sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — Företagsstödsutredningen58 lyfte fram 33 olika aktörer på lokal, regional och central nivå. Även för småföretagsforskning (FSF) har beskrivit denna mångfald59. 56Se bilaga 2. 57Verksamheten består av ett moderbolag och 22 regionala dotterbolag och syftar till att främja utvecklingen av mindre företag. För detta syfte erbjuder man affärsstrategisk rådgivning, kompetensutveckling och finansiering. Det statliga anslaget uppgick till . Struktur, resultat och internationella jämförelser, FSF 1998:8. 164 De statliga insatsernas inriktning och omfattning Mångfalden är ett problem, då den innebär ett invecklat system som är svårt att överblicka. Systemet består för det första av olika statliga huvudmän, som departement eller centrala myndigheter, samt deras regionala organisationer. För det andra finns aktörer som finansieras av kommuner och landsting, där några är halvoffentliga och andra är privata. Organisationernas uppgifter varierar från information och rådgivning till konsultinsatser, utbildning och finansiering. har gjort en översyn av hur det samlade stödet till mindre företag ser ut.60 Utredningen kom fram till följande iakttagelser när det gällde mångfalden av organisationer: Målformuleringarna är vanligen alltför över- gripande och vagt formulerade, vilket försvårar både verksamhets- styrning och utvärdering. Det får till följd att fokus riktas mot den inre effektiviteten i organisationerna, dvs. administration m.m., snarare än på den yttre effektiviteten – som visar vad verksam- heterna faktiskt leder till. Ett annat problem är att de företagsinriktade insatserna kategoriseras på en mängd olika sätt. Vissa aktörer är specialiserade på funktioner i företaget – teknik, design, produkt- utveckling, kompetensförsörjning, internationalisering, osv. Andra är koncentrerade på olika faser – tidig fas, etablering, tillväxt, osv. Ytterligare andra har sin utgångspunkt i den geografiska dimensio- nen – glesbygd, skärgård, en speciell region, osv. Dessutom finns en aktör som har till syfte att främja den kooperativa formen. Denna mångfacetterade struktur blir svår att överblicka för både den enskilde företagaren och de olika aktörerna. Företagaren riskerar att bollas mellan organisationerna och risken för dubbelarbete och överlappande bidragsgivning är betydande. Slutsatsen är att det är nödvändigt att genomföra institutionella reformer och renodla det statliga systemet på detta område61 – och detta är betydelsefullt för denna utredning. 60Näringsdepartementet, Statens åtgärder för fler och växande företag, . De statliga insatsernas inriktning och omfattning 165 Jag bedömer att den framtida regionala form- och design- verksamheten måste ses i ljuset av detta komplexa system av offentligt finansierat företagsstöd.62 Det handlar då inte enbart om att stärka SVID:s roll i den regionala näringspolitiken, utan även om att generellt vidareutveckla det statliga designfrämjandet på regional nivå.63 Redogörelsen i detta kapitel har visat på de många olika insat- ser som ryms inom form- och designpolitiken. Insatserna riktar sig till olika delar av form- och designområdet. Det betyder att statens ansvar varierar beroende på vad man menar med form och design. I den vidaste meningen, dvs. form och design som gestaltning av stora delar av vår fysiska miljö och som ett medel för vår välfärd och välbefinnande, har staten ett övergripande ansvar som i första hand tar sig uttryck i form av en form- och designpolitik. Form och design är i många sammanhang ett medel. Exempel- vis är det ett medel för staten i internationella sammanhang, där man vill föra fram en särskild bild av . Vidare kan man med form och design avse produkter. Pro- dukterna är en del av, och därmed ett uttryck för, vår samtid och historia. Att form och design uppmärksammas på museer, i arkiv och på utställningar är därför en del av statens ansvar. Avslutningsvis kan man med form och design förstå den komp- etens som står bakom och bygger upp form- och designområdet. Staten har här ett ansvar för kompetensförsörjning via utbildnings- väsendet, men också för att stimulera företagen till att använda kompetensen i sin produktion samt, i likhet med andra branscher, stötta branschen i internationella sammanhang. Form och design rymmer alltså ett flertal aspekter och har flera roller. Det är således ingen autonom företeelse. Jag vill därför i kapitel 6 försöka ge en bild av hur form och design alltid utgör en del av ett sammanhang. 