sou · GOB393 · 2001-01-01 00:00:00 — ALMI:s finansieringsverksamhet har ca 16 000 aktuella låne- kunder. Den totala lånestocken uppgick vid slutet av 1999 till brutto. Nyutlåningen beräknas uppgå till till drygt 2 500 företag . genomför över 20 000 fördjupade råd- givningsinsatser ofta i form av särskilda utvecklingsprogram. Många av dessa insatser genomfördes i EU-projekt där varit genomförare och projektledare. ALMI:s företagarservice når under drygt 80 000 personer och företag. Den verksamheten är av mer allmän informations- och rådgivningskaraktär, ibland i seminarieform. Enligt sin instruktion är central förvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets till- växt och förnyelse. I sin verksamhetsplan har beskrivit syftet med sin verksamhet enligt följande: Vi ska aktivt medverka till att näringsliv och regioner kan stärka konkurrenskraften och skapa förnyelse och hållbar utveckling i hela landet. Detta gör vi genom att ta fram beslutsunderlag, ge råd och finansiellt stöd och initiera nätverk och partnerskap. Däri- genom medverkar vi till att regering och Riksdag kan uppfylla de närings-, regional- och ekonomipolitiska målen och till att kompe- tens och engagemang tas till vara. I en dialog mellan och har fyra roller för formulerats för inom näringspolitiken Nationell expert och stabsorgan Nationell samordning Nationellt programansvar Den analys- och utredningsverksamhet som bedriver ger material till expert- och stabsrollen i form av beslutsunderlag och faktamaterial. Samordningsrollen innebär att ska vara nationell samordnare för innovationspolitik, regionalpolitik, småföretags- politik samt för teknisk forskning och utveckling. Inom ramen för det nationella programansvaret initierar och genomför i bred samverkan med näringslivet och andra aktörer nationella program på närings- och regionalpolitikens område. I rådgivnings- och finansieringsrollen gentemot enskilda före- tag kan särskilt nämnas ansvaret för såddfinansiering, vissa delar av det regionalpolitiska företagsstödet, teknopolverksamhet, startlinjen och det påbörjade arbetet med en internetbaserad portal för myndighetsinformation till företag. har ca 360 anställda och verksamheten är organiserad i fyra sakenheter, nämligen: med 8 medarbetare är förlagd till . I övrigt är hela myndigheten lokaliserad i på . Industrifonden är en stiftelse som verkat . Stiftelsen har till ändamål att genom stöd enligt förordningen (1996:923 ) om finansiering genom stiftelsen finansiera indust- riellt utvecklingsarbete och marknadsföring. Enligt Industrifondens senaste förvaltningsberättelse sker detta via olika typer av lån eller ägarkapital till främst små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras alltid med kompetent assistans och stöd. Industrifonden går bara in i projekt och företag där det finns potential för såväl företaget som för Industrifonden. Industrifonden är engagerad i ca 250 företag varav ca 60 som ägare och ca 40 låneengagemang med konverte- ringsrätt eller teckningsoptioner. Industrifonden är även störste enskilda ägare i sju regionala riskkapitalbolag. Industrifonden har erhållit ca från staten och den har ett fritt eget kapital på ca . Norrlandsfonden är en stiftelse som har till ändamål att, genom att delta i finansieringen, främja främst små och medelstora före- tagsutveckling i , , , Väster- Särskild uppmärksamhet ska ägnas och inlandskommunerna. Enligt Norrlandsfondens senaste årsredovisning presterade fonden den högsta utlåningen i sin historia. Fondens lån uppges bidra till att ca investeras i över 100 norrländska företag. förvärvade Norrlandsfonden samtliga fordringar beträffande regionala utvecklingslån av staten. Norr- landsfonden äger vidare i riskkapitalbolaget . Norrlandsfondens totala tillgångar uppgick per till ca och det egna kapitalet till ca . Sju teknikbrostiftelser inrättades 1994 med ett totalt kapital på . Stiftelserna har sina säten i , , , , , och . Deras ändamål är att verka för ökade kontakter mellan univer- sitet/högskola och näringslivet i hela landet i syfte att främja ett förbättrat utnyttjande av universitetens och högskolornas kun- skap och kompetens för att öka tillväxten inom svenskt närings- liv. Stiftelsernas verksamhet ska upphöra varvid stiftelsernas förmögenhet ska återgå till staten. Stiftelsen , , inrättades 1994 och den till- fördes ca . har till ändamål