sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Dessutom uppstår askor som kan vara förorenade med miljögifter och måste tas om hand. Prognos för konsumtionsavfall. Den totala mängden konsumtionsavfall som deponerades uppgick till . Av detta var ca hushållsavfall. Ca en tredjedel av hushållsavfallet deponerades, en tredjedel gick till för- bränning och en tredjedel återvanns. Deponerade mängder framgår av tabell 18.2. I tabellen redovisas även uppskattningar av hur mängden deponerat avfall kan minska . Alla bedömningar i tabellen är osäkra. Det gäller särskilt för industriavfallen. Uppskattade minskningar av mängden avfall (angivet i tusen ton) till deponier för kommunalt avfall . God bebyggd miljö 615 490*** 110*** 300*** *Mängden förorenade jordar förväntas öka kraftigt. **Inklusive en fördubbling av specialavfallet d.v.s. förorenade jordar. ***Mycket osäker skattning Mycket avfall som deponeras består av eller innehåller organiskt material. De flesta organiska material är också brännbara. Vissa avfallslag, t ex slam från avloppsreningsverk har dock så hög vattenhalt att de inte kan klassas som brännbara. De regler som finns i renhållningsförordningen om förbud mot deponering av utsorterat brännbart avfall 2002 och organiskt avfall 2005, kommer att innebära att mängden avfall som går till deponi kommer att minska. Här följer några kommentarer till tabellen. av hushållsavfallet bedöms vara brännbart, återvin- ningsbart eller komposterbart. Vid uppskattningarna har antagits att av de ca 200 kton av bygg- och rivningsavfallet som utgörs av schaktmassor kan hälften användas för utfyllnadsarbeten mm. av återstoden har antagits vara brännbart. Det råder också stor osäkerhet om t.ex. avsättningen för slam från avloppsreningsverk kan få avsättning till jordbruket eller behandlas på annat sätt . Eventuellt måste slammet torkas och förbrännas, varefter fosforsyra utvinns. Det kommer att ta tid innan sådana anläggningar kan tas i drift. Vid uppskattningarna har antagits att allt slam från avloppsreningsverk och hälften av det industriella slammet kan återföras till jordbruket eller användas till framställning av anläggningsjord mm. Eftersom kunskaper saknas när det gäller innehållet i det bransch- specifika avfallet är antagandena här extremt osäkra. För ej branschspecifikt avfall har bedömts vara brännbart. Vissa avfallsslag, t.ex. förorenade jordmassor kan förväntas öka till följd av ökade krav på marksanering. 616 God bebyggd miljö Av tabellen framgår att direkt deponering av konsumtionsavfall kan komma att minska med ca 2 500 tusen ton till 2 300 tusen ton. Alternativa behandlingsmetoder kommer dock att ge upphov till rester (ca 400 tusen ton) som måste deponeras varför den totala mängden deponerat avfall kan komma att ligga i storleksordningen 2,5–. Det är en minskning med 50–jämfört med . Det finns ytterligare möjligheter att minska avfallet till deponering som inte redovisats i tabellen. Exempelvis skulle sorterat slaggrus från avfallsförbränning kunna användas vid vägbyggnader och utfyllnader. Då skulle mängderna avfall från energiutvinning reduceras kraftigt. I Aktionsplan avfall gjorde 1996 följande bedömning angående deponering och återvinning för produktionsavfall exklusive gruvavfall, räknat i tusen ton (tabell 18.3). Bedömningen innebär att mängden deponerat avfall ska minska till 2005. Prognos för produktionsavfall. Enligt rapporten avfall, som tagits fram på vårt uppdrag, är det ont om statistiska uppgifter på produktionsavfall. Endast kvalitativa bedömningar har varit möjliga att göra för respektive bransch. De branscher som genererar mest avfall i är förutom gruv- industri, sågverk, massa- och papperstillverkning, livsmedelsindustri, järn- och stålindusri, verkstadsindustri samt fragmenteringsanläggningar. Skogsindustrin gör bedömningen att den totala mängden avfall inte