62 Regeringen har beslutat om en särskild utvärdering av SVID:s verksamhet. Regeringsbeslut N2000/3567/NL. 1997/98:62 Regional tillväxt – för arbete och välfärd. 5Arkivens betydelse för designområdet I mitt uppdrag ingår att kartlägga arkivsituationen på området och bedöma de insatser som görs för att dokumentera den skapande processen inom formgivning och design. Arkivsituationen har en självklar och naturligt anknytning till museifrågan. Om museer och annan utställningsverksamhet skall kunna belysa form- och designområdet på ett intressant och för- djupat sätt är förutsättningen för detta tillgången på arkiv som samlar handlingar kring form och design. Intresset växer nu i hela landet för att tillskapa närings- och företagsarkiv. I det samman- hanget har form- och designområdet en naturlig plats. Vad som tillverkats och när, hur produkterna och deras form kommit till, vem eller vilka som ritat dem eller varifrån man hämtat förlagorna, vilka övervägande och hypoteser man haft om marknadens önske- mål och behov – hela den process som gör att något blir som det blir – är frågor av central betydelse om man skall förstå utveck- lingen på ett företag och en tillverkningsindustri. 168 Arkivens betydelse för designområdet 5.2Informationssamhällets beroende av arkiv Eftersom förhållandena när det gäller arkiven för form och design är splittrade och eftersatta, kommer jag generellt diskutera värdet av den dokumentation som finns i arkiven samt därefter i korthet redogöra för hur den övergripande arkivstrukturen inom form- och designområdet ser ut. Det hävdas ofta att kunskaps- och informationshantering är vår tids viktigaste verksamhet och näring. Industrisamhället, som inleddes med uppfinning ångkraften, har övergått i kunskaps- och informationssamhället. Radion, tv-mediet, datorise- ringen och informationsteknologin är led i denna utveckling. De företag, tekniker och medier som förmedlar information, kunskap och underhållning är viktiga ekonomiska drivkrafter och makt- faktorer. Om detta paradigmskifte talades och 70-talet; ofta citerade tes The medium is the message och The medium is the massage från 19672 och bok beskrev vad som var på väg. Information har ett ekonomiskt värde som aldrig förr i mänsklighetens historia, både informationen i sig och de medier som sprider den. På arkiv lagras information i form av handlingar av alla slag, men däremot i princip inga föremål. Själva ordet arkiv härstammar från grekiskans arheion och betyder egentligen ämbetsbyggnad, det hus där papper förvaras. Men ordet associerar också till båge – arch – och varför inte till ark – Noaks ark som räddade livet på människor och djur. Ett arkiv kan betraktas som en plats eller en företeelse som förbinder en sak med en annan, som något som överbryggar. Arkiven länkar samtiden bakåt in i historien, men också framåt mot den tid som komma skall. De fungerar som våra 1Ur boken , , . 2Mc , , The medium is the massage, – Harmondsworth, 1967. 