sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — Med färg, form, olika proportioner och dimensio- nering kan man helt förändra det visuella uttrycket och upplevel- sen av en miljö. Men det som skulle kunna fungera som en demo- kratisk läroprocess om kvalitet och estetik, och där alla parter kan komma fram med sina åsikter, har emellertid ofta reducerats till en fråga om tycke och smak. Personliga åsikter om vad som är vackert eller fult är dock något annat än professionella kunskaper om vad som händer om man väljer att lösa ett behov på ett eller annat sätt. Det sistnämnda kräver överblick över marknad, utbud och möjliga lösningar, ett öga som tränats att se skillnader på färgnyanser, proportioner och dimensioner, kunskaper om och en förmåga att hantera de este- tiska verktygen. Formgivare och industridesigner är, liksom arkitekter, både specialister och generalister. Deras uppgift är bland annat att ta reda på alla behov, krav, tekniska och ekonomiska förutsättningar, etc. Detta innebär ett öppnare och mer lyhört förhållningssätt än en klart definierad och avgränsad specialistkompetens. Det är svå- rare för generalister att entydigt och auktoritativt hävda sina syn- punkter, än vad det är för specialister. Men det är generalisterna som skapar helheterna, som åstadkommer synteser av olika aspekter och faktorer. Arkitekter, formgivare och designer spelar alltså en viktig roll för att helheten skall bli bra och helheten är alltid något mer och annat än summan av delarna. Beställarnas och brukarnas uppgift är att definiera problemen och formgivarnas, inredningsarkitekternas och arkitekternas roll är att lösa problemen på ett konstnärligt intressant och intelligent sätt. Formgivarnas och inredningsarkitekternas professionalism får emellertid inte alltid möjlighet att hävda sig mot olika sorters pri- vata åsikter om vad som är vackert och fult. De formgivare och arkitekter som engagerats för ett uppdrag måste därför ibland ge vika för motpartens personliga tyckande. Följden blir att det är svårt att fullfölja en estetisk idé, att skapa en miljö som har ett 216 Bakgrund till förslagen – designens många roller. specifikt uttryck och som kommunicerar på ett effektivt sätt. Istället kan resultatet bli splittrat och godtyckligt. Detta är givetvis inte enbart ett problem för staten utan generellt för många offent- liga miljöer och arbetsplatser. I vilka lokaler brukarnas inflytande över miljön skall få genom- slag och i hur hög grad, hänger samman med hur offentliga arbetslokalerna är. Andra krav måste ställas på de offentliga rummen – där man tar emot besök och gäster samt på de rum som är tillgängliga och synliga för omvärlden – än på de privata rum, dit ingen utomstående förväntas komma. De representativa utrymmena borde inte kunna privatiseras på det sätt som ofta sker . Det händer att arbetsplatsernas inredning och utsmyckning omfattas av samma smak med vilken man inreder sitt eget hem, men offentliga arbetslokaler skall fylla andra behov än de egna hemmen. Att den formade miljön på en arbetsplats genomsyras av en estetiskt enhetlig profil, hindrar inte att olika arbetsrum kan ges en personlig prägel. En aspekt som ofta försummas i vår offentliga miljö är de gra- fiska inslagen, dvs. de skyltar och annan information som sätts upp eller inte sätts upp på väggarna. saknas de helt just där de bäst behövs. Ofta finns det ingen enhetlig princip för hur de ser ut. Den typografiska utformningen åstadkoms inte sällan utan att pro- fessionella designer varit engagerade i arbetet. Ännu oftare är instruktionerna till omvärlden textade för hand och uppsatta med tejp. En sådan slarvigt utformad papperslapp på väggen eller dörren sätter definitivt sin stämpel på miljön, hur omsorgsfullt den i övrigt än kan vara utformad. generationer var betydligt bättre på att infoga typografiska inslag i miljön än vad man är , trots att typografi som kunskapsområde har utvecklats oer- hört. Det borde alltså finnas förutsättningar för att låta arkitektur, rum, grafiska inslag och typografi samspela på ett bättre sätt. Vi har alla mer eller mindre genomtänkta åsikter om vad vi tycker är vackert eller fult. Våra preferenser kan gå i helt olika riktningar. Frågan är då vems åsikt som skall gälla i den offentliga miljön? De som har givits uppdraget att professionellt gestalta miljön, inredningen, det grafiska programmet, etc. måste få ta sitt ansvar. Människor som har utbildning och erfarenhet av att t.ex. SOU 2000:75 Bakgrund till förslagen – designens många roller. arbeta med gestaltning har en större förmåga att inse hur ett