minskar, men att de deponerade mängderna bör kunna minska genom att man söker finna nya användningsområden för avfallet. Järn- och stålindustrin försöker hitta nya användningsområden för masugnsslagg istället för att deponera den. Ett sätt är att kyla slaggen, sikta den i olika fraktioner för att sedan använda den som fyllnadsmate- rial vid vägbyggen. Ett annat sätt är att avleda slaggen flytande för att granulera den och sedan använda den som fyllnadsmaterial vid cement- tillverkning. God bebyggd miljö 617 Livsmedelsindustrin har kommit förhållandevis långt med avfalls- hanteringen. Kundkrav i kombination med samarbete med andra orga- nisationer som förpackningsindustrin, lantbruksorganisationer och uni- versitet har bidragit till en hög kunskaps- och ambitionsnivå. De flesta av livsmedelsindustrierna arbetar med certifiering av verksamheten vilket också sätter fokus på avfallshanteringen. Företrädare för verkstadsindustrier och fragmenteringsanläggningar har ett nära samarbete i syfte att minska mängden uppkommet avfall och därmed även mängderna deponerat avfall. Inom byggsektorn har avfallsfrågorna hanterats inom Byggsektorns kretsloppsråd och genom . En handbok har tagits fram som ger vägledning för hur gammalt byggmaterial kan återanvändas efter klas- sificering, sortering, och i vissa fall bearbetning. De viktigaste drivkrafterna som styr avfallsfrågorna inom industrin är de ekonomiska och införandet av miljöledningssystem. De senare innebär att företagen systematiskt går igenom avfallshanteringen och oftast utarbetar de en avfallsplan. Prognosen är att mängden produk- tionsavfall kommer att minska genom olika typer av insatser. Det är däremot svårare att dra slutsatser om en minskning på är möjlig till 2005. En statistisk uppföljning och utvärdering av såväl genererade som deponerade mängder produktionsavfall bör ske , då ett nytt mål bör sättas. Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att etappmålet kan nås till 2005. 18.13Handlingsalternativ och konsekvenser för etappmål 9 ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. 618 God bebyggd miljö Åtgärder som krävs för att etappmålet ska nås: ·En ny kravspecifikation kompletterad med fler metaller och vissa organiska miljögifter tas fram i samråd mellan , och Naturvårds- verket m fl. Utgångspunkten ska vara de krav som ställs upp för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. ·Ny teknik införs för att skapa rena och effektiva fosforkretslopp. Reningsverken kompletterar vid behov med ytterligare ett steg (hydrolys) för att rena slam från tungmetaller och vissa organiska miljögifter. En oorganisk fosforrik restprodukt bildas som kan åter- föras till marken. En annan teknisk lösning som prövats i är att slammet först förbränns varefter fosforn avkiljs från askan och renas. Utvinning av biogas från slam eller avfall är ytterligare att sätt att göra fosforkretsloppet resurseffektivt. Genom att enbart använda avfall från t. ex. storhushåll och industrier för biogasproduktion kan föroreningsgrden av rötrester hållas mycket låg och resterna kan spridas direkt till marken. En annan möjlighet är att använda sorterande system för enskilda hushåll och fastigheter. Till exempel kan svartvatten från toaletter och bad-, disk- och tvättvatten behandlas var för sig och näringsrika restprodukter kan återföras till marken utan risk för att de förorenas. ·Användningen av kemiska ämnen som riskerar att läcka i samband med produktion och/eller konsumtion och därmed förorenar orga- niska restprodukter begränsas kraftigt. (Se under Giftfri miljö) Stallgödselanvändning i jordbruket är ca räknat som mängden fosfor. När det gäller fosfor med ursprung i livsmedel är den totala mängden som lämnar gårdarna ca 10–. För detta mål har tre alternativ analyserats. Prognoserna för hur många ton fosfor som beräknas återföras från respektive