att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsstadier som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främ- jande av innovationer. Stiftelsens verksamhet får innebära att dess förmögenhet får förbrukas. Huvuddelen av kapitalet bör förbrukas samt resterande medel under efterföljande 5- årsperiod, allt enligt SIC:s stadga. arbetar främst med lån men också med bidrag. Det genomsnittliga stödet till ett projekt är ca . Totalt har engagerat sig i ca 2 000 projekt/företag. Fonden för svensk-norskt industriellt samarbete. Fonden har till ändamål att främja industriellt utvecklings- samarbete mellan svenska och norska företag genom finan- siering. Finansieringen får ske i form av lån eller genom medels- tillskott med rätt till royalty eller annan löpande avgift. Finan- siering får även ske i form av medelstillskott till små och medelstora företag genom teckning av aktier och förvärv av andra typer av finansiella instrument för att stärka företagets kapitalbas. Fonden hade en total finansiering på ca med engagemang i 70 företag. grundades och ägs av den svenska staten. Det är ett riskkapitalbolag vars ändamål är att erbjuda kapital och kompetens för investeringar i utvecklings- länder i , , och centrala och . Dess kärnverksamhet är att investera i joint i partner- skap med svenska företag. är engagerad i drygt 60 företag med ett finansiellt engagemang på ca . erbjuder tjänster som syftar till att etablera och utveckla ett företag och dess produkter, tjänster och idéer på nya marknader. De erbjuder förutsättningsanalyser, marknadsplaner, konkurrentanalyser och produktanpassningar. De arbetar också kontinuerligt med att öka exportkompetensen i lokala projekt och program på hemmaplan. Genom Exportinformation kan företagen kostnadsfritt få svar om bland annat bestämmelser, juridik och handelsteknik på i stort sett hela världens marknader. Totalt har ca 400 anställda, fördelade på 50 kontor i 35 länder. Man samarbetar också med svenska ambassader, konsulat och handelskammare i länder där de inte har egna kon- tor. verkar på uppdrag av staten och näringslivet. Omsättningen är ca 450 miljoner varav ca hälften består av offentliga anslag och offentligt finansierade projektuppdrag. Det statliga anslaget används bl.a. till den exportinformationsservice företagen kostnadsfritt kan utnyttja. Den bedrivs till stor del genom de Internetbaserade informationssidor tillhandahåller, samt genom betjäning från . Den regionala Sverigeverksamheten finansieras dels genom det statliga anslaget, dels genom projektverksamhet där staten, dels i form av anslag men även i form av samarbete exempelvis med AMS/, kommuner, andra aktörer och inte minst EU medel finansierar verksamheten. Man utför även rent kommersiella uppdrag i de lite större kund och medlemsföre- tagen. Den regionala verksamheten verkar delvis som en mark- nadsföringsorganisation för den kommersiella verksamheten både i och utomlands. Små och medelstora företag finansierar sina tillgångar på ett eller flera av följande fyra sätt: Krediter är flerårsavtal, ibland med fast ränta, som ges av kre- ditinstitut eller i begränsad utsträckning av banker. Kreditgivaren kräver realsäkerhet, oftast botteninteckning i fastighet och amortering. Kreditinstituten tar härigenom lägst risk, vilket är deras roll på marknaden. Lån är normalt ettårsavtal med rörlig eller fast ränta och ges av banker. De kräver normalt säkerhet som placeras efter kredit- givarens. Banker tar härigenom relativt låg risk, vilket är deras roll som förvaltare av sparmedel. Leasing, factoring och renting är former som kan ersätta lån. Mezzanin-finansiering, efterställda lån, är kort- eller lång- fristiga lån, som normalt ges utan krav på säkerheter. Det medför att finansiärens fordran är efterställd alla andra finansiärers utom ägarnas. Det innebär att risken är relativt sett hög. Efterställda lån kan ha många olika former som t.ex. förlagslån med låneliknande villkor, villkorslån, som amorteras/återbetalas om och när företaget har betalningsförmåga, royalty-lån, där royalty på företagets försäljning erhålls i stället för ränta, vinstdelningslån, där andel i vinst erhålls i stället för ränta, lån, som kan omvandlas till eget kapital – konvertibla lån – eller lån, som ger rättighet – option – att köpa aktier i företaget, m fl. Eget kapital är ägarnas kapitalinsats och ansamlade vinster (för- luster), vilket