slutre- sultat blir, beroende vilka val som gjorts från början. Men för att kunna förmedla sina idéer och tankar till brukarna måste arki- tekter, formgivare och designer också i ord kunna förklara för dessa hur de tänkt. De måste kunna diskutera och argumentera. Eftersom form och gestaltning i så hög grad handlar om s.k. tyst kunskap, behöver dessa yrkesgruppers pedagogiska förmåga att informera om sina förslag generellt bli bättre än den är . De statliga mål som nämnts ovan för arkitektur, formgivning och design innebär att professionalism och professionell erfaren- het behöver tas tillvara på ett bättre sätt än vad som i allmänhet skett . Handlingsprogrammet ställer både krav på beställarna av form och design och på de yrkeskategorier som skall genomföra uppdragen. I det privata näringslivet har man alltmer insett vilken betydelse som inredning och de ting man omger sig med har – inte bara för den egna personalen utan också för hur man uppfattas av omvärlden. Hur man väljer att utforma sin miljö hänger både samman med vilken sorts företag man är och vilken image man vill förmedla. Verksamhet – det man gör – och fram- toning – så som man vill vara – bör helst korrespondera. Men registret är vidare än så. Vill man t.ex. visa att man är ett gammalt företag med tradition eller ett ungt, förnyelsebenäget företag styr det utformning och utseende på olika sätt. Med färg-, materialval och formgivning skapar man en bild, som kommer att kommuni- cera på det ena eller andra sättet. Det är inte alltid lätt att veta hur man uppfattas. Detta gäller lika ofta för företag, verksamheter, institutioner som för individer. Det som är karaktäristiskt och unikt ser man inte alltid själv. Det krävs någon utifrån som beskriver sina intryck. De epitet som till- skrivits svensk arkitektur och formgivning har också ofta formule- rats av personer från andra länder. Så myntades begreppet Swedish av den engelske arkitekturkritikern 218 Bakgrund till förslagen – designens många roller. Shand , när han entusiastiskt beskrev arki- tektur på . Begreppet Swedish Modern skapades av engelska och amerikanska skribenter efter världsut- ställningen i . De upplevde att den svenska utställningen – som man från svensk sida hade varit mycket kritisk till – uttryckte en mjukare, varmare, vänligare och mer demokratisk modernism än den tyska, franska och holländska med sina stål- rörsmöbler och kliniskt avskalade miljöer. Swedish Modern blev därför den slogan som man från svensk sida använde på världsutställningen i 1939. Swedish Empericism blev ett begrepp i den engelska arki- tekturdebatten . Genom forskning kring familjers behov och bostadsfunktioner hade man i utvecklat genomtänkta, välplanerade och så kallade goda bostäder, som blev ett föredöme för omvärlden och som fick delegationer av planerare, arkitekter och designer att göra studiebesök i vårt land. fick den svenska industridesign som förbätt- rade utformningen av arbetsplatser och de funktionshindrades möjlighet att klara vardagslivet internationell uppmärksamhet. Denna slags design kom att prägla den internationella bilden av fram till , då andra aspekter i den svenska formgivningen börjat uppmärksammas. har många utländska designskribenter beskrivit den svenska designen som blond och avskalad, men trots detta taktilt behaglig och präglad av en varm utstrålning. Omvärlden skapar en bild som förtydligar vissa kvaliteter, ibland även brister. Men man behöver också själv fundera över vem man vill vara, vilken sorts framtoning man vill ha och hur man vill uppfattas. Detta gäller såväl statliga myndigheter och institutioner som privata företag. Innehållet i verksamheten, de värderingar man vill uttrycka, de områden man vill prioritera – om det t.ex. är att utveckla ett håll- bart samhälle, ett jämlikt samhälle, en mångfaldens kultur – påverkar hur man presenterar sig och vad man kommunicerar. Ett innehåll behöver kläs i en form. Medlen för att göra detta är bland annat vad man väljer att tillverka, vad produkternas gestaltning kommunicerar, hur den grafiska profilen ser ut, vem man vill nå ut SOU 2000:75 Bakgrund till förslagen – designens många roller. till, hur inredningen av lokalerna är, hur och var man tar emot sina gäster, hur och av vem man gör sina inköp och vad man köper in, etc. Om den yttre bild som förmedlas är medvetet sammanhållen och hela verksamheten genomsyras av samma slags anda och uttryck, blir man tydligare för omvärlden. Motsatt förhållande kan också råda: det kan finnas ett behov av och en önskan om att ge en mer splittrad och diffentierad bild. Stora koncerner kanske