3Toffler, A., The Third , , . Arkivens betydelse för designområdet 169 En människa utan minne blir hjälplös och sårbar, detsamma gäller för samhällen och företag. I och med att under de senaste seklerna inte drabbats av krig eller annan förödelse har arkiven kunnat bevaras. Byggna- der i vilka arkiv och bibliotek förvaras förstörs ofta i krig av fien- den. Ett land som blir berövat sin historia blir också berövat sin identitet. Att tillhöra en historia som sträcker sig över flera generationer, att ha något att minnas och kunna förmedla dessa minnesinsikter till andra är ett mänskligt behov. Berättelser som överförs från en generation till en annan spelar en central roll i alla mänskliga kulturer, antingen de är förknippade med riter, religion, undervisning, sagor eller vanligt umgänge. I arkiven finns källorna. Där kan man se vad som värderats och på vad man tänkt. Även i de fall när information saknas, när man inte bemödat sig om att spara eller när kategoriindelningen lämnar en eller flera luckor avslöjar den eller dessa den uppfattning som då rådde. Tystnaden visar antingen vad som varit tabuiserat eller vad som ansetts så oansenligt och ointressant att det inte varit värt att dokumentera. De svenska arkiven är på många sätt unika internationellt. är ett av de länder i världen som har de största och mest välhållna arkiven. Orsaken finner vi i vår historia. tillkom ett Riksarkiv, där handlingarna i kungens kansli skulle förvaras. Riksarkivet4 är myndighet för hela den centrala förvaltningens arkiv och därmed både depå dit de 4 Informationen om verksamhet, liksom om landsarkiven och den kommunala struktur av arkiv som existerar, har inhämtats genom samtal med förste arkivarie och vid samt ur , om att skapa, sköta och använda arkiv, , , skriften , och kopia av Utredning angående företagsarkiv i län, gjord av , i . 170 Arkivens betydelse för designområdet statliga arkiven levereras och tillsynsmyndighet för de arkiv som ännu förvaras hos myndigheterna själva. Det betyder att alla stat- liga handlingar – diarieförda brev, protokoll, rapporter, etc. – med tiden kommer att förvaras hos . har också ansvaret för undervisning, översyn, utveckling av nya tekniker, vilket innebär att där utarbetas regler för hur handlingar skall för- tecknas. Det finns i en arkivlag SFS 1990:782, som dels reglerar statens, dels kommunernas ansvar att upprätta arkiv. Grovt sett ser strukturen ut så här. är den cent- rala myndigheten, som även har ansvaret för översynen av andra arkiv. Under finns sju regionala landsarkiv: i Öster- sund, , , , , och . Även Värmlandsarkiv i och Stadsarkiv räk- nas till denna grupp. Stadsarkiv är landsarkiv för . De utgör depåer och är tillsynsmyndigheter för de regionala och lokala statliga myndigheternas arkiv i olika delar av landet. Dess- utom finns i många kommuner stadsarkiv eller kommunarkiv, som fungerar både som arkivdepåer och som tillsynsmyndigheter för kommunala förvaltningars arkiv. Genom kyrkans försorg – i och med att det i funnits en statskyrka – har sockenbornas födslar, äktenskap, barn och dödsår förtecknats . De statliga kommittéernas verksamhet finns dokumenterade allt- . Till detta kommer som är arkiv- myndighet för samtliga myndigheter inom försvaret. Det finns bestämmelser att varje myndighet som levererar material till arkiven skall betala för detta. Det finns också regler för vad och hur mycket som skall levereras. I och med att arkiv existerat så länge i vårt land finns också en gedigen arkivarisk kunskap om hur handlingar skall förtecknas, arkiveras, bevaras, handhas och göras tillgängliga för medborgarna. Rätten till insyn har varit inskriven i svensk grundlag och personalen vid de statliga och kommunala arkiven är alltså skyldig att hjälpa dem som vill få tillgång till handlingarna. Arkivlagen (1990:782) ställer också krav på hur arkiven skall skyddas mot stölder, brand, fukt och olämpligt klimat. Arkivens betydelse för designområdet 171 Även kommunerna är skyldiga att upprätta arkiv. Det är kom- munstyrelsens uppgift att se till att detta sker, vilket gör att de kommunala arkiven kan se mycket olika ut. är det kultur- nämnderna som tar ansvar för arkivfrågan. Hur insatserna blir, är till stor del beroende av om det finns engagerade personer lokalt. Förutom statliga och kommunala handlingar kan man hos de ovan nämnda arkiven även finna dokument från företag, föreningar och enskilda personer, som av olika orsaker deponerat eller skänkt dessa handlingar. Den offentlighetsprincip som råder för statliga och kommunala