sou · GOB37d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Det referensscenario som presenteras här ska inte ses som en prognos utan som en möjlig utvecklingsbana för svensk ekonomi i ett långsiktigt perspektiv givet antaganden om produktivitet, sysselsättning och omvärl- dens utveckling. ekonomi har genomgått en relativt turbulent utveckling och föreliggande referensscenario repre- senterar en mer normal utveckling i ett långsiktigt perspektiv. I korthet ser referensscenariot ut på följande vis. Dagens historiskt höga nivå på arbetslösheten sjunker något och sysselsättningsgraden i åldrarna ligger . Den historiska trenden med en alltmer välutbildad arbetskraft fortgår, men produktivitetsutvecklingen kommer att ligga på en historiskt sett genomsnittlig nivå . Det gynnsamma konkurrensläge, som svensk exportindustri haft under större delen av 90-talet, består inte i det längre tidsperspektivet utan exporttillväxten återgår till en mer måttlig takt jämfört med läget . Det betyder att tillväxt återgår till nivåer i referensscenariot och utvecklas i linje med referensscenario för EU . Denna ekonomiska utveckling tillsammans med beslutad politik på miljöområdet medför att utsläppen av koldioxid för referensscenariots slutår hamnar långt över den nivå som angavs för koldioxidutsläppen för i Kyoto . Den modellbeskrivning som presenteras i följande avsnitt är mycket kortfattad och relativt översiktlig till sin karaktär. För en utförligare och mer detaljerad presentation av EMEC14 hänvisas till modellappendix i bilaga 1 till denna Långtidsutredning. 14 Environmental Medium term EConomic model. 48 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 De långsiktiga scenarierna bygger på beräkningar med en statisk allmän jämviktsmodell, EMEC, av den svenska ekonomin. Den ekonomiska tillväxt som genereras av modellen styrs dels av tillgången på produktionsfaktorer såsom arbetskraft och kapital, dels av teknisk ut- veckling. Det är också möjligt att låta begränsningar för miljöutsläpp inverka på tillväxtens inriktning. Ekonomiska modeller är ofta starkt förenklade, men förmedlar en konsistent helhetsbild av den ekonomiska utvecklingen. Fördelarna med att använda denna typ av modell är att den är generell, dvs. innefattar hela ekonomin, inte bara vissa delsektorer. Modellen kan därmed fånga upp de återverkningar som sker mellan olika sektorer vid t.ex. en skatteförändring och inte bara den direkta påverkan i de berörda sektorerna.15 Därmed fångas de totala samhällsekonomiska konsekvenserna upp på ett mer fullständigt sätt än i partiella modeller. Modellens långsiktiga karaktär betyder att marknadens aktörer hinner anpassa sig fullt ut till de prisförändringar som äger rum när ekonomin går från ett jämviktsläge till ett annat. Detta är en acceptabel förutsättning . Hur stora anpassningarna ska vara vid en given prisförändring beror på aktörernas känslighet för prisföränd- ringar. Aktörernas känslighet är en bedömningsfråga grundad på ett mycket varierande empiriskt underlag. EMEC har 17 näringslivssektorer och en offentlig sektor. Företag och hushåll efterfrågar 20 sammansatta varor och tjänster som insats- varor samt för investeringar och privat konsumtion. De sammansatta varorna och tjänsterna används som insats även i den offentliga tjäns- teproduktionen. Sammansatta varor bildas av importerade varor och inhemskt producerade varor som även exporteras. Näringslivet använder också arbetskraft, realkapital, material och energi som insats i pro- duktionen. Hushållens konsumtion och näringslivets aktivitet medför miljöföroreningar. Det är i första hand olika slags förbränning som medför utsläpp av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxider. 15 Exempelvis kan en höjd skatt på energi minska efterfrågan på de energi- intensiva branschernas produkter, både från andra sektorer och från hushållen, och styra om efterfrågan till andra sektorers produkter. kan också de icke energiintensiva branscherna utsättas för en minskad efterfrågan på insatsvaror från de energiintensiva sektorerna. Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 49 Det totala utbudet av arbetskraft är exogent i modellen medan kapital bjuds ut till en given ränta. Alla produktionsfaktorer är fritt rörliga mellan de olika sektorerna. Det råder fri konkurrens på alla marknader och inga skalfördelar förekommer i produktionen. Modellen sluts med en exogent given handelsbalanskvot och med den utländska prisnivån som numerär. Hushållens och företagens användning av energi är belagd med energiskatt och miljöskatter. De undantag som finns i beskattningen av tillverkningsindustrin beaktas i de använda skattesatserna. Den privata konsumtionen är föremål för mervärdeskatt och andra indirekta varu- skatter. Användningen av arbetskraft är belagd med sociala avgifter. Företag och hushåll reagerar på priser inklusive skatter i valet av pro- duktionsteknik genom att byta till relativt billigare produktionsfaktorer och i konsumtionsvalet genom att byta till relativt billigare konsum- tionsvaror. Företagen väljer mellan tre slag av arbetskraft och sex ener- gislag i flera steg för att erhålla optimala sammansättningar av arbete och energi. Sedan väljer företaget mellan arbetskraft och kapital för att erhålla optimal sammansättning av förädlingsvärde och mellan energi och material (dvs. övriga insatsvaror) för att erhålla optimal samman- sättning av aggregatet energi-material. Slutligen väljer företagen en optimal mix av förädlingsvärde och aggregatet energi-material för att producera varor och tjänster.16 Det går också att substituera mellan in- hemsk produktion och import i framställningen av den efterfrågade sammansatta varan. All substitution sker inom ramen för s.k. CES- funktioner.17 Modellen har följande näringslivssektorer. 1) Jordbruk, 2) Fiske, 3) Skogsbruk, 4) Gruvor och mineralbrott, 5) Annan tillverknings- industri, 6) Massa-, pappers- och grafisk industri, 7) Kemisk industri, 8) Järn-, stål- och metallverk, 9) Verkstadsindustri, 10) Petroleum- raffinaderier, 11) El- och värmeverk, 12) , 13) Vatten- och av- loppsverk, 14) Byggnadsindustri, 15) Samfärdsel, 16) Tjänster, 17) . Till skillnad från den i miljösammanhang vanliga uppdelningen i transporter, energi och industri är transporter här inte en helt separat sektor. Transporter tillskrivs den som äger transportmedlet och finns således i olika grad i alla sektorer och inom hushållen. Den absolut största delen ligger dock i sektorn samfärdsel, där alla åkeriföretag, flygbolag etc. ingår. Samma sak gäller till en viss del energi eftersom massa- och pappersindustrin, järn-, stål- och metallverk samt i viss mån hushåll producerar energi, utöver el-, värme- och gasverkssektorerna. 16LU 99, bilaga 1, figur 2 i modellappendix. 17Constant of Substitution. 50 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 Förutsättningarna avser både världsmarknadens utveckling och in- hemska faktorer som påverkar tillväxt, strukturomvandling och miljö- utsläpp. Världsmarknadens utveckling omfattar framförallt efterfråge- tillväxt och prisutveckling på varumarknader för svensk export. In- hemska faktorer avser främst utvecklingen på arbetsmarknaden, tek- nikutveckling, och de offentliga utgifterna. Referensscenariot bygger sammanfattningsvis på följande centrala förutsättningar. ·Sysselsättningsgraden uppgår till för åldrarna 2015. ·Medelarbetstiden kortas från dagens /vecka till / vecka. ·Produktiviteten ökar , vilket är något mer än men klart under siffrorna för 1960- och 1970-talen. ·De offentliga utgifterna stiger . ·Handelsbalansens överskott minskar till strax av BNP från dagens rekordnivå. ·Världsmarknaden växer 1997-2015. ·Världsmarknadspriserna stiger med 1997-2015. Deltagandet i arbetskraften har ökat och nådde sin kulmen 1990 då det relativa arbetskraftstalet var i . Arbetskraftstalet sjönk , då många arbetstagare deltog i utbildning inom det så kallade kunskaps- lyftet eller sysselsattes i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta innebär att det finns en möjlig potential för att öka arbetskraftsdel- tagandet en bit in . I referensscenariot antas det relativa arbetskraftsdeltagandet hamna strax för befolkningen . Tabell 3.1 Arbetskraften och sysselsättningen 1997 och 2015 Relativt arbetskraftstal i procent Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 51 Medelarbetstiden har ökat . Den var men antas minska till i referensscenariot. Detta kan motiveras med de real- löneökningar som ligger i referensscenario. Arbetskraftens sammansättning har förändrats starkt i riktning mot en allt mer skolad arbetskraft . Det är fram- förallt andelen arbetskraft med den allra kortaste utbildningen som minskat, som andelen med längre gymnasieutbildningar har ökat. Denna tendens mot fortsatt högre andel utbildad arbetskraft ligger i referensscenariots förutsättningar till 2015. Diagram 3.1 Arbetskraftens utbildning 9 (10) år Källa: Utbildningsstatistiken, SCB Produktivitetsutvecklingen i den svenska ekonomin, mätt som tillväxt i BNP i förhållande till tillväxt i sysselsättning, har varierat kraftigt . Den var exempelvis men . I referensscenario antas en produktivitetsutveckling som ligger på för EU-området . I referensscenariot i denna bilaga antas en produktivitetsutveckling i som motsvarar . 52 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 Tabell 3.2 Produktivitet i näringslivet 1) 2) Jordbruk, fiske och skogs- Massa, papper och grafisk Järn, stål och metallverk El-, gas-, värme-, och Handel och övriga tjänster -2,8 -1,3 1)Produktivitet definieras här som förädlingsvärde per arbetad timme. 2)Näringslivet representerar alla modellens sektorer exklusive offentlig sektor. Produktiviteten i näringslivet antas förbättras i ungefär samma takt som . Det innebär att den hamnar högre än pro- duktivitetsutvecklingen men inte når upp till den takt som varit rådande . Det framgår av tabell 3.2 att det framförallt är branscherna inom tillverkningsindustrin som kommer att ha en god produktivitetsutveckling . Den hårdnade konkurrensen från omvärlden och den ökande satsningen på utbildning gör att kapitalintensiv och kunskapsintensiv industri såsom kemisk industri, verkstadsindustri samt järn-, stål- och metallverk uppvisar de högsta tillväxttakterna i arbetsproduktiviteten. Produktiviteten i el- och fjärrvärmesektorn steg kraftigt då kärnkraften byggdes ut . Takten i produktivitetsökningen har dock avtagit och förväntas även i fortsättningen vara lägre än med en årlig genomsnittlig tillväxt på . Tjänstesektorerna har relativ god tillväxt i arbetsproduktivitet, dock inte lika hög som sektorerna inom tillverkningsindustrin. Rationaliseringarna och den ökade konkurrensen i och med den Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 53 europeiska integrationen gör att tjänstenäringarnas produktivitetsökning förväntas hålla sig i närheten av ökningstakten , dvs. Den offentliga sektorn antas per definition inte ha någon produktivitetstillväxt. I referensscenariot har vi också antagit en årlig energieffektivisering på för hela näringslivet med utgångspunkt från material från , och studier inom Europeiska kommissio- nen.18 energitillförsel har legat på nära nog oförändrad nivå trots att BNP stigit . Detta avspeglar en förändrad produktionsinriktning mot tjänster och bort från energiintensiva produkter, men också en minskad specifik energianvändning i varu- och tjänsteproduktionen. Skillnader förekommer mellan branscher, t.ex. har kemiindustrin, massa- och pap- persindustrin samt gruvindustrin lägre eleffektivisering på grund av karaktären hos de produktionsprocesser som används inom dessa sek- torer. Servicesektorerna bedöms ha större möjligheter att effektivisera användandet av olja än andra sektorer. Hushållen har stora möjligheter att spara energi enligt (1997), som bedömer att hushållens elanvändning kommer att växa med . Deras totala energianvändning antas öka , men då är inte det privata transportarbetet inräknat. I referensscenariot ökar hushållens elanvändning men