ges med rätt till återbetalning först efter att alla andra fordringsägare fått sitt. Det medför att det egna kapitalet har den högsta risken. Ägande av eget kapital kan vara förenat med högt, lågt eller inget inflytande beroende på typ av aktier (rösträtt). Ju sämre säkerhet/förtur finansiären har desto högre risk för kapital- förlust föreligger. Därav följer högre krav på avkastning (ränta/utdelning) och på inflytande. Små och medelstora företag, särskilt de som är nystartade eller har hög risk av annat skäl, måste ha hög andel eget kapital och/eller efterställda lån för att få lån och/eller krediter. Större och välmeriterade företag klarar sig med lägre soliditet. De kan också få tillgång till kapital- och penningmarknaderna via obligationslån och företagscertifikat och till riskkapitalmark- naden via börsen. Små och medelstora företag måste söka riskkapital hos privat- personer och riskkapital-(venture capital-)bolag. Kapital-, penning- och riskkapitalmarknaderna svarar för mer- parten av företagens finansiering utan statlig medverkan. Staten äger ett kreditinstitut och är delägare i en affärsbank. Statligt finansiellt stöd till företag ges framför allt i former i efterställda lån (t.ex. och ) men även som eget kapital i minoritetsposter (t.ex. Industrifonden). Utkast till instruktion för den nya myndigheten Förordning (2000:0000) med instruktion för myndigheten för företagsutveckling . 1 § skall främja företagsutveckling och arbeta med frågor av betydelse för såväl nationell som regional nivå. Myn- digheten skall svara för statliga insatser för att stimulera etable- ring och utveckling av små och medelstora företag och stärka den regionala utvecklingen i . Inom sitt verksamhetsområde skall myndigheten 1.samordna statliga insatser och samverka med närings- och regionalpolitiskt inriktade organ på central och regional nivå. 2.utreda och utvärdera sina insatser där ibland fördelningen av statligt stöd, 3.följa den internationella utvecklingen, 4.främja svenskt deltagande i internationellt samarbete, 5.arbeta för att de miljömål som regeringen har beslutat till- godoses och ha sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveck- ling, 6.arbeta för jämställdhet mellan män och kvinnor, samt skall samordna och rapportera allt stöd som faller inom ramen för Europeiska Gemenskapens och Världshandelsorga- nisationens bestämmelser om statligt stöd. 2 § insatser skall utgå från företagens och före- tagarens behov. Insatserna skall samordnas med annan statlig verksamhet för företagsutveckling och komplettera och stärka verksamhet, som bedrivs av andra aktörer med näringspolitisk inriktning. insatser bör vara väl avgränsade och omfatt- ning. Andra aktörers kompetens bör utnyttjas av , bland annat genom att utveckla myndighetens beställarroll. skall i sitt arbete ta till vara de möjligheter som ny teknik erbjuder. 1.förvalta och tillhandahålla medel för finansiering enligt för- ordningen (1994:1100) om statlig finansiering genom regio- nala utvecklingsbolag, 2.bevaka långivarens rätt beträffande lån som beviljats enligt nämnda förordning och svara för uppfyllandet av förbindel- ser som ingåtts enligt förordningen, 3.tillhandahålla företagsfinansiering enligt förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, indust- riellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet till tek- niska produktidéer och teknikbaserad affärsutveckling med beaktande av att en miljöanpassad utveckling bör stimuleras, 4.Lämna stöd enligt förordningen (1998:1633) om statsbidrag till kooperativ utveckling. 4 § skall bidra till att blivande och redan etablerade företagare på ett enkelt sätt får tillgång till relevanta regler och bestämmelser. 1.handlägga ärenden om regionalpolitiskt stöd, 2.svara för information och rådgivning till företag beträffande de regionalpolitiska stöden samt i övrigt lämna råd och upplysningar om förutsättningarna för näringslivet i olika delar av landet, 3.främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i de regionalpolitiska stödområdena genom särskilda insatser, 4.följa den regionalpolitiska stödgivningen och rapportera iakttagelser av betydelse till regeringen samt genom råd, utbildning och andra åtgärder stödja länsstyrelserna, region- förbundet i län, , och Västra i deras stra- tegi- och programarbete, regional projektverksamhet samt regionalpolitisk stödgivning