arkivarier gäller inte då. Överenskommelser sker från fall till fall. I dessa deponerade eller donerade arkiv kan finnas information av intresse för design- och näringshistorisk forskning. Vid sidan om den arkivstruktur som beskrivits ovan finns också hembygdsarkiv, museiarkiv, arkiv hos företag och på bibliotek. Speciellt intressant för form- och designområdet är de cirka tretton närings- och företagsarkiv som finns i landet och som jag åter- kommer till längre fram. En del stora företag har upprättat sina egna arkiv, som arkiv och familjearkiv. I varje län finns dessutom folkrörelsearkiv. Arbetar- rörelsen har ett eget arkiv; liksom även tjänstemannarörelsen. har ett arkiv, som jag återkommer till nedan. Om man har frågor angående arkiven eller var olika handlingar finns, kan man vända sig till i eller till Nationell Arkivdatabas (), som är en tjänst vilken tillhandahålls av . De statliga arkiven har, liksom ett flertal andra arkiv, datoriserat sina samlingar. Det har därmed blivit betydligt enklare för intresserade att få fram det material de behöver. 172 Arkivens betydelse för designområdet Arkiven tillskapades ursprungligen för att svara mot makthavarnas behov. Eftersom var och är ett stort, långsmalt och glesbefolkat land fyllde dokumentationen en viktig roll. Den var ett sätt att hålla reda på invånarna. Denna svenska tradition att dokumentera, samla och arkivera information har upprätthållits, in i vår samtid. var det första land i världen som gav varje medborgare ett folkbokföringsnummer, den sifferkombination som är så djupt förenad med vars och ens person att man inte kla- rar sig utan den. Från att ha varit ett medel för de styrande att kontrollera medborgarna har de svenska offentliga arkiven blivit symboler för demokratin. Alla har rätt att använda de statliga och kommunala arkiven, och ta del av deras innehåll. 5.5Arkivens material är råvaror Den information, det bild- och ljudmaterial som lagras i arkiv kan betraktas som en råvara. Den behöver bearbetas och förädlas. Detta är vad forskare, författare och andra gör som fördjupar sig i och hämtar upp fakta ur arkiven. De samlar, bearbetar, samman- ställer, beskriver och sammanfattar dessa fakta utifrån de uppdrag de givit sig själva eller fått av andra. Resultatet kan bli vetenskap- liga avhandlingar, undervisningsmaterial, underlag för föreläs- ningar, faktaböcker, uppslagsverk, dokumentära filmer, TV- och radioprogram, etc. Arkiven är inte bara nödvändiga för forskningen utan också för den s.k. upplevelseindustrin, som är en starkt växande näring. En plats utan historia uppfattas som intresselös, precis som en person. Ju mer laddad med historia en ort är, desto intressantare turistmål. I arkiven finns material att hämta för upplevelseindustrin. Det kan handla om att förmedla information eller berätta historier i populärvetenskapliga böcker, TV-program, CD-ROM-produktio- ner, i form av romaner, filmer, musikskivor, i utställningar och i samband med arkitektoniska minnesmärken och turistvisningar. Arkivens betydelse för designområdet 173 Alla dessa verksamheter behöver ibland nya infallsvinklar, fakta, ljudinslag och bilder för att mottagarnas intresse skall hållas vid liv. Formen, dvs. gestaltningen av innehållet, är stadd i kontinuerlig förändring. På samma sätt måste också innehållet förbättras, fördjupas, förnyas, belysas ur nya perspektiv. Arkiven är också viktiga ur en annan aspekt – för att legitimera något. För den framväxande arbetarklassen, för folkrörelserna och kooperationen blev de egna arkiven ett sätt att göra sig synliga i samhället. Ingen annan skulle kunna bevara och berätta deras historia. I finns cirka 85 folkrörelse- och föreningsarkiv. Ytterligare cirka 45 arkiv (kommun, landstings-, lands- och företagsarkiv) räknas in under Byrån för enskilda arkiv som finns på Riksarkivet.5 Mot den bakgrunden är det förvånande att motsvarande intresse inte varit lika starkt hos motparten, bland dem som lett industri- erna och företagen. Då avser jag