vill profilera de enskilda företagen men inte koncernen i sin helhet. Men profilerar sin verksamhet på ett sätt på en exportmarknad och på ett annat sätt på en annan marknad för att bättre överensstämma med respektive lands kultur. Ett hållbart samhälle kräver varaktighet och långsiktighet. En enda arbetsplats med kontorsmöbler för en person kostar . Att vid varje omflyttning, vid nyanställningar eller andra förändringar byta ut befintliga arbetsplatser mot nya kan med rätta anses vara ett orimligt resursslöseri. Ur den aspekten är det rimligare att neutralisera lokaler och grafiskt program, så att de fungerar så länge verksamheten består, oberoende av vilken person som använder dem. Ett långsiktigt tänkande ger bättre förutsätt- ningar att satsa på en hållbar estetik och kvalitet när det gäller inredning och image. Profileringen kan ske med andra och inte så dyrbara medel. Inom formgivarvärlden har begrepp som bas och accent tillämpats. Basen står för hållbarhet och accenten för det utbytbara som ger karaktär. En förnyelsebenägen nation, som vill ge ett intryck av kreati- vitet och ungdomlighet, profilerar sig annorlunda än ett land som vill framhålla sin gamla historia och etablerade värden. En urban och internationellt inriktad kultur kommunicerar på ett annat sätt än en kultur som vill framhålla och utveckla den regionala särarten och sitt kulturarv. En alltför radikal förvandling kan orsaka negativa reaktioner, som när t.ex. försökte byta ut sin gamla symbol bestå- ende av ett grafiskt elegant och naturtroget ekträd mot en ny och popigare ek. Det finns företag som skickligt och näst intill omärk- ligt lyckas modernisera sin profil och inriktning. – som finns i all verksamhet – hanteras med varsamhet och 220 Bakgrund till förslagen – designens många roller. Kunderna vänjer sig vid förändringarna utan att de egentligen märker detta. Ju starkare och igenkännbarare identitet desto svårare är det att byta image. Om man avser att helt byta inriktning och demonstrativt bryta med sitt förflutna, som t.ex. gjorde i samband med börsin- troduktionen, är utbytet av logotype och grafiskt program natur- ligtvis nödvändigt. Risken är att det nya inte blir bättre än det gamla. Förändringar ställer stora krav på professionalism, i syn- nerhet om det handlar om en etablerad verksamhet som människor vant sig vid att förknippa med ett visst utseende. Med en oklar styrning blir det svårt att avgöra vems åsikter och behov som till slut skall gälla och vilken sorts framtoning man vill ha och vilken image som man vill kommunicera. Risken blir att man framstår på ett diffust eller motstridigt sätt. Det går inte att säga sig arbeta för en sak och sedan i handling eller brist på hand- ling kommunicera något helt annat. Det finns en utbredd föreställning att det är dyrt att utnyttja grafiska designer, formgivare och inredningsarkitekter. Men efter- som dessa har överblick, är tränade att lösa problem, vet hur man uppnår de önskvärda effekterna genom färgval och ljussättning och är specialiserade på skapa olika sorters rumslighet, blir det oftast både billigare och resultatet vackrare än om andra står för utformningen. För att få ut maximal och optimal nytta av profes- sionella formgivare och arkitekter krävs beställare som kan defini- era vilka behov de har och formulera de problem de vill få lösta. SOU 2000:75 Bakgrund till förslagen – designens många roller. En av de positiva effekter som den statliga ambitionen att upp- märksamma förutsättningarna för estetik och kvalitet har haft är t.ex. uppdraget till åtta statliga verk7 att upprätta kvalitetsprogram för att visa hur de i praktiken skall omsätta och leva upp till inne- hållet i det statliga Handlingsprogrammet. Förutsättningen att uppnå önskade resultat är större om olika aktörer, myndigheter och organisationer får formulera program, som visar hur de tänker agera för att uppnå önskade mål. I sina program redogör dessa fastighetsförvaltande myndigheter för hur de skall förhålla sig till, hantera och genomföra Handlingsprogrammet. All verksamhet som bedrivs i lokaler är ju utrustade med inventarier. Genom att upprätta målprogram tvingas man reflekte- ra, ta ställning och genomföra åtgärder. Genom de uppdrag som ingår i kommer fler fastighetsförvaltande myndigheter uppmanas att göra detta. 