build, own and operate the networks. The funding for aid to the municipalities has been distributed according to a theoretically calculated total cost which each municipality can be expected to incur in a comprehensive interurban network. The distribution is presented in Appendix 11. The county kitty has been distributed in a similar . A number of conditions must be met for utilization of the funding for aid. The first fundamental condition is that the municipalities have established a municipal IT infrastructure programme.