sou · GOB358 · 2001-01-01 00:00:00 — Stöd till utveckling av både det svenska och det europeiska skol- datanätet. Särskilda insatser för elever med funktionshinder. Ett pris för utmärkta pedagogiska insatser. Ett av målen är att lärarna efter kursen skall ha fördjupat sin förståelse för och kunskap om skillnader i flickors och pojkars användning av IT. 72 Kvinnor och män i utbildningen 7.2Det här har vi sett inom universitet och högskola 7.2.1Fler män än kvinnor som lärare Bland lärare och forskare på högskolor och universitet utfördes drygt en tredjedel av årsverken av kvinnor. Lärare vid högskolor och universitet Källa: , Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . Kvinnor och män i utbildningen 73 7.2.2Fler kvinnor än män har högskoleexamen av samtliga som tog högskoleexamen var kvinnor. Kvinnor och män med högskoleexamen Källa: , Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 7.2.3Fler män än kvinnor har ADB och systemvetenskaplig examen Tittar man på examen från ADB och systemvetenskapliga linjer som räknas till de samhällsvetenskapliga områdena är andelen män högre än andelen kvinnor. Dessutom har andelen kvinnor minskat något från läsår 1991/92 till läsår 1998/99, från till . 74 Kvinnor och män i utbildningen ADB och systemvetenskapliga examen Källa: statistik, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 7.2.4Fler män än kvinnor har civilingenjör – datateknisk examen Tittar man på hur stor andel kvinnor som utexaminerats från civil- ingenjörsutbildningens datatekniska inriktning finner man att den har legat mellan 5–fr.o.m. läsår 1989/1990 t.o.m. läsår 1998/99. Kvinnor och män i utbildningen Källa: statistik, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 7.2.5Andelen kvinnor som utexaminerats från elektronik och data har sjunkit En sammanställning över andelen examinerade från högskoleut- bildningar inom elektronik- och dataområdet fr.o.m. /90 /99 visar att andelen kvinnor sjunkit från till . Däremot har inte antalet kvinnor som utexaminerats från högskoleut- bildningar inom området minskat. 76 Kvinnor och män i utbildningen Antal kvinnor och män med högskoleexamen inom elektro- nik och data Källa: , Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 7.3Det här har vi sett inom forskningen 7.3.1Fler män än kvinnor inom forskningen var av de aktiva forskarstuderande kvinnor. Andelen kvinnor på de nyantagna tekniska forskarutbildningarna var . Uppgifterna är tagna ur . Andelen kvinnliga antagna till forskarutbildningar inom IT-ämnen har varit enligt . Kvinnor och män i utbildningen 77 Andel forskarstuderande vid högskolor och universitet Källa: , Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 7.4Det här vill vi visa på 7.4.1Olika strategier för att öka kvinnors deltagande Att bredda rekryteringsbasen. Vid har man haft som mål att bredda rekryteringsbasen och därigenom göra det möjligt för kvinnor med en annan behörighet än den traditionella att söka till högre, datateknisk utbildning. Datateknisk ingång för kvinnor, DTI är en tvåårig utbildning och omfattar 80 högskolepoäng. Man söker till utbildningen från gymnasiets samhällsvetenskapliga program. DTI är en integrerad utbildning som leder till fortsatta studier inom datateknik. Efter de två åren i DTI fortsätter studierna i andra årskursen på datateknisk civilingenjörsutbildning. Tre motiv låg till grund för att inrätta programmet: behovet av arbetskraft inom svensk IT-industri, behovet av kvinnors medverkan i utvecklingen av IT-industrin och kra- ven från industrin på en bra datatekniker. Med en bra datatekniker 78 Kvinnor och män i utbildningen menas en betoning på social kompetens, samarbetsförmåga, uttrycks- förmåga, matematikintresse och förmåga att analysera problem. Att kvotera in kvinnor. Vid det tekniska och naturvetenskapliga uni- versitetet i (NTNU) har man haft en annan strategi för att öka andelen kvinnliga studenter på de kvalificerade datautbildningarna. Här har man utgått från den