sou · GOB3115 · 2001-01-01 00:00:00 — På regeringens uppdrag har vi tre utredare, inom respektive an- svarsområde, uppgiften att föreslå åtgärder som underlättar indivi- dens förverkligande av det livslånga lärandet. Våra förslag kommer att ligga till grund för beslut som på olika sätt kommer att påverka utvecklingen inom utbildningssektorn, både den offentliga och den privata. Till följd av förändringarna i samhället och på arbetsmarknaden ställs nya krav på utbildningssektorn. Det gäller såväl innehållet som formerna för utbildning och kompetensutveckling. Informa- tionstekniken och den ökade användningen av Internet öppnar nya möjligheter. Mångfalden av utbildningar och utbildningsanordnare ökar i snabb takt. Utbildningsmarknaden växer inom både grund- utbildning och olika former av kompetensutveckling. Författaren gör ett nedslag i den nya miljö som växer fram inom utbildningsområdet och som våra respektive förslag eventuellt kommer att verka i. Det är en sammanfattning av dagsaktuella trender inom kompetensutvecklingsområdet såväl nationellt som internationellt. För ordningens skull bör påpekas att de tre utredarna inte tar något ansvar för det innehåll eller de slutsatser som författaren till denna rapport redovisar. Syftet med rapporten, som skrivits på uppdrag av de tre utred- ningarna Utredningen om individuellt kompetenssparande (N 1999:16), Vägledningen i skolväsendet (U 1999:11) samt Validering av vuxnas utbildning och kompetens (U 1999:06), är att beskriva aktuella trender inom kompetensutvecklingsområdet i den nya utbildningsmiljö som håller på att växa fram. Huvudintresset är riktat mot de förhållanden som råder, och kan väntas råda i , men ämnesområdets gränslösa karaktär motiverar ett stort antal internationella utblickar och jämförelser. Tillgänglig statistik och marknadsundersökningar av olika slag visar att personalutbildningen och kompetensutvecklingen på den svenska arbetsmarknaden inte ökat i nämnvärd omfattning , men att det sker en hel del förändringar när det gäller vilka ämnen som studeras och vilka metoder som tillämpas. Data och IT ökar kraftigt som ämnesområden, och web-baserad utbildning och studier på egen hand ökar i förhållande till traditio- nell, klassrumsbaserad och lärarledd utbildning. Stora skillnader kan konstateras mellan olika personalkategorier när det gäller till- gången till och satsningen på kompetensutveckling. Stora företag satsar mer på kompetensutveckling generellt, och på IT-inriktade ämnen och metoder speciellt, i jämförelse med mindre företag. Människor med högre utbildning, position och lön har väsentligt större möjlighet till kompetensutveckling än kortutbildade och lågavlönade. De trender som kan skönjas på den svenska arbetsmarknaden vad gäller ökad inriktning mot IT både som ämne och studiemetod framträder mycket tydligt i . För tillfället dominerar studier om IT med hjälp av IT, men allteftersom de anställda lär sig att hantera datorer och Internet förväntas kompetensutvecklingen i ökande omfattning handla om s.k. soft skills. Trots att lärandets betydelse för industrins konkurrenskraft finns belyst i olika studier, senast i i förändring – Lärandestrategier för ökad konkurrenskraft och trots att stor enighet råder bland arbetsmarknadens parter om kompetens- utvecklingens betydelse för sysselsättning och tillväxt, bedrivs inte kompetensutveckling i förväntad och önskvärd omfattning på den svenska arbetsmarknaden. Enligt SCB:s personalutbildningsstatis- tik t.ex. minskade andelen yrkesverksamma som deltagit i personalutbildning från . Ett skäl till detta är bristande insikt om sambandet mellan kompetensutveckling och produktivitet och lönsamhet, i kombination med brist på eko- nomiska resurser, i framför allt de mindre företagen. Ett annat skäl som framförs bl.a. från fackligt håll, är det högt uppskruvade tempot på arbetsmarknaden som gör att människor varken hinner eller orkar med sin kompetensutveckling och vidareutbildning. I rapporten presenteras olika