det material som ur formgiv- nings- och designperspektiv skulle vara intressant att ta del av, vad som tillverkats och när, hur produkterna och deras form kommit till, vem eller vilka som ritat dem eller varifrån man hämtat förla- gorna, vilka övervägande och hypoteser man haft om marknadens önskemål och behov – hela den process som gör att något blir som det blir. Alla dessa berättelser om det som producerats är – med några undantag – ofullständigt dokumenterade. Ritningar, prototy- per, modeller, handlingar har inte sällan städats undan, kastats bort eller t.o.m. bränts upp. Det kan ha sina förklaringar varför man från industriernas och företagens sida inte känt behov av att dokumentera sin produkt- historia. Företag mer än många andra verksamheter lever i , skall bevaka och uppmärksamma den näraliggande framtiden. Viljan att uppfattas som modern, som öppen för nya idéer och tan- 5 Förteckning över Folkrörelse- och Föreningsarkiv, , Enskilda byrån, . 174 Arkivens betydelse för designområdet kar, har säkert bidragit till att man inte känt samma krav att befatta sig med den egna historien. När nya chefer tillsatts eller när före- taget ändrat inriktning, har man velat rensa bort det gamla, som kanske undermedvetet känts som en barlast. Ytterligare en orsak till att informationen om de industriellt serietillverkade produkterna ofta inte bevarats är att den näralig- gande historien sällan värderas lika högt som det som hände för länge sedan. Industrisamhällets uppkomst i förknippas – trots att industrialismens vagga är betydligt äldre – och är alltså en relativt ung företeelse. Ännu yngre är yrket industridesigner, som etablerades först efter andra världs- kriget för att tillfredsställa en ny och mer krävande konsumtion och industrins behov av snabbare omsättning. Den historielöshet som präglat många industrier och företag är emellertid på väg att försvinna. I ett så föränderligt och omväl- vande samhälle som det nutida, där företag snabbt uppstår och lika snabbt försvinner, fungerar historien som en garant för trovärdig- het. Ett företag med en rik produkthistoria, som existerat länge och klarat sig genom olika svängningar, verkar mer pålitligt, stabilt och intressant. etablerar egna museer och vis- ningslokaler, låter publicera böcker om den egna historien och använder sig av historiskt material vid jubileer. Orter, där en bransch eller en industri länge dominerat, fortsät- ter ofta att vara förknippade med denna tillverkning. Även när industrier och företag lagts ner eller flyttat, upphör de inte att påverka bygdens identitet. Byggnaderna, utrustningen och pro- duktionen fortlever som minnen och i synnerhet de förstnämnda som en ständig påminnelse. Den rörelse med industriarkitektur- historiska och teknikhistoriska föreningar och forskare som växte fram i fick en parallell i , vilket lett till att en rad äldre industribyggnader räddats till eftervärlden. Teknikhistoriker har sett till att maskiner och apparater kommit till museer eller bevarats på andra sätt. Den delegation för industri- samhällets kulturarv som tillsattes av regeringen och som Arkivens betydelse för designområdet 175 skall verka med en budget på är ytter- ligare ett exempel.6 5.7Behovet av designhistoriska arkiv Eftersom det på samma sätt inte funnits designhistoriska intresse- organisationer, som tagit vara på bildmaterial, broschyrer, pro- dukter och därmed förknippad dokumentation, har dessa ofta skingrats. Företagens arkiv är inte lika väl säkerställda som de offentliga, statliga, landstingsägda eller kommunala arkiven, efter- som det inte finns någon lag som reglerar deras verksamhet. De är beroende av enskilda, privata initiativ. Det finns ett antal exempel, som jag beskriver längre fram i detta avsnitt. Det finns troligen en mängd privata arkiv, samt arkiv hos olika hembygdsföreningar, som skulle kunna vara värdefulla ur designsynpunkt. I det sam- manhanget måste också Svensk Forms och bild- arkiv nämnas. Till i har några av våra mest namnkunniga formgivare överlämnat handlingar och arkivalier. I har den börjat samla designhistoriskt grafiskt material. På i finns en privat affischsamling. Enskilda formgivare och designkontor har mer eller mindre väl hållna arkiv och sam- lingar av den egna verksamheten. 