traditionella rekryteringsbasen för kvalifi- cerad datautbildning men har beslutat att lägga ytterligare ett antal öronmärkta platser för kvinnliga sökanden. Kvinnorna tillåts dessutom ha lägre intagningspoäng än den sist antagne sökanden. Antalet kvinnor som kvoterats in har därefter ökat kontinu- erligt när kvoteringen infördes. Att förändra utbildningen. startade ett nytt civilingenjörsprogram i informationsteknologi. Målet var kvinnor i utbildningen. Programmet bygger på ett nytt arbetssätt, att arbeta i grupp och med ett problembaserat lärande. Utvärderingen har visat att insatserna har gett positiva resultat och utbildningsprogrammet pågår fortfarande. Att förändra inriktningen på utbildningen. Vid högskolan Karls- krona-Ronneby gör man satsningar på Datavetenskap företrädesvis för kvinnor. Utbildningen bygger på den traditionella pedagogiken men vänder sig företrädesvis till kvinnor och har förhållandevis fler lärare. Kvinnor ställer större krav än män på utförligare svar, djupare diskussioner, mer tid och mer lärarresurser. En annan satsning vid är en ny kombination av utbildning datavetenskap – arbetsvetenskap, en kombination som lockat både kvinnor och män. I grova drag deltar män och kvinnor. Utbildningsprogrammet kallas för MDA, vilket står för Män- niskor, Datateknik och Arbetsliv. bedriver och i samverkan och på regeringens uppdrag det s.k. . Pro- jektet syftar till att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik genom att påverka attityderna till de naturvetenskapliga och tekniska kunskapsområdena och genom att stimulera utvecklingen av undervis- ningsmetoder inom området. Eftersom flertalet studerande inom områ- det är pojkar och män är många aktiviteter inriktade på att stimu- lera intresset för naturvetenskap och teknik hos flickor och kvinnor. Projektet kommer att pågå . Kvinnor och män i utbildningen 79 7.5.1Förändrad pedagogik i utbildningen Pedagogiken på alla nivåer, från grundskola till universitet och hög- skola, bör förändras så att den generellt bygger på ett jämställdhets- perspektiv. Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av läromedel utifrån ett genusperspektiv. Moment av genus- och teknikrelaterade frågor bör ingå i all lärarut- bildning och i IT-inriktad och annan teknisk utbildning. Regeringen bör i examensmålen för alla lärarutbildningar föreskriva att dessa skall utgå från och främja ett jämställdhetsperspektiv. , främst Rådet för högskoleutbildning, bör ges i uppdrag att främja genus- och teknikperspektiven i lärarutbild- ningen. bör ges i uppdrag att främja genus- och teknikperspekti- ven i lärarnas fortbildning. anser att jämställdhet råder när kvinnor och män är fria i sina yrkesval och när samhället värderar dessa val rättvist. När inga förut- fattade meningar om kvinnligt och manligt styr individens val utan när valet kan göras utifrån den enskilda individens förmåga och intresse. har noterat att, trots de insatser som gjorts inom flera hög- skolor , så är andelen kvinnor på de teknikdominerade linjerna fortfarande låg. Så länge som dessa problem inte bemöts och hanteras fullt ut genom en förändrad pedagogik, dvs. en pedagogik byggd på ett jämställdhetsperspektiv, måste olika initiativ stöttas som stimulerar ett ökat kvinnligt deltagande på de datatekniska utbildning- arna. Den tekniska kulturen och frågor om genus bör bli föremål för debatt på utbildningsdagar och konferenser för lärare. Målet är att samtliga anställda, både kvinnor och män inom grundskola, gymnasie- och högskola, ska ha kompetens nog att integrera jämställdhetsfrågor i det egna arbetet. anser att regeringen måste ta krafttag för att stimulera till en förändrad pedagogik, en förändrad elevsyn och en ökad genuskunskap i utbildningen så att skolan inte bidrar till att skapa klyftor mellan kvinnor och män. Denna förändring måste innefatta hela utbildnings- sektorn från förskolan och uppåt. 