avfallsslag de närmaste 5 och 10 åren är ungefärliga bedömningar. Tabellen visar bedömningar för alternativ MEDEL. God bebyggd miljö 619 Antal ton fosfor som beräknas återföras från olika avfallsslag till produktiv mark. Fosfor från andra tekniska Siffrorna anger storleksordningar då aktuella vetenskapliga samman- ställningar av de olika flödena saknas. Utnyttjandet av avfallet från livsmedelsindustrierna är . Det bör kunna öka till . Kompostrester används i huvudsak på annan mark än jordbruksmark. bedöms kvaliteten förbättras avsevärt genom säkrare källsorteringssystem och fungerande kvalitetssäkring. Därmed ett ökar intresset för användning i jordbruket. För att förädla organiskt avfall via komposter och biogasproduktion byggs nu nya anläggningar på många håll i landet. En del av livs- medelsindustriernas avfall kommer att tas om hand i dessa. Slam kan komma att användas som gödsel i bioenergiodlingar. är potentiell Salixareal ca 1500 ha/år vilket ger ett behov av fosfor som gödningsmedel. Utöver detta kan ytterligare spridning vara möjlig, där speciella överenskommelser görs. Det kan inte uteslutas att viss sprid- ning dessutom sker utanför gällande marknadsöverenskommelser. Prognoser från bl.a. visar att upptill hälften av nuvarande slamproduktion kan hydrolyseras. Det gäller i första hand slam från större tätorter. De första storskaliga anläggning- arna bör kunna utvecklas och byggas . En alternativlösning är förbränning av slam varefter fosforsyra framställs. Andra lösningar med olika typer av källsortering kommer att utvecklas i första hand i glesbygd, mindre samhällen och städernas ytterkanter. Nybyggnads- takten är dock låg och expansionen för detta segment kommer att ta tid. Ännu är omfattningen förmodligen kvar på några procent av den totala fosforomsättningen. 620 God bebyggd miljö 18.13.2Beskrivning av ambitionsnivåer med konsekvenser Tre olika ambitionsnivåer för återföring av den sammantagna mängden fosfor från slam och avfall har analyserats. Dessa är , och . Beskrivning av ambitionsnivå och konsekvenser för etappmål 9. Ca hälften av fosforn återförs till av fosforn återförs till Med hänsyn till att fosfor är Se tabell ovan. en begränsad resurs är mängden otill- Eftersom det inte längre blir möjligt att deponera organiska rest- produkter måste förorenat slam m. m. förbrännas, vilket kan ge upphov till förorenade askor som måste tas Kommunerna får efter 2005 en ökad kostnad för att transportera och för- bränna ca hälften av det förorenade fosforrika avfall som produceras , utan att därefter kunna nyttiggöra fosfor som gödningsmedel. Konventionella reningsverk bygger ut med ytterligare ett steg för hydrolys av fosfor, alternativt förbränning av slam för att sedan rena restprodukterna. Samverkan mellan kommuner kan ske genom att vissa kommuner köper dessa tjänster av andra kommuner. Detta i sin tur kräver att slam eller fosforrika rest- produkter måste transporteras till aktuell kommun som har en anläggning för omhändertagande av förorenat slam. Se bilaga V.18. De stora osäkerheterna ligger i utbyggnaden av hydrolysanläggningar och accept av slam från mindre reningsverk. Om anläggningar för omhändertagande av förorenat slam byggs i begränsad omfattning och uppgraderade lokala slamöverenskommelser inte kommer till stånd, blir den återförda fosformängden enligt tabell 18.4 kanske från slam och från hydrolys istället för 1 600 resp. . Den totala återföringen blir då och av len. God bebyggd miljö 621 Kommentar ambitionsnivå MEDEL och HÖG Det är tveksamt om kommunerna klarar att bygga ut hydrolysanlägg- ningar eller andra tekniska anläggningar mer än vad nivå MEDEL för- utsätter till 2010. Stora kostnader ligger redan på kommunerna för att bygga ut reningsverken enligt EG:s avloppsdirektiv. Nivå HÖG bedöms inte som rimligt att klara till 2010. 