10-gruppen, som arbetar med textila mönster för industriell tillverkning, har t.ex. med hjälp av anslag från Framtidens kultur iordningställt både en komplett samling och ett komplett arkiv, i vilket också digitaliserade bilder av allt det som gruppen designat ingår. På , landsarkiv, kommunarkiv och företagsarkiv döljer sig också designhistoriskt intressant material. Det har emellertid inte varit möjligt att göra en total inventering på den korta tid som stått till utredningens förfo- gande. Bilden är ytterst splittrad. Om den designforskning som jag efterlyste i mitt första delbe- tänkande blev verklighet, skulle det innebära att mycket av det 6 Dir. 1999:60, samt tidigare prop. 1997/98:1, utg. Omr. 17, dir. 1998:43, . 176 Arkivens betydelse för designområdet material som gömmer sig i arkiven kunde komma fram, användas i utställningssammanhang och för olika publikationer. I bedrivs nu en intressant designhistorisk forskning, där man meto- diskt beskriver produktutvecklingen vid en rad företag. Tyska designforskare har också historiskt och fram till dokumenterat olika produktområden. Mycket av det som annars skulle ha förbli- vit anonym design har därmed fått ett ansikte och sin bakgrunds- historia beskriven – t.o.m. oglamorösa produkter, som dörrvreden. Även i har det funnits en intressant tillverkning och utveckling av dörrhandtag t.ex. i . Trots att det handlar om en vardagsvara som ingen av oss kan undvika, som vi alla måste röra vid och därmed bli berörda av, är dess historia fortfarande höljd i dunkel. 5.7.1Arkiv för Svensk Formgivning påtog sig, vilket jag beskrev i utredningens första delbe- tänkande, uppgiften att skapa ett Arkiv för Svensk Formgivning7 genom att börja ta emot det skissmaterial som bohagsindustrier och enskilda formgivare annars skulle kasta bort. Tanken var att samla utkast, skisser, ritningar, original- teckningar, förlagor både till sådant som utvecklats till färdiga produkter och till sådant som endast förblivit idéer. Även foton, reklam-, informationsmaterial och pressklipp ingår i arkivets samlingar. Genom att ta del av skissmaterialet kan omvärlden få en inblick i tillkomstprocesser, i hur formgivning växer fram, något som annars är en dold verksamhet för de flesta av oss. Arkiv för Svensk Formgivning är inspirerat av Skissernas Museum i , men det sistnämnda är som framgår av namnet ett helt museum fyllt av skisser, förlagor till och annan dokumenta- tion kring offentliga konstverk runt om i . 7 Informationen om Arkiv för Svensk Formgivning är hämtad ur Konstmuseums årsberättelse 1999, opublicerat material från Arkiv för Svensk Formgivning, genom telefonsamtal och studiebesök vid ett flertal tillfällen och . Arkivens betydelse för designområdet 177 Formgivning är en fristående avdelning vid . Visserligen har verksamheten haft tillgång till visst utställningsut- rymme på museet, men omfånget på denna yta går inte att jämföra med det spatiösa Skissernas Museum. Förutsättningar finns emel- lertid att använda det material, som ligger lagrat i Konstmuseums källarutrymmen på ett betydligt bättre sätt. Eko- nomiska medel, personal och lokal saknas emellertid för detta. Arkivets inriktning är bohagsdesign, för hemmet och den offentliga miljön fram till . Cirka 50 000 60 000 föremål ingår, dvs. skisser, ritningar – även tygvåder – av enskilda svenska och i vissa fall även nordiska konsthantverkare, formgivare, industridesigner och arkitekter. Cirka 3 000 skisser, ritningar och tygprover samlas in. Allt material är digitalt fotograferat och tillgängligt för forskning. Kontinuerligt arrangeras cirka åtta utställningar på museet med utgångspunkt från detta material. När så är möjligt redovisas hela tillkomstprocessen, från idéskiss till färdig produkt.