80 Kvinnor och män i utbildningen 7.5.2Forskningsråden och den nya forskningsmyndigheten föreslår att regeringen vid kommitténs redovisning särskilt uppmärksammar hur regeringens krav på jämn könsfördelning beaktats. föreslår att regeringen i sina styrdokument, instruktioner och regleringsbrev, tydligt markerar beaktandet av jämställdhetsas- pekter inom respektive forskningsområde samt att regeringen kräver uppföljning av det samma. Regeringen har i propositionen Forskning för framtiden – en ny orga- nisation för forskningsfinansiering (1999/2000:81), föreslagit riktlinjer för en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. Enligt regeringens bedömning bör tre nya forskningsråd och en ny myndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbete samt ett Forsk- ningsforum inrättas . Fler än hälften av ledamöterna i rådens styrelser, i och de däri ingående ämnesråden, i rådet för sociala frågor och arbets- liv samt i rådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering, skall utses av forskarsamhället genom ett elektorsförfarande. Av propositionen fram- går att regeringen anser det angeläget att en jämn könsfördelning upp- nås i samtliga styrelser. Regeringen har, vid beslut , tillsatt en organisations- kommitté (dir 2000:33) med uppgift att bl.a. genomföra val av elektors- församlingar. Dessa elektorsförsamlingar har därefter i uppgift att utse de representanter för forskarsamhället som skall ingå som styrelse- ledamöter i råden. förutsätter att regeringens uttalande om jämn könsfördelning beaktas dels i de elektorsförsamlingar som kommittén utser, dels beträffande de ledamöter som elektorsförsamlingarna utser till berörda styrelser. För alla myndigheter i den nya rådsorganisationen påpekas i propo- sitionen betydelsen av att beakta jämställdheten även inom forsknings- områdena. bör också ... verka för jämställdhet inom samtliga sina forskningsområden (sid. 20). för sociala frågor och arbetsliv bör bl.a. främja sam- hällsvetenskaplig forskning om arbetsmarknad och dess funktionssätt samt forskning om arbetsmiljö och arbetsorganisation som bidrar till ett arbetsliv som är öppet för alla och präglas av jämställdhet, mångfald och möjligheter till inflytande och delaktighet (sid. 25). Kvinnor och män i utbildningen 81 rådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall även verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen (sid.33). Myn- digheten för forskning och utveckling har särskilt ansvar för FoU inom informationsteknik och IT-tillämpningar. Här anser regeringen explicit att det är angeläget att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen (sid. 41). Exempel på viktiga ansvarsområden inom myndigheten är forsk- ning kring växelspelet mellan människa, teknik och organisation. Här är jämställdhetsfrågor av fundamental betydelse. Inom ramen för verksamhet skall övergripande forskningspolitiska frågor lyftas fram till öppen diskussion, bl.a. nämns jämställdhet som exempel på en angelägen fråga (sid. 42). anser att det är lika viktigt för flickor/kvinnor som för pojkar/män att kunna använda sig av den nya tekniken men också att delta i utvecklingen. Motivationen för att lära sig denna teknik och sättet att närma sig den förefaller däremot olika för flickor/kvinnor och pojkar/män. Detta måste skolan och högskolan ta hänsyn till och det är här som en ökad kunskap om genus blir viktig. Kunskaper om jäm- ställdhet och genus måste uppmärksammas såväl i lärarutbildningen som i utvecklingen av läromedel. Undervisning om genus- och teknik- frågor bör också ingå i all teknisk och IT-relaterad utbildning. Av olika rapporter, bl.a. forskningsöversikt (1998) framgår, att kvinnor ställer större krav på att se helheten och sammanhangen än män, att kvinnor ställer större krav på verklighetsanknytning i de projekt och uppgifter som skall genomföras än män, att kvinnor frågar mer, kräver mer dialog med lärarna än män, att flickor mer än pojkar intresserar sig mer för systemet som helhet än för ren programmering, att pojkar tidigt får