aktörer och utbildningsformer på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden. Bland dessa ingår och datakörkortet, ECDL, samt olika typer av utbildningsföretag med olika inriktning och huvud- män. Särskild uppmärksamhet ägnas åt universiteten och hög- skolorna och deras nuvarande och möjliga framtida roll inom uppdragsutbildning. I sammanhanget presenteras olika stödjande och hindrande faktorer, samt ges exempel (och ) på hur olika högskolor genom olika typer av samarbeten försöker hitta nya former för sitt agerande på den nationella och internationella kompetensmarknaden. Som en förutsättning för de svenska högskolornas medverkan på den glo- bala kompetensutvecklingsmarknaden framhålls att man kan agera fullt ut kommersiellt. att man fritt kan sluta avtal, att man kan köpa företag och sälja dem, att man kan sälja utbildning till såväl företag och organisationer som till enskilda personer, samt att man kan anställa och behålla kvalificerad personal genom att betala marknadsmässiga löner och även erbjuda andra typer av anställ- ningsförmåner, som kan uppfattas som främmande och olämpliga inom den akademiska miljön. Det enda instrument man förfogar över för detta är holdingbolagen. Dessa bolags nuvarande konstruktion och karaktär gör att det är tveksamt om flertalet av de svenska högskolorna förfogar över nödvändiga instrument och resurser för att kunna hävda sig framgångsrikt på den internatio- nella kompetensmarknaden. Beträffande vägledning och validering konstateras att följer med i den internationella trend som innebär att tjänster och funktioner som traditionellt erbjudits av statliga och kommunala myndigheter nu även, och i ökad utsträckning, erbjuds av privata aktörer, t.ex. rekryterings- och bemanningsföretag. IT-branschen har nått längre än de flesta traditionella branscher när det gäller att utveckla globala och enhetliga system för validering av kunskap och kompetens. Det sker genom olika typer av certifie- ring, där fortfarande s.k. leverantörsspecifik certifiering dominerar, men olika typer av systemövergripande, leverantörsneutral certifie- ring förväntas öka . Internationaliseringen av utbildnings- och kompetensutveck- lingsmarknaden speglas dels genom en beskrivning av utvecklings- tendenserna på den svenska kompetensmarknaden, dels genom en utförlig presentation av den utveckling inom kompetensutveckling och livslångt lärande som sker i . Beträffande den svenska marknaden kan konstateras att en hel del av kompetensutvecklingen, speciellt inom IT-området, handlar om utländska produkter, programvaror och system. Det utländska inslaget är också stort bland utbildningsanordnarna när det gäller denna typ av utbildning. Den ingående presentationen av situationen i kan motiveras av dess stora relevans för utvecklingen på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden. Det fyra doku- ment eller initiativ som presenteras; The Education and Training Development Agenda, , e-University samt The Business of Borderless Education, kan samtliga ses som en reaktion på, och ett sätt att möta tekniska och marknadsmässiga förändringar som skett på den globala arenan. I det avslutande kapitlet diskuteras utvecklingen av den svenska kompetensmarknaden med utgångspunkt i begreppen insikt, ut- rymme och förståelse. I anslutning till detta ges bl.a. följande för- slag: Att ett informationsmaterial som visar de positiva effekterna av kompetensutveckling tas fram och sprids i en riksomfattande upplysningskampanj. Materialet bör utformas så att det kan användas som underlag för samtal och diskussioner på arbets- platser mellan anställda och ledning, organiserade som studie- där insikten om nyttan utbildning, lärande och kompetensutveckling kan antas vara speciellt låg, t.ex. i mindre företag där både företagsledning och anställda är kortutbildade. I företags- och organisationsmiljöer med begränsat ekonomiskt utrymme kan även ekonomiskt stöd t.ex. i form av kompetenscheckar övervägas. Att man genomför riktade åtgärder så att även människor med olika typer av handikapp och funktionshinder får möjlighet till kompetensutveckling. Att det sker ett informations- och erfarenhetsutbyte mellan utbildningsföretagen och verksamheter som stödjer eller bedri- ver forskning inom kompetensutveckling och lärande, speciellt med hjälp av ny teknik. Ett sådant utbyte skulle kunna ske genom att parterna organiserade en gemensam mötesplats, som kan vara både verklig och virtuell. Att staten ändrar nuvarande regler och bestämmelser så att högskolorna och deras holdingbolag kan sälja uppdragsutbild- ning på marknadsmässiga villkor. Det skulle bl.a. möjliggöra för dem att konkurrera på lika villkor med utländska universitet både i och utomlands. Att högskolorna och gemensamt, t.ex. i samarbete med , organiserar en samord- nad avspaning av den nya utbildningsmarknaden ungefär på samma sätt som planeras i . Där talar man om att skapa ett nationellt observatorium där händelser och beslut på den nya utbildningsmarknaden noteras, analyseras och presenteras via nätet. Ett svenskt sådant observatorium skulle kunna kombineras med de aktiviteter som förslogs ovan för att öka interaktionen mellan utbildningsföretagen och institutio- ner och projekt typ och . Just mötet och samtalet mellan representanter för olika intressenter i det svenska utbildningssamhället och på den svenska arbetsmarknaden är kanske den viktigaste förutsättningen för den fortsatta utvecklingen inom svensk kompetensutveckling och vuxenutbildning. Genom detta samtal, för vilket denna rapport förhoppningsvis kan fungera som ett kunskaps- och idéunderlag, växer insikten fram om vilka åtgärder som behöver vidtas, hur arbetet kan organiseras samt vilka samarbetsrelationer och nätverk Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning ................ Vuxen- och personalutbildning i ................................ Personalutbildningen mer i detalj ........................................... Personalutbildning i andra länder ........................................... 2.4En grov jämförelse mellan , och 3.Kompetensutvecklingens former, innehåll och 3.1 Lärandets betydelse för ökad konkurrenskraft...................... 3.2Stor enighet om betydelsen av kompetensutveckling bland arbetsmarknadens parter ............................................... men det finns hinder .......................................................... 3.3En begreppsapparat för kompetensutveckling och 3.4Kompetensutvecklingen i det svenska näringslivet – nuläge och tendenser................................................................ 3.5Den amerikanska kompetensutvecklingsmarknaden – nuläge och tendenser............................................................... Efterfrågan och utbud på 4.1Hur stort är behovet av kompetens, speciellt IT- kompetens och hur ska det tillgodoses? 4.2 Olika aktörer och utbildningsformer på den svenska Universiteten och högskolorna................................... 5.Infrastrukturen inom kompetensutveckling och Validering av vuxnas kompetens ............................................ 5.3Vägledning och validering - några internationella Internationaliseringstendenser på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden ............. Lifelong learning i .......................................... The Education and Training Development Agenda ............. (UfI)................................................. The Business of Borderless Education ................................... 7.Framtidens kompetensutveckling – några avslutande tankar och förslag till åtgärder ..................................... 1Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning De flesta tycks vara rörande överens om att grundutbildning, åter- kommande kompetensutveckling och livslångt lärande tillhör de viktigaste framgångsfaktorerna i det framväxande kunskapssam- hället. Många verkar också vara inställda på att utbildning och lärande i allt större utsträckning kommer att ske virtuellt – att c- learning, dvs. klassrumsbaserat lärande, successivt kommer att ersättas av e-learning dvs. elektroniskt baserat lärande. Försöker man tränga lite djupare in i vad som sker och håller på att ske i lärandets värld hamnar man snart i det berömda tillståndet con- fused on a higher level. Vad som framstår som speciellt svårt är att skilja mellan vad som påstås ske och vad som faktiskt sker. Är det verkligen så att fler och fler människor ägnar sig åt lärande på sina arbetsplatser och på sin fritid eller är det något som i första hand är förbehållet en privilegierad elit? Lär sig allt fler allt mer med hjälp av datorn och Internet, eller blir vi i bästa fall bara bättre knapp- tryckare och i sämsta fall frustrerade och ytterligare förstärkta i vår känsla av oförmåga och otillräcklighet? Utvecklas en ny och kraftfull datorbaserad metodik och pedagogik som gör att vi snart kan skrota stora delar av den klassrumsbaserade undervisningen och avskaffa den traditionella lärarrollen? Löper många av uni- versiteten och de traditionella utbildningsföretagen en stor risk att slås ut av de nya e-learningföretagen? Jag hoppas kunna, om inte direkt besvara, så åtminstone belysa och ge underlag för en mer nyanserad diskussion och analys av dessa frågor genom denna rapport, som skrivits på uppdrag av de tre utredningarna Utredningen om individuellt kompetenssparande (IKS) (N 1999:16), Vägledningen i skolväsendet (U 1999:11) och Validering av vuxnas utbildning och kompetens (U 1999:06). Syftet med rapporten är att i olika dimensioner beskriva kompetensutvecklingen i den nya utbildningsmiljö som håller på att växa fram. Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning Beskrivningen tar sin utgångspunkt i de förhållanden som råder och de trender som kan skönjas på den svenska marknaden för vuxenutbildning och kompetensutveckling, men eftersom denna marknad i hög grad påverkas av och lever i växelverkan med den kunskaps-, teknik- och affärsutveckling som sker globalt handlar det om en beskrivning med många internationella utblickar. Rapporten bygger huvudsakligen på aktuell och i många fall när- mast dagsfärsk information. Arbetet med att samla in information och sammanställa rapporten har genomförts och ett viktigt verktyg i arbetet har varit Internet och dess olika sökmotorer. Jag har också haft stor nytta av den information om utbildningsmarknaden som samlades in i anslut- ning till arbetet i panelen Utbildning och lärande inom ramen för det nationella framtidsprojektet , ett arbete som pågick . Rapporten presenterar inledningsvis en bild av personalutbild- ning och kompetensutveckling i storleksmässigt, fördel- ningsmässigt och trendmässigt. Även personalutbildningen i presenteras ganska utförligt eftersom vad som sker där synes ha så stor inverkan på vad som sker här. Kapitel 2 avslutas med ett försök till statistisk jämförelse mellan , och vad gäller satsningen på personalutbildning per capita. I kapitel 3 presenteras kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning. Kapitel 4 beskriver efterfråge- och utbudssituatio- nen på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden och speciellt utrymme ägnas åt universitetens och högskolornas uppdragsutbild- ning. I kapitel 5 behandlas infrastrukturen inom kompetens- utveckling och vuxenutbildning med fokus på verksamheter och aktiviteter inriktade mot yrkes- och studievägledning och valide- ring av vuxnas kunskap och kompetens. Kapitlet avslutas med ett antal internationella exempel. Kapitel 6 handlar om utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering i ett svenskt och ett brittiskt perspektiv. Beskrivningen av förhållandena i bygger på ett antal reformer, initiativ och rapporter avseende fenomenet lifelong learning. Avslutningsvis förs i kapitel 7 ett resonemang om troliga utvecklingslinjer inom kompetensutvecklingen i samt presenteras några förslag till åtgärder. Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning Människors kompetensutveckling kan ske i mer eller mindre orga- niserad form och den kan vara av såväl formell som informell karaktär. I denna rapport används begreppet kompetensutveckling i första hand för att beteckna speciellt organiserade aktiviteter för vilka det avsätts särskild tid och särskilda ekonomiska resurser och vars syfte är att bidra till att människor skaffar sig nya kunskaper och färdigheter. innebär dessa aktiviteter att man förflyttar sig till en särskild plats, t.ex. en kurslokal eller konferensanlägg- ning, men de kan också genomföras, och genomförs i allt större utsträckning med hjälp av den egna datorn på arbetsplatsen eller i hemmet. Att olika fenomen relaterade till erfarenhetsbaserat läran- de (s.k. tyst lärande och learning by doing) inte är inkluderade i rapporten beror inte på att de skulle vara oviktiga, utan snarare på att de är svåra att urskilja och mäta. Jag behandlar kunskap och kompetens som närmast synonyma begrepp och gör ingen större distinktion mellan begrepp som kompetensutveckling och per- sonalutbildning. 2Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning Inledningsvis i detta kapitel redovisas vuxen- och personalut- bildningens omfattning i , som den redovisas av (). Därefter ges en mer detaljerad presentation av personalutbildningen med avseende på dess inriktning t.ex. vad gäller ämnen, och dess fördelning mellan olika grupper på arbets- marknaden. I kapitlet redovisas även aktuell information om personalutbildningsmarknaden i , som den presenteras i den publicerade Industry Report 2000. Viss information om personalutbildningen inom och i ges innan kapitlet avslutas med en grov jämförelse av satsningarna på kompetensutveckling i , och . 2.1Vuxen- och personalutbildning i 1 Huvuddelen av alla i bosatta personer i åldern 18–, som bedriver någon form av studier, torde ingå i någon av följande kategorier: 18–21 år 22–29 år 30–64 år 1De sifferuppgifter som redovisas i detta avsnitt har hämtats från eller beräknats utifrån SCB:s Utbildningsstatistik 2Här ingår tekniskt basår vid högskola, kvalificerad yrkesutbildning, folkhögskola inom samt övriga personer med studiemedel eller studiestöd Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning SOU 2000:115 Studier på arbetstid och fritid hade den 31/12 1998 en befolkning i åldrarna 22–på ca 5 miljoner personer, av vilka deltog i heltids- studier. Ca hälften av dessa heltidsstuderande var . Den yrkesverksamma befolkningen uppgick till ca 4,2 miljoner personer. Av dessa deltog knappt två tredjedelar i någon form av personalutbildning . När det gäller studiecirkelverksam- heten förekommer viss dubbelräkning, eftersom det förekommer att personer deltar i flera studiecirklar . En hel del av studiecirkeldeltagarna är också . Väger vi in detta kan vi våga göra antagandet att knappt hälften av befolkningen deltar i minst en studiecirkel . Personalutbildningen mer i detalj Av framgår omfattningen av personalutbildningen i svenska företag och organisationer samt hur den fördelar sig på olika kategorier anställda. Mätt i pengar kostar personalutbildningen ca 50 mdr kr (1999), vilket motsvarar av bruttonationalprodukten (BNP), och mätt handlar det om av den totala arbetstiden. Det handlar om en viss ökning jämfört , men ökningen är på inget sätt dramatisk. I den redovisade kostnaden för personalutbildningen ingår som största delpost (lite ) deltagarnas löne- kostnader (något som är viktigt att komma ihåg vid jämförelse med statistik från andra länder). deltog av alla förvärvsarbetande på den svenska arbetsmarknaden i någon form av personalutbildning. Av publicerade uppgifter från SCB (Pressmeddelande nr 2000:273, ) framgår att andelen som deltagit i personalutbildning 3SCB:s Personalutbildningsstatistik redovisar antal anställda som deltagit i personalutbild- ning under årets första resp. andra hälft. Det redovisade antalet, som utgår från redovisade värden , bygger på antagandet att av de som deltar i personalutbildning under årets första hälft också gör det under det andra, medan är nytillkomna. 