6.14.5Regeringskansliet – ett exempel När regeringen formulerar ett politiskt handlingsprogram krävs för trovärdigheten att man själv föregår med gott exempel. Ett av de sex målen i Handlingsprogrammet handlar om förebildlighet: Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande skall på ett föredömligt sätt behandla kvalitets- frågor. är ofta det man i första hand tänker på när det talas om statliga lokaler. Men självfallet bör detta synsätt omfatta alla statliga myndigheter. Många av de inredningar som finns i har sammanställts med stor omsorg och av kunniga arkitekter och formgivare, som har gjort sina val utifrån värderingar om kvalitet och om vad som kan anses var det bästa av svensk inrednings- 7 De myndigheter som fått detta uppdrag är , Fortifikations- verket, , , , , och . 222 Bakgrund till förslagen – designens många roller. För att förstå och uppskatta sådana miljöer krävs ibland pedagogiska insatser. Det kanske inte är så självklart att de som senare flyttar in i lokalerna inser att rummen och deras möbler är värda att bevaras. Ofta handlar det t.o.m. om miljöer som kan räk- nas till det svenska kulturarvet. När människor börjar befolka rummen och arbeta i lokalerna inleds ofta en successiv förändring. Möbler flyttas, apparater till- kommer och rummen förändras. Byggnader behöver inte endast inredas av professionella krafter, det krävs också yrkeskunnande för att upprätthålla miljöernas kvaliteter. I stora designmedvetna företag brukar man använda en designmanual som fungerar som en slags handbok i det dagliga produktutvecklingsarbetet. En manual kan också vara användbar i offentliga byggnader. En sådan kan ge stöd vid förändringar och göra att de koncept som en gång styrde utformningen inte glöms bort. Om en arkitektonisk miljö genom- syrats av en sammanhållen idé, när det gäller material, färger, rumsproportioner och -samband och uttryck som har med rytm, dimensioner och upplevelser att göra kan det vara bra att känna till detta vid ombyggnation och omflyttningar. I och med att de enskilda departementen blev en myndighet kallad , förbättrades förutsättningarna att kunna genomföra ett mer sammanhållet och genomarbetat design- och formprogram. hade varje departement sin egen form- och designkultur och strategi för att lösa dessa behov. Det var vanligt att arkitekter enbart anlitades vid ny- och ombyggnation. När sedan förändringar och omflyttningar skedde, ägde dessa ofta rum utan att någon arkitektkompetens anlitades. Ett undantag från denna praxis har varit, som ansvarar för de svenska ambassaderna och andra statliga svenska lokaler runt om i världen, och som kontinuerligt har samarbetat med arkitekter. Som en följd av att nu är en myndighet har flera insatser redan påbörjats: har en ny grafisk manual för samtliga trycksaker, framtagen av Information . Manualen innebär att staten nu har en enhetlig symbol, enhetliga typsnitt och sättanvisningar och att varje departement har en färg för att hålla samman alla de trycksaker som publiceras och för att omvärlden snabbt skall SOU 2000:75 Bakgrund till förslagen – designens många roller. kunna se från vilket departement en publikation kommer. Ambitionen har varit att åstadkomma något som både är enkelt och flexibelt och som kan användas . finns en inredningsenhet – Sektionen för lokal- planering inom Förvaltningsavdelningens serviceenhet – med uppdrag att hantera alla lokalfrågor på . Enhetens chef, en inredningsarkitekt, har alltså som uppgift att leda och övervaka inredningen av lokalerna. Det innebär också att ansvara för upphandling. är både beställare och brukare. Sektionen för lokalplanering – som består av några få fast anställda inredningsarkitekter – upphandlar alltså externa arki- tekttjänster och spelar en central roll om staten skall kunna för- verkliga sina ambitioner om att vara förebildlig när det gäller arkitektur, formgivning och design. I uppdraget ingår även det kontinuerliga arbetet med lokalerna, dvs. att bistå vid förflytt- ningar och andra förändringar. och Förvalt- ningsavdelningen har fått i uppdrag att sammanställa egna kvali- tetsprogram, något som de åtta tidigare nämnda fastighetsför- valtande myndigheterna redan gjort. Förutom de få fast anställda arkitekter som arbetar på har internt diskuterats om att eventuellt få till stånd ett råd med erfarna, utomstående arkitekter som skulle kunna fungera som diskussionspartner i vissa frågor enligt den modell som fanns på . Enligt Handlingsprogrammet skall staten vara förebildlig, när det gäller sättet att hantera arkitektur-, form- och designfrågorna. För att kunna uppfylla denna uppgift är det alltså viktigt att det finns professionell form- och designkompetens på (och i övrig statlig förvaltning). I och med att Förvalt- ningsavdelningen inom både ansvarar för inred- ning och har uppdraget att upphandla tjänster och varor externt, har det varit viktigt med en tydlighet och professionell kompetens inom form och design. Om man skall kunna tala om en enhetlig statlig politik inom detta område, enligt vad som föreskrivs i Handlingsprogrammet, är det nödvändigt att de som tilldelats uppgiften att sköta utformning och gestaltning har en tydlig och central ställning. 