ett övertag genom att föräldrar oftare köper datorer till pojkarna än till flickorna, att flickor i högre grad än pojkar är intresserade av att också skriva, rita och räkna på datorn, att pojkar är mer intresserade av att spela spel än flickor. vill därför peka på betydelsen av att fortsatt forskning kring genus och teknik stimuleras och att analyser görs om de bakomliggande faktorerna till varför verkligheten ser ut som den gör eller varför dessa slutsatser dras. 82 Kvinnor och män i utbildningen 7.5.4Finansiell styrning av utbildning Högskoleväsendet decentraliserades genom högskolereform och medförde att respektive universitet och högskola fick ett ökat ansvar för utbildningsutbud och studieorganisation. och regeringen har det övergripande ansvaret för den högre utbildningen och forskningen. Statsmakternas styrning sker främst genom mål- och resultatstyrning och genom finansiell styrning. tillsatte regeringen en särskild utredare för att bl.a. utreda vissa frågor om högskolans styrning (dir 1999:70). Uppdraget innebär bl.a. att överväga om systemet för resurstilldelning kan utfor- mas så att det premierar lärosäten som har en bred social rekrytering och en rekrytering som bryter de könsbundna studievalen. Uppdraget skall enligt direktiven redovisas men utredningstiden har förlängts till . vill peka på behovet av att regeringen stimulerar och backar upp de insatser som pågår på flera skolor och högskolor för att förändra pedagogiken så att kunskaper om genus ökas och kvinnor sti- muleras att delta i teknikutvecklingen. 8 Rådets fortsatta arbete 8.1Frågor att följa upp och utveckla vidare avser att i det fortsatta arbetet också koncentrera på frågor om jämställdhet och transporter. kommer inom det området att koppla och vidareutveckla synen på frågor om IT och jämställdhet. Vi kommer i vårt fortsatta arbete med opinionsbildning att utveckla kontakterna med myndigheter, högskolor och närings- liv, att delta i konferenser och fortsatt vara opinionsbildande i frågor om jämställdhet, transporter och IT, att samla in och lyfta fram positiva exempel som befrämjar jäm- ställdhet, transporter och IT. kommer att överlämna ett slutbe- tänkande till regeringen. Särskilt yttrande av och I delbetänkandet finns skrivningar som riskerar ett fasthållande av könsskillnader och som något i kvinnor och män inneboende, vilket inte leder till skapandet av ett jämställt och hållbart samhälle. Rättig- hetsargumentet borde i högre grad föras fram, ett argument som ger individen rätten att tala, välja och finnas representerad också inom IT- området, utan att några värderingar görs av hurdan hon är eller hur hon utvecklar och använder IT. Ett jämställdhetsarbete som har till syfte att arbeta för förändringar och med målet att forma hållbara samhällen – en hållbarhet som inte enbart rör ekologiska aspekter utan även inkluderar ekonomiska, kultu- rella och sociala dimensioner, bör också delta i utvecklandet och skapandet av en ansvarstagande och hållbar teknikutveckling. För att kunna åstadkomma detta är det av vikt att inte riskera att förstärka ste- reotypier av vad kvinnor, män, flickor och pojkar är och hur de för- håller sig till utveckling och användning av IT. Däremot måste normer och strukturer som människor, på ett mer eller mindre omedvetet plan, medverkar i synliggöras. I ett svenskt sammanhang har IT-området dominerats av begränsade grupper av män med specifika kunskaper och därför torde det inte vara alltför fel att anta att deras intressen och erfarenheter har kommit att forma dominerande förhållningssätt, vardagsliv och kulturer inom området. Men mäns dominans av IT-området är inte något förutbe- stämt. I mitten och slutet visade genusforskare på bräckor i mansdominansen genom öppningar som innebar att kvinnor hade relativt goda möjligheter till utvecklande och stimulerande arbetsupp- gifter. Trots goda utsikter om utmanande arbete fanns fortfarande skiljelinjer som bl.a. innebar att inom områden med mer tekniskt inriktade tillämpningar som t.ex. telekommunikation var antalet kvinnor få. Har de tendenser till förändringar som kunde skönjas upp- hört genom de senaste årens expansion av IT-branschen och etableran- det av nya företag? Det finns förmodligen inte något enkelt svar på frå- gan men däremot visar den på behovet av ett kontinuerligt jämställd- hetsarbete för åstadkommandet av permanenta förändringar. finns inga formella hinder för kvinnor att söka sig in på områ- den som traditionellt dominerats av män. Borttagandet av formella hin- der är strategier för att åstadkomma ett jämställt samhälle. Men på grund av att möjligheterna i praktiken inte är likadana för kvinnor som för män krävs också andra förändringar. Ett led i jämställdhetsarbetet inom IT-området kan vara att identifiera om och hur utveckling och användning av informationsteknologi är bekönad. Det kan göras genom undersökningar av vems kunskaper, antaganden och egenskaper som ligger till grund för utveckling av IT. Om undersökningarna resulterar i att de är manliga, kan ett förändringsprojekt vara att också försöka inkludera kvinnor, kvinnors liv och erfarenheter in i utveckling och användning. En risk i sådana till- eller anpassningsprojekt är att katego- rin kvinnor (liksom också kategorin män) blir för entydig. Därigenom riskeras kvarhållandet av stereotyper och antingen-eller avgöranden istället för förändringar. Det som är användbart för att diagnostisera ett problem är inte nödvändigtvis en brukbar reaktion på dess konsekven- ser. Kvinnor och män formas genom görandet liksom genom vilken betydelse de erfarenheter som erhålls i görandet tillskrivs i de sam- manhang kvinnor och män ingår i. Många olika faktorer som t.ex. kön, ras, klass, etnicitet, ålder samverkar i formandet av identiteter. Den jag ÄR omvandlas till föreställningar om hur jag BÖR vara. Kvinnor som har valt att arbeta inom IT-området har ibland mer gemensamt med män som har likartade arbeten och livssituationer än vad de har med kvinnor som arbetar inom områden som domineras av kvinnor. Att kvinnor skiljer sig från män och att förmågor, som förvärvats i göran- den, tillskrivs som något specifikt för kvinnor medför att kvinnor sägs vara si och så, och vice versa för män. Därför måste vi reflektera över vad som kan komma att befästas i projekt som har till syfte att lägga till kvinnor, kvinnors liv och erfarenheter. Det är en jämställdhetsfråga att kvinnor ska ha samma möjligheter till samhällets resurser i form av utbildning och arbete inom IT-områ- det. Däremot skall inga särskilda krav eller förväntningar ställas på kvinnor för att föra in nya kvaliteter eller kompetenser i utveckling och användning av IT. kan fler kvinnor inom IT området synlig- göra vilka normer och värderingar som dominerar teknikutvecklingen. Frågor som bör ställas är: Vad bör förändras? Vad är det vi vill för- ändra till? (1989). Kunskapens vägar, Teknik och lärande i skola och arbetsliv. (1996). Kön, klass, teknisk expertis. (1996:4). Hela Samhället på fysisk pla- nering och byggd miljö. Civilingenjören nr 5. Slutrapport från Jäst-gruppen. Jämställdhet för kunskap, insikt och kvalitet. Konsumentmakt för ett jämställt samhälle. Human development report, utgiven av United Nations Development Programme (UNDP) 1995. Högskoleutbildade – tillgång och efterfrågan. Omvärldsanalys för Högskolan, Arbetsrapport nr 9. Den nya ekonomin. Nya förutsättningar för alla 2000. Från siffror till surfing. Könsperspektiv på informationsteknik. Kvinnor och IT. Hackers: Heroes of the . : Publishing Co. Inc.1984. Datateknisk ingång för kvinnor – en utvär- dering Rapport 2000:15. , (1999). Män och deras maskiner, FRN. (1993). Pojkarna vid datorn: Unga entusiaster i data- teknikens värld. Studies in Arts an Science 89, (Diss), /: Symposion Graduale. (1996). Det är klart att det är grabbar som håller på med datorer! Men varför är det så? Artikel ur Från symaskin till cyborg. , teknik och social förändring. Nerenius & Santérus förlag. 