18.13.3Skälen för val av ambitionsnivå. Vi föreslår ambitionsnivå MEDEL. Vid valet av ambitionsnivå har vi tagit hänsyn till att det behövs en omfattande av reningsverken med ytterligare ett steg för att ta hand om det förorenade slammet. Kostnader och andra praktiska hänsyn t.ex. att tekniken är relativt ny gör att en återföring på eller något mer synes mest rimlig till 2010. 18.14Handlingsalternativ och konsekvenser för etappmål 10 Mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) använder under sin livscykel har minskat jämfört med . Syftet med etappmålet är att sätta fokus på något som redan pågår inom näringslivet, men som uppmärksammas för lite, nämligen möjligheterna att minska energi- och materialåtgången för varor och tjänster (funktioner) under deras livscykel. En minskad resursanvändning leder till minskade utsläpp av föroreningar och minskat tryck på naturresur- serna. Genom uppföljning av den utveckling som sker på frivillig basis inom olika branscher, kan goda exempel lyftas fram. Resultaten kan användas för att ge en positiv respons till företagen, dels för att in- formera marknaden i form av konsumenter, offentlig sektor och andra delar av näringslivet som söker efter miljöanpassade alternativ. Dess- utom kan de goda exemplen fungera som idébank för andra företag som inte kommit lika långt i sitt miljöarbete. 622 God bebyggd miljö Vi hänvisar här till den expertgrupp för materialflöden som har varit knuten till och som i sin rapportering redovisat ett flertal exempel från näringslivet, där hushållning med material och energi kombineras med ökad lönsamhet. En särskild utredning, Resurs- effektiviseringsutredningen (M 1998:107), tar också upp denna fråga. 18.15Styrmedel för etappmål 7–10 Normativa, ekonomiska och informativa De viktigaste styrmedlen för att nå etappmål 7, att deponier ska nå en enhetlig standard och uppfylla högt ställda miljökrav, är det tidigare åberopade om deponering av avfall samt , bl.a. med bestämmelser om producentansvar. Under beredningen har vi erfarit att EU:s avfallsdefinition i vissa fall kan skapa problem bl.a. eftersom definitionen ofta inte gör skillnad på avfallets miljöfarlighet. Vi anser att frågan bör analyseras vidare, bl.a. för att se huruvida miljömålsarbetet motverkas enligt nu gällande regler. Styrmedel för att nå etappmål 8, att mängden deponerat avfall ska minska till 2005 räknat års nivå, finns redan införda. Enligt renhållningsförordningens 27–28 §§, (1998:902) före- ligger förbud mot deponering av utsorterat brännbart avfall samt förbud mot deponering av organiskt avfall generellt . Det finns risk att andelen avfall till förbränning ökar då deponerings- förbudet träder i kraft. Även en ökad import av avfall kan öka för- bränningen. Av det skälet bör en skatt på förbränning övervägas. Ytterligare ett styrmedel för att minska de deponerade mängderna avfall infördes , en avfallsskatt på per ton deponerat avfall. Kommunerna har även möjlighet att påverka enskilda hushåll genom att reglera renhållningsavgiften och ge lägre avgift till hushåll som bidrar till minskade avfallsmängder genom kompostering och källsortering. Det viktigaste styrmedlet för att nå etappmål 9, att så långt som möjligt sluta fosforkretsloppet, är den redan nämnda renhållningsför- ordningen, som förbjuder deponering av organiskt avfall . Vi gör bedömningen att en mängd nya lagar, förordningar och före- skrifter rörande minskade mängder avfall och säkrare avfallshantering tillkommit och att dessa normativa medel bör vara tillräckliga för att nå de föreslagna etappmålen som rör avfall. God bebyggd miljö 623 Förorenat slam är det största hindret för en fullständig återanvändning av fosfor på jordbruksmark. Nya metoder behöver utvecklas för att förhindra att slam förgiftas av tungmetaller och organiska miljögifter. Utvecklingen av bl.a. separerande avloppssystem måste fortsätta. Tek- niker för