övriga bränslen ökar något mer än vad antar för hushållssektorn. Bensin- och diesel- användningen antas öka . Den offentliga konsumtionen antas växa vilket är något långsammare än tillväxttakten för BNP. Ett närmande till EU-snittet vad gäller storleken på den offentliga sektorn antas hålla tillbaka tillväxten . Världshandeln växer respektive i två tillväxtscenarier, som sträcker sig . I föreliggande referensscenario antas en årlig tillväxt på för svenska varor på världsmarknaden. Verkstadsprodukter och den kemiska industrins produkter bedöms ha de bästa tillväxtmöjligheterna, men även marknaden för tjänster förväntas ha goda tillväxtmöjligheter. 18 (1996), (1995), (1996b) och EiE (1996). 54 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 Tabell 3.3 Världsmarknadens utveckling Handel och övriga tjänster Världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter, fisk och skogsbruks- varor bedöms sjunka relativt andra varor på världsmarknaden . Världsmarknadspriset på bearbetade varor för- väntas också sjunka, men inte lika markant som för jord- och skogs- bruksprodukter. Råoljepriset har legat relativt stabilt sedan oljeprishöj- ningarna och . Det reala oljepriset är nu något lägre än efter första oljekrisen och antas sjunka . Den sammantagna effekten av export- och importprisernas utveckling blir ett försämrat bytesförhållande 2015. Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 55 3.3Makroekonomisk utveckling och strukturomvandling till 2015 Referensscenariots makroekonomiska utveckling bjuder inte på några överraskande inslag för . Bruttonationalprodukten (BNP) växer . Den privata konsum- tionen växer snabbare än BNP, , och investeringarna ökar . Den offentliga sektorn växer i betydligt långsammare takt (1,) än BNP. Exporten ökar medan importens ökningstakt är . Dagens mycket stora överskott i utrikes- balansen för varor och tjänster (av BNP) minskar till av BNP . Tabell 3.4 Försörjningsbalans och vissa nyckeltal 1980-2015 -0,1 -3,8 -1,1 -1,0 -0,2 -1,5 1)Arbetade timmar 2)I procent av BNP för slutåret Källa: SCB och EMEC De produktivitetsantaganden och förutsättningar på världsmarknaden, som ligger till grund för referensscenariot, gör att tillväxttakten kommer att skilja sig åt mellan de olika sektorerna. Inom tillverkningsindustrin är det framförallt verkstadsindustrin som urskiljer sig med en hög tillväxt. Kemisk industri, massa-, pappers- och grafisk industri samt järn-, stål- och metallverk har en relativt likartad utveckling där förädlingsvärdet växer med . Gruvor och mineralbrott samt övrig tillverkningsindustri uppvisar en något lägre tillväxt i förädlingsvärdet med . Det är framförallt de areella sektorerna 56 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 som har en låg tillväxt. En hårdnande internationell konkurrens bidrar till denna låga tillväxttakt. Tjänstesektorn erhåller en relativt god tillväxt med . Tabell 3.5 Strukturomvandling 1997 - 2015 Jordbruk, fiske och skogsbruk -2,4 -1,9 Massa, papper och grafisk -0,9 -1,1 Järn-, stål- och metallverk -1,4 -0,1 -1,7 El-, gas-, värme-, och -1,7 -2,6 -0,2 -0,7 Handel och övriga tjänster -0,2 1) Förädlingsvärde till faktorpris 2) Arbetade timmar Källa: EMEC I förhållande till historiska data innebär denna utvecklingsbana inga dramatiska förändringar av tidigare trender. Verkstadsindustrin kommer i likhet med den historiska utvecklingen att utgöra starka tillväxtsektorer inom industrin. I el-, gas- och värmeverk antas tillväxttakten bli lägre än då utbyggnaden av kärnkraften bidrog starkt till sektorns höga tillväxttakt. Tjänste- näringarna går framåt, men samfärdselsektorns tillväxt blir relativt sett inte lika stark som efter 1970-talet. Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 57 I har utsläppen av koldioxid (CO2) minskat markant sedan ut- byggnaden av kärnkraften som efterföljdes av en omfattande konver- tering från oljeuppvärmning till eluppvärmning i småhus. Utsläppen av koldioxid har i viss mån följt konjunkturen efter slutförandet av kärn- kraftsutbyggnaden och är på ungefär samma nivå som 1984. De har emellertid ökat , som är referensår i det internationella klimatavtalet från Kyoto . Utsläppen följer inte enbart konjunkturen utan varierar även med temperaturen. De höga utsläppen är beroende av att detta år var ett torrår med lite vatten i magasinen och att vintern var kall. Utsläpp av svaveldioxid (SO2) och kvävedioxider (NOx) ger upphov till regionala och lokala miljöproblem som t.ex. övergödning och för- surning. De svenska utsläppen av svaveldioxid har minskat kraftigt och har fortsatt att minska med i genomsnitt . Den fortsatta minskningen beror framför allt på ökad användning av lågsvavlig olja och ny renings- teknik.19 Minskningen av kväveoxider är däremot inte lika betydande. Den genomsnittliga minskningen var . Detta beror framförallt på att av alla kväve- oxidutsläpp härrör från mobila källor. Förbättringar i förbrännings- tekniker och rening har minskat de specifika utsläppen, men detta har mer än uppvägts av en ökning av transportmängden. I referensscenariot växer näringslivets och hushållens energi- användning med . Den nära relation som råder mellan förbränning och alstring av koldioxid medför att koldioxidutsläppen också ökar med . De hamnar då på en nivå som motsvarar kol- dioxidutsläpp och som vida överstiger överenskomna nivå för koldioxidutsläpp (medelvärde på ). 19 (1996a). 58 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 Diagram 3.2 Koldioxidutsläpp (Exkl. utsläpp från biobränsle och bunkring) Modellsimuleringar: I basscenariot är BNP-tillväxten . I hög- och lågalternativet är den . Källor: SCB och Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 59 Svaveldioxid växer långsammare än koldioxiden med en tillväxttakt på vilket motsvarar ett utsläpp på . Diagram 3.3 Svaveldioxidutsläpp, 1980-2015 (Inkl. biobränsle och bunkring) Modellsimuleringar: I basscenariot är BNP-tillväxten . I hög- och lågalternativet är den . Källor: SCB och 60 Modellbeskrivning och referenskalkyl Bilaga 2 till LU 99 Utsläppen av kväveoxider växer i något snabbare takt än koldioxid- utsläppen . Den årliga ökningstakten för kväveoxider är vilket motsvarar ett utsläpp på . Diagram 3.4 Kväveoxidutsläpp, 1980-2015 (Inkl. biobränsle och bunkring) Modellsimuleringar: I basscenariot är BNP-tillväxten . I hög- och lågalternativet är den . Källor: SCB och I jämförelse med en BNP-utveckling på framgår att utsläppsintensiteten (dvs. mängden utsläpp i förhållande till produk- tionsnivån) i ekonomin minskar successivt för koldioxid, för svaveldioxid och för kväveoxider . Det innebär att utsläppsintensiteten i eko- nomin måste minska kraftigt om utsläppsnivån för koldioxid enligt ska kunna uppnås inom ramen för referensscenariots makroekonomiska och strukturella utveckling. Bilaga 2 till LU 99 Modellbeskrivning och referenskalkyl 61 Att utsläppsintensiteten inte behöver minska lika kraftfullt vid lägre ekonomisk tillväxt som vid högre ekonomisk tillväxt för att nå en given utsläppsnivå illustreras av långtidsutredningens alternativa tillväxt- scenarier. Den procentuella ökningen av utsläppen halveras i lågalternativet (BNP-tillväxten är ) i jämförelse med referensscenariot, men utsläppsnivån kommer ändock att överskrida . De årliga utsläppen ökar för koldioxid, noll procent för svaveldioxid och för kväveoxider. För hög- alternativet (BNP-tillväxten är ) blir den procentuella ökningen av utsläppen högre än i referensscenariot. De årliga utsläppen ökar för koldioxid, för svavel- dioxid och för kväveoxider. Skillnaderna i årliga koldioxidutsläpp mellan scenarierna förklaras helt av motsvarande skillnader i ekonomisk tillväxt, då scenarierna har likartad strukturutveckling. Utsläppsintensiteten i ekonomin måste minska också i de alternativa scenarierna för att uppnå utsläppsnivån för koldioxid enligt . Utsläppsintensiteten behöver inte minska lika kraftfullt vid lägre ekonomisk tillväxt som vid högre ekonomisk tillväxt för att uppnå utsläppsnivån. Det ska understrykas att utsläppsberäkningarna för svaveldioxid och kväveoxider baseras på den bilpark och den rening som finns . Bilaga 2 till LU 99 4Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet I detta kapitel ska vi med hjälp av EMEC visa de viktigaste samhälls- ekonomiska effekterna av Kyotoprotokollet. Vi beskriver effekterna i relation till det referensscenario, som beskrivits i kapitel 3 för att tydligt urskilja de ekonomiska mekanismerna som verkar vid införandet av detta miljömål. har, inom ramen för Kyotoprotokollet, åtagit sig att stabili- sera utsläppen av växthusgaser till nivå fram till . Åtagandet gäller sex växthusgaser: koldioxid (CO2), ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC), metan (CH4), dikväveoxid (N2O), svavelhexafluorid (SF6) och perfluorkarboner (PFC). Protokollet specificerar inte restriktioner för de enskilda gaserna, men med tanke på koldioxidens relativt stora betydelse (av växthusgaserna i ) kan man anta att koldioxidrestriktionen inte ligger långt ifrån den sammanvägda begränsningen av de sex växthusgaserna. Då EMEC inte beskriver alla de växthusgaser som innefattas i Kyotoprotokollet, har vi med stöd av ovanstående re- sonemang antagit att Kyotorestriktionen kan uppskattas med en re- striktion på koldioxid med samma begränsning som för korgen av växthusgaser (). har 2015 som slutår för bedömningar i rappor- ten, men Kyotoprotokollets officiella slutår är 2012. Detta förändrar inte resultaten i någon nämnvärd utsträckning eftersom utsläppen av växthusgaser ska vara stabilt eller minska något. Utsläp- pen av växthusgaser bör således ligga på en nivå, som inte överstiger nivå med mer är . 64 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Våra scenarier är inte förutsägelser om hur det blir utan avsedda att belysa viktiga ekonomiska samband vid olika kalkylförutsättningar. Utformningen av referensscenariot avgör hur lätt eller svårt det är att uppfylla Kyotoprotokollet. Referensscenariots strukturbild har betydelse för vilka utsläppsökningar som den allmänna ekonomiska utvecklingen leder till . Utsläppsnivån i referenskalkylen bestämmer hur mycket koldioxidutsläppen måste minska för att nå den nivå som motsvarar Kyotorestriktionen. Ett annat centralt antagande avser vad som antas ske i omvärlden när inför Kyotoprotokollet. EMEC beskriver ekonomi och i modellen sätts världsmarknadspriserna exogent. Hur andra länder kommer att agera i frågan om växthusgasreduktion avgör om världs- marknadspriserna ska skilja sig mellan referensscenariot och ett scenario som uppfyller Kyotoprotokollet. Vi antar att världsmarknadspriserna inte skiljer sig mellan referensscenariot och övriga scenarier. Det kan tolkas som att ensamt inför Kyotorestriktionen eller att konkurrentländer lyckas införa Kyotorestriktionen på ett relativt smärtfritt sätt så att priserna inte förändras på lång sikt. Vi har valt att inte förändra världsmarknadspriserna i syfte att ge en så transparent analys som möjligt. Det är nämligen en mängd faktorer som påverkar effekterna på svensk ekonomi av förändrade världsmarknadspriser. Ökade världsmarknadspriser ger en positiv effekt på svensk export, men importvaror blir dyrare vilket påverkar negativt. Det är därför svårt att analysera totaleffekten i modellen som endast är en enlands- modell. I de scenarier där utsläppsmålet uppfylls genom minskade koldioxid- utsläpp inom landet används koldioxidskatt som ekonomiskt styrmedel. Skatten höjs proportionellt i hela ekonomin så att målet uppnås. I kapitel 4.3 behandlas scenarier med utsläppsrätter, som antingen auktioneras ut inom landet eller köps från utlandet. EMEC är en statisk allmän jämviktsmodell som antar perfekt kon- kurrens på alla marknader. Modellen ger således en bild av ekonomin för slutåret då fullständig anpassning har ägt rum till Kyotorestriktionen. Detta kan ses som ett bästa fall. Som ett exempel på hur ekonomin kan reagera, om jämvikt inte har återställts , redovisar vi även ett scenario där lönesänkningar inte är möjliga.