till företag samt utvärdera denna verksamhet och samla in och sprida erfarenheter från denna, och 5.inom ramen för svara för samverkan mellan myndigheter och genomförandeorganisationer, svara för övergripande information om genomförandet, svara för utbildningsinsatser för myndigheter och organisationer, svara för utveckling av metoder vad gäller utvärdering, svara för ekonomiska analyser av genomförandet i andra med- lemsstater samt svara för sekretariatsuppgifter åt över- vakningskommittéerna i mål 1 och 2 och program inom vissa gemenskapsinitiativ. Förordning (1999:1431). Regional näringspolitik och regionala tillväxtavtal 1.delta i arbetet med de regionala tillväxtavtalen och samverka med företrädare för den centrala och regionala nivån, 2.stödja och bidra till utveckling av tillväxtavtalsprocessen, Etablering och utveckling av små och medelstora företag 7 § skall främja etablering och utveckling av små och medelstora företag och underlätta strukturomvandling och internationalisering. 1.samverka med stiftelser som har företagsutvecklande ändamål i ärenden om finansiellt stöd till företag och pro- jekt i de former för samverkan som kan överenskommas med stiftelserna, 2.vara samordnare på nationell nivå av verksamheten i Indust- riella utvecklingscentra (IUC) 3.främja ökad samordning mellan statliga aktörer inriktade på företagsutveckling. 9 § skall bedriva analysverksamhet för den egna verk- samheten och i övrigt dra nytta av annan analysverksamhet. 10 § skall vara initiativtagare till och samordnare av nätverk och mötesplatser där kunskapsutbyte för företag och regional utveckling kan ske. 11 § skall företräda staten som aktieägare i . 12 § skall lämna den hjälp som behövs för dess verksamhet och särskilt svara för dess medelsförvaltning och personaladministration. 13 § skall svara för samt Stiftelsen löneadministration. 14 § får utföra uppdrag åt andra. För uppdrag åt andra än regeringen skall ersättning enligt av- giftsförordningen (1992:191) tas ut. 15 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på med undantag för 13 §. 16 § generaldirektör är chef för myndigheten. 17 § Styrelsen skall besluta om 1.myndighetens verksamhetspolicy och övergripande verk- samhetsplan samt budget, 2.myndighetens budgetunderlag, årsredovisning och delårs- rapport, 3.revisionsplan och åtgärder med anledning av redovisning enligt 6 § förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m. 4.sådana föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommuner eller landsting, 5.förslag till styrelseledamöter i och dess dotterbolag och – efter särskilt bemyndigande för myndigheten – i andra juridiska personer, 6.åtaganden för myndigheten som medför betydande kost- nader för verksamheten, 7.frågor som väcks av styrelsen för 8.i ärenden med frågor av principiell betydelse 17 § Personalföreträdareförordningen (1987:1101) skall tilläm- pas på . 18 § För behandling av regionalpolitiska frågor inom ansvarsområde skall det finnas en regionalpolitisk nämnd med det antal ledamöter som regeringen bestämmer. Innan myndigheten beslutar i frågor om regionalpolitiskt företagsstöd som är av principiell eller större betydelse skall samråd ske med nämnden. Samråd skall även ske i ärenden om näringspolitiskt stöd, när ärendet har väsentlig regionalpolitisk betydelse. Ledamöterna i den regionalpolitiska nämnden utses av rege- ringen för en bestämd tid. Förslag/stomme till regleringsbrev I budgetpropositionen under utgiftsområde 24 anges att syftet med att inrätta myndigheten är att är att skapa en myndighet med stark näringslivsförankring som utgör ett kompetens- centrum för företagsutveckling, entreprenörskap och finansie- ring med fokus på näringslivets och företagarnas behov utifrån förutsättningarna i landets olika delar. Mot den bakgrunden kan myndighetens övergripande målsättning formuleras enligt nedan. Myndigheten för företagsutveckling ska på olika sätt bidra till att företagens internationella konkurrenskraft och förnyelsekraft stärks så att näringslivet i utvecklas. Därmed ökar tillväxten så att får en ledande position i världen och tillhör de länder som har högst bruttonational- produkt per invånare. Det sker genom att dynamiskt näringsliv med många nya och växande företag världsledande kompetens, dynamisk samverkan mellan företag, högskolor och FoU- institutioner. Verksamhetsmål och återrapportering. Myndighetens