att rena förorenat slam behöver också utvecklas vidare. Etappmål 10 innebär att mängden material och energi som varor och tjänster använder under livscykeln redovisas. För detta behövs standar- diserade metoder, så att resultaten blir jämförbara mellan olika företag. Det är också viktigt att metoderna är transparanta så att kunderna på marknaden lätt kan göra jämförelser. De miljövarudeklarationer och metoder för livscykelanalyser som finns kan fortsätta att vara modell för den utveckling som behövs. Ett sätt att minska mängden avfall är att ge produkter en design så att de kan nå en långtgående återvinning. Det gäller speciellt produkter som är gjorda av ändliga råvaror som metaller och plast. Här behövs forskning både om produktdesign och kostnadseffektiva återvinnings- metoder. För att nå etappmål 10, material- och energisnåla varor och tjänster, behövs mjuka styrmedel som teknikupphandling, miljömärkning, ökad miljöinformation och miljöledningssystem. Spridningseffekten kan bli betydande när t. ex. näringslivet och den offentliga sektorn ställer miljökrav på leverantörer och underleveran- törer i flera led. Mjuka styrmedel blir allt mer verkningsfulla ju mer miljötänkandet integreras i samhället. Nya arbetssätt och uppgifter Rening av slam, rötrester och annat förorenat organiskt avfall kräver utbyggnad av reningsverken ytterligare ett steg. För att få till stånd kostnadseffektiva lösningar kan det bli aktuellt med samverkan mellan olika kommuner, där den ena säljer och den andra köper tjänster. Regionala avfallsplaner som tas fram på länsnivå kan vara ett bra pla - neringsunderlag i detta fall. Kvalitetssäkringen av restprodukter är en viktig förutsättning för att få till stånd kretslopp och resurshushållning. Renhållningsverksföre- ningen har tagit fram ett kvalitets- och certifieringssystem för kompost och rötrest från biologisk behandling av avfall i syfte att öka tro- värdigheten för sådant återvunnet avfall. Utveckling pågår av liknande system avseende slaggmaterial från förbränning av avfall. En form av frivilligt producentansvar har redan utvecklats av t.ex. Byggsektorns kretsloppsråd och företag knutna till Återvinningsindust- 624 God bebyggd miljö rierna med syfte att skapa resurssnålare och giftfria materialflöden. Denna typ av insatser har ofta startats upp genom dialog och samråd mellan myndighet och bransch och har sedan lett till att en egen branschanknuten organisation växt fram. Myndighetsinitiativ i form av dialog och samråd med näringslivet för att få till stånd frivilliga åtaganden har gett positiva erfarenheter och kan vara en arbets- form som passar i syfte att nå etappmål 10, att minska energi- och materialanvändningen för varor och tjänster. 18.16Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Mål om planering och buller Behovet av och förutsättningarna att genomföra åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet varierar mellan olika delar av landet. Genomförandet är till stor del beroende av åtgärder på regional och lokal nivå. Program och strategier för utveckling av miljöanpassade trafiksys- tem, hur grön- och vattenområden samt kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas samt för miljöanpassning av energiförsörjningen kan användas som underlag för åtgärder som bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålet. På grundval av program och strategier för en utveckling av trafik- systemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter begränsas kan kommu- nerna i sin planering utveckla förutsättningar för genomförande av åtgärder som medverkar till att utveckla ett miljöanpassat transport- system. Programmen och strategierna ger utgångspunkter för statlig infrastrukturplanering och andra statliga åtgärder för ett miljöanpassat transportsystem. Det pågående arbetet med utveckling av miljöanpas- God bebyggd miljö 625 sade transportsystem på regional nivå (RES, RegionMaTs) kan använ- das som underlag. På grundval av program och strategier för hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas kan kommunerna i sin pla - nering utveckla förutsättningar för genomförande av åtgärder som medverkar till att uppnå miljökvalitetsmålet när det gäller kulturhistoriska och estetiska värden. Bl.a. kan i planeringen anges områden där bebyggelse ska utformas med särskild hänsyn till kulturmiljö och andra estetiska värden. En tydlig ansvarsfördelning inom kommunerna kan underlätta den kommunala hanteringen av kulturmiljöfrågor. På grundval av program och strategier för hur grön- och vattenom- rådena ska bevaras och utvecklas kan kommunerna i sin planering utveckla förutsättningar för genomförande av åtgärder som medverkar till att uppnå miljökvalitetsmålet när det gäller kulturhistoriska och estetiska värden. Områden med särskilda värden för biologisk mångfald kan anges och skyddas genom avtal med markägare, reservat enligt el.dyl. På grundval av program och strategier för hur förnybara energi- resurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme och vindkraft ska tas till vara kan kommunerna i sin kommunala energiplan eller i annan form redovisa vilken potential av förnybar energi det finns för kraftvärmeproduktion tillgänglig för tätorter och förutsättningarna att ytterligare bygga ut fjärrvärmenätet. Kommunerna kan ta ställning till de lokala energisystemens struktur och precisera och lägga fast dessa i de kommunala översiktsplanerna och i andra strategidokument. Kommunerna kan genomföra åtgärder för att minska bullerstör- ningar. De kan också i sin planering utveckla förutsättningar för genomförande av åtgärder som medverkar till att uppnå etappmålet. De kan bl.a. i sina översiktsplaner redovisa områden med buller över gäl- lande riktvärden, samt ange långsiktiga åtgärdsförslag för hur åtgärds- målet ska kunna uppnås. 626 God bebyggd miljö har i samverkan med kommunen centrala roller för att ta tillvara den äldre kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Behovet av energianvändning i byggnader varierar mellan olika delar av landet liksom förutsättningarna att använda förnybara energiresurser. Kommunerna har möjlighet att vid prövning av ansökan om bygglov ta hänsyn till särskilda förhållanden som råder i orten, bl.a. sådant som kan påverka val av uppvärmningssystem. Kommunens överväganden kan göras mot bakgrund av arbetet i lokala eller lokala investeringsprogram. Samordnade insatser för att genomföra åtgärder för olika ändamål i byggnader är mest resurseffektivt. En enskild villaägare har begränsade möjligheter att få en sådan samordning till stånd. Kommunen kan fun- gera som motor eller länk mellan upphandling av entreprenörer eller tjänster för att exempelvis förbättra ventilation, byte av uppvärmnings- system, energihushållning eller gemensamma transporttjänster. Mål om resurshushållning och kretslopp Behovet av ballastmaterial och tillgång till naturgrus och ersättnings- material varierar mellan olika delar av landet liksom behovet av och förutsättningarna att genomföra åtgärder. För att genomföra etappmål 6 föreslås ovan särskilda åtgärder på nationell, regional och lokal nivå. Enligt förslaget bör kommunerna med utgångspunkt i en nationell inventering senast till 2008 utveckla materialförsörjningsplaner som visar materialtillgångar uppdelat på olika kvaliteter, motstående intressen, nuvarande produktion och prognoser för framtida behov. På grundval av materialförsörjningsplanerna kan kommunerna i sin planering utveckla förutsättningar för genomförande av åtgärder som medverkar till att uppnå etappmålet. När det gäller etappmålen om avfalls- och kretsloppsfrågor har läns- styrelser och kommuner viktiga uppgifter bl.a. när det gäller information, rådgivning, tillsyn och uppföljning.