4Personalutbildningsstatistiken bygger på intervjuer med enskilda. Baserat på insamlade intervjudata görs sedan uppskattningar av kostnaderna för personalutbildningen enligt en av SCB utvecklad kostnadsmodell. Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning minskat något (). I gengäld har den genomsnittliga kurslängden ökat (från 5,6 ). Det ämnesområde som ägnas mest utbildningstid är data följt av medicin, hälsa och vård, företagsekonomi, handel och kontor och arbetsliv och arbetsmetodik. Bland TCO:s medlemmar svarade data för av personalutbildningen att jämföras för LO:s medlemmar. Andelen förvärvsarbetande som bedrivit sin personalutbildning i form av självstudier har ökat högst avsevärt (från till ). En viktig förklaring till detta torde vara ökad tillämpning av s.k. e- learning och Internetbaserat lärande. En jämförelse mellan olika personalkategorier avslöjar en ojämn fördelning. Vinnarna är de offentligt anställda, de heltidsarbetande, de med högre utbildning och de som befinner sig i medelåldern. Skillnaden mellan olika kategorier illustreras av en jämförelse mellan kvinnliga, landstingsanställda TCO-medlemmar och kvinn- liga, privatanställda LO-medlemmar. De förstnämnda ägnar 8 pro- cent av sin arbetstid till personalutbildning, vilket är nästan sju gånger mer än de sistnämnda (1,). En annan stor skillnad är den som redovisas mellan stora och små företag. I företag med fler än 1000 anställda deltog ca hälften av de anställda i personal- utbildning . I företag med färre än 10 anställda deltog endast en av fem anställda. I på en arbetsmarknad i förändring (, jan. 2000) konstateras att utbildningsnivån i samhället ökat kraftigt under de senaste decen- nierna och att ökningen varit allra störst inom de s.k. arbetar- yrkena. Den genomsnittliga utbildningstiden för en arbetare har ökat från 1968 till drygt 1998. har av LO-medlemmarna gymnasial utbildning eller mera, och bland medlemmarna som är handlar det om , varav har högst och gymnasieutbildning. Återstående har efter- gymnasial utbildning av något slag. Trots denna höjning av grund- utbildningsnivån finns uppenbar risk för att kunskapsgapet mellan LO:s medlemmar och andra grupper på arbetsmarknaden ökar. Av LO:s medlemmar deltog i personalutbildning Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning , medan motsvarande andel för TCO och var 59 resp. . Mätt i procent av total arbetstid handlade det om för LO:s medlemmar och för TCO:s och medlemmar. Inom LO finns förbund vars medlemmar ägnar mindre än en procent av arbetstiden till per- sonalutbildning (Skogs- och Träfacket samt ). Personalutbildning i större företag och kunskapsföretag som man i många mindre företag har svårt att ge begrep- pet kompetensutveckling en konkret innebörd, har det ofta en tydligare position i större företag och i kunskapsföretag. Några av de företag jag varit i kontakt med i samband med informations- insamlingen till denna rapport framhåller kompetensutveckling som ett strategiskt viktigt konkurrensmedel. Det är ett konkur- rensmedel med flera dimensioner som dels utnyttjas för att utveckla företagets produktionsteknik, produkter och tjänster, dels för att rekrytera och utveckla kompetenta medarbetare. I vissa företag finns tids- och beloppsangivelser för personalens kompe- tensutveckling, i andra gör man ingen större skillnad mellan organiserad kompetensutveckling och den som sker som en naturlig del i det dagliga projekt- och utvecklingsarbetet. Det är också uppenbart i vissa fall att den kompetensutveckling som påstås eller avses bedrivas inte hinns med av olika skäl. Mer följer om detta i nästa kapitel. De större företagens högre benägenhet att investera i kompe- tensutveckling bekräftas av en undersökning gjord av på uppdrag av investment- och utbildningsföretaget . Undersök- ningen är en kartläggning av företags och organisationers investe- ringsplaner när det gäller kompetensutveckling fram och bygger på intervjuer med 101 chefer.