verksamhet skall redovisas enligt följande indel- ning Information, rådgivning, mötesplatser och nätverk Generella krav på återrapportering Integrera verksamheten inom myndigheten nationellt och regionalt Främja ett integrations- och jämställdhetsperspektiv samt ekologisk hållbar utveckling Den regionala näringspolitiken skall få ett tydligt genomslag i myndighetens hela verksamhet Stärka samverkan i genomförandet med och samordna stat- liga anslag till andra aktörer med företagsutvecklande upp- gifter och ge en bedömning av företagsnyttan av detta. Syftet är att genom finansiering till enskilda företag bidra till att fler nya företag med tillväxtpotential startas och till att fler etablerade företag växer. Myndigheten skall redovisa vilka insatser som gjorts vad avser Antalet beviljade lån och bidrag och totalt beviljat belopp för de olika finansieringsinstrumenten Belysa hur de företag som erhållit finansiering utvecklas i tillväxttermer i förhållande till andra företag Information, rådgivning, nätverk och mötesplatser Syftet är att genom marknadskompletterande insatser ge företag och företagare lättillgänglig information rådgivning samt initiera och driva nätverk och mötesplatser som företagen efterfrågar och som de anser bidrar till deras affärsutveckling och konkur- renskraft. Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa Antalet företag/företagare som nåtts Företagens/företagarens uppfattning om värdet av myndig- hetens insats Syftet är att utifrån företagens behov och regionernas egna för- utsättningar bidra till att internationellt attraktiva och funktio- nella regionala miljöer utvecklas i hela landet. Antalet företag som fått olika former av stöd, det totala stödbeloppet för olika stödformer samt deras bransch- mässiga och regionala fördelning. för regionala utvecklingsbidrag stödföretagens förväntade tillväxt och för sysselsättningsbidraget stödföretagens för- väntade sysselsättningsökning Vilka metoder för regionala utvecklingsstrategier och programarbete inkl. metoder för utarbetande av regionala tillväxtavtal och strukturfondsprogram, som har utvecklats och göra en bedömning av förväntad nytta Hur ett regionalt tillväxtperspektiv vägts in i myndighetens hela verksamhet och hur detta samverkar med de regionala tillväxtavtalen Här är det viktigt att det slås fast att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling på enbart omfattar teknopolverksamhet och hållbar utveckling av de verksamheter som finansieras under anslaget D1 Teknisk FoU den nya myndighetens sakanslag får användas för utvärde- ring, konferenser resor m.m. i den direkta sakverksamheten att ett eventuellt nytt IT-system , NYPS , kan finansieras med sakanslag under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Samverkan med Verket för Innovationssystem och Analys- myndigheten. I detta avsnitt preciseras samverkansformer genom t.ex.: rätta att anropa verksamhet/analys inom av regeringen fast- ställda ramar Studier om företags tillväxthinder och behov av stimulansinsatser Statens åtgärder för fler och växande företag, och . Del 1 och 2 1999/2000 Tillväxt genom kunnigt kapital, RRV 2000:18 Utredning om vissa myndigheter, 1999 Utvärdering av nyföretagaraktörer – nyföretagarnas behov och nyföretagarnas insatser. Support services to SMEs – Analyses of market of support services in the context of the working group on the visibility and quality of support system. R 2000:13 Utveckling och delaktighet – agenda för Näringsdeparte- mentets tillväxtpolitik. Svensk småföretagspolitik, Struktur, resultat och interna- jämförelser. Effekter av venture capital i . De mindre företagens finansiella villkor. , Berg- gren, CEF Working Report 1998:102 Tillväxthinder för företag i , etc. En serie en- kätundersökningar av i olika län i . Bättre och mer tillgänglig information. Småföretagsdelega- tionen rapport 2. Kompetens i småföretag, Småföretagsdelegationens rap- port 3, SOU 1998:77 Goda idéer om småföretag och samverkan. Småföretags- delegationens rapport 5. Kapitalförsörjning till småföretag. Småföretagsdelegatio- nens rapport 6. Småföretagsdelegationen rapport 7. Programteori för statlig företagsservice, doctoral thesis no 71. Kompetens och kapital – om statligt stöd till företag. Att stimulera nyföretagandet – Lägesbeskrivning, utveck- lingsinriktningar. DS 1994:52 Strategi för småföretagsutveckling.