88 Referenser SOU 2000:58 Att undervisa kvinnliga ingenjörsstudenter. Nr 1 – 1998. Jämställdhet som ett nytt mål för inter- nationella utvecklingsarbete. Informationssamhälle för alla. Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering. (1998). Informationstekniken i skolan. En forskningsöver- sikt. nr 173 (1999). Beskrivande data om barnomsorg och skola. , (1992). Från mejerska till mejerist. Slutbetänkande från för Agenda Ledare, makt och kön. Ty makten är din ... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , slutbe- tänkande åsikter blir handling – En kunskapsöversikt om bemötande av personer med funktionshinder. Bredband för tillväxt i hela landet. Närings, regional- och välfärdspolitiska aspekter på IT-infrastrukturen. Effektivare offentlig upphandling. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av .. Härifrån till jämställdheten. Huvud- rapport från projektberedningen kommunen och jämställdheten. (1999). Managin Diversity – Strategier för mångfald i . (1999). Jämställdhet och lönsamhet. Vår gemensamma framtid. Rapport från världskommissionen för miljö och utveckling. Prisma/Tiden ..... Regeringens skrivelse 1999/2000:24. Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet. Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster Beslut vid regeringssammanträde . Ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänst- er skall inrättas. Rådet skall följa olika jämställdhetsfrågor inom tjänsteområdena transporter och informationsteknik (IT) . Vidare skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt förslag till hur sådana åtgärder skall finansieras. Rådet skall också bedriva opinionsbildande verksamhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter. Rådet skall behandla frågor om tillgänglighet på rättvisa villkor, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt frågor om livskvalitet i arbets- och privatlivet. Även frågor om kompetens och rekrytering i det aktuella sammanhanget skall belysas. beslutade om propositionen Transport- politik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). I propositionen behandlas riktlinjer och mål för transportpolitiken. Utgångspunkten är att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling i . I propositionen betonas att transporterna syftar till att uppnå överordnade välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som en helhet. I propositionen redovisas en rad åtgärder för att uppnå de transportpolitiska målen, bl.a. förordas att ett nytt råd bör knytas till regeringen för att belysa olika jämställdhetsfrågor i transport- och kommunikationspolitiken. En utformning av transportsystemet så att det svarar mot olika befolkningsgruppers behov kräver kunskap om olika gruppers erfaren- heter, behov och värderingar. Undersökningar visar tydligt att det finns skillnader mellan män och kvinnor när det gäller transportmönster, färdmedelsval och attityder i transportfrågor. Exempelvis gör män fler och längre arbets- och tjänsteresor än kvinnor. Av kvinnors resor utgör resor för fritidsärenden, inköp, service och omsorg en större andel än de utgör av mäns resor. Generellt reser kvinnor inte så långt utan för- flyttar sig mer lokalt än männen. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors resande förklaras bl.a. av deras roller i yrkeslivet och hus- hållet. Ökande tillgång till bil hos kvinnor förefaller inte i sig utjämna skillnaderna mellan mäns och kvinnors resande. Vad gäller attityder visar studier exempelvis att kvinnor är mer intresserade av trafikens miljöfrågor och mer positiva till restriktioner i biltrafiken än män. Olika undersökningar pekar på att män är kraftigt överrepresen- terade i sammanhang där transportpolitiska åtgärder beslutas. togs ett gemensamt initiativ av , och till ett projekt benämnt 3K – Kvinnor, kompetens och kollektivtrafik. Projektet har syftat till att visa hur kvinnors kompetens kan förbättra kollektiv- trafiken för alla.