224Bakgrund till förslagen – designens många roller. 6.15Ambassaden och residenset i Ett exempel på en lyckad tävling som har fått stor uppmärksamhet är ambassadbyggnaderna i . På denna tomt byggde sin första svenska ambassad i . Kort före köpte också ett tomt intill den svenska. Men under kriget bombades byggnaderna och denna del av kom att tillhöra . , under det s.k. hade sin representation i , respektive . När återförenades , inledde och förhandlingar för att få tillbaka sina tomter. Resultatet blev en lösning där de fem nordiska länderna valde att gemensamt bebygga denna tomt. Genom valet av en samnordisk lösning kom arbetet med att färdigställa ambassaden att omfatta två steg. Det första togs och utgjordes av en internationell arkitekttävling om en sammanhållen idé för området och om ett gemensamt hus för utställningar, konferenslokaler, restaurang och mötesutrymmen. Tävlingen vanns av ett ungt finskt-österrikiskt arkitektpar, och . Deras gestaltning blev sedan ledande för hur respektive ambas- sad kom att utformas. Steg två var för svensk del utformningen av den svenska ambassaden. Statens fastighetsverk8 var representant i utformningen av tävlingen om det nordiska området. Man gick nu vidare och arrangerade en tävling gällande den svenska ambassaden. Fyra arkitektkontor deltog i tävlingen. En jury utsågs med representanter för UD – i egenskap av brukare, samt representanter för – i egenskap av förvaltare samt arkitekter, vilka skulle garantera yrkeskunnandet. Arbetet med ambassadens utformning kom därmed att bli en integrerad process mellan alla dessa aktörer, där var och en utifrån sina utgångspunkter påverk- ade det slutliga valet. Det är i dessa tidiga skeden av ett projekt som grunden läggs för dessa kvaliteter – såväl funktionella, tek- 8 är en statlig myndighet med ansvar för vissa bygg- nader, parker, skogar och mark som ägs av staten. SOU 2000:75 Bakgrund till förslagen – designens många roller. niska, ekonomiska som estetiska. Tävlingen vanns av akitekt arkitektkontor. var hela projektet klart. Fem byggherrar, sju arkitektkontor och trettiofem entreprenörer hade samarbetat. Genom att de fem nordiska ländernas ambassader ligger sida vid sida har det känts naturligt att förstärka respektive lands identitet. Det har bl.a. skett genom att inhemska material använts till byggnaderna, i den svenska ambassaden ljus kalksten från , emmabodagranit och småländsk björk till inrednings- snickerierna. Den vackert utformade spiraltrappan av varmt tonat björkträ fungerar som ett nav i den svenska byggnaden och ger inredningen dess karaktär. Resultatet har blivit spännande rums- lösningar, möbler i material som vackert samspelar med den övriga inredningen och omsorgsfullt utformade och fascinerande detaljlösningar. Förutom en ny ambassadbyggnad behövdes ett residens för den svenske ambassadören. Man valde att använda det hus i vilket det svenska generalkonsulatet funnits under DDR-tiden. Själva bygg- naden omformades helt under ledning av arkitekt . Tre unga inredningsarkitekter tilldelades uppdraget att inreda. Dessa tre gav i sin tur en rad andra svenska formgivare och konsthantverkare möjlighet att bidra med olika inredningsprodukter och detaljer. Resultatet har blivit en modern svensk inredning och en stilig helhetslösning där ett flertal av just nu mest framstående unga formgi- vare finns representerade. På så sätt har både ambassadbyggnad och inredning blivit bra exempel på hur kan använda arkitektur, form och design som ett medel att förstärka en god bild av internationellt. Två av de mål som finns formulerade i Handlingsprogrammet – nämligen att svenska produkter, formgivning och design natio- nellt och internationellt bör förknippas med högsta kvalitet och att representationslokaler utomlands så långt det är möjligt är förebildliga exempel på vad svensk arkitektur, form- givning och design kan åstadkomma har alltså i detta fall upp- fyllts på ett utomordentligt sätt. 226 Bakgrund till förslagen – designens många roller. Eftersom allt byggande och all inredning kostar pengar att genomföra, behöver inte kostnaderna för att göra något bra bli högre än för att göra något dåligt. Professionalism handlar bland annat om att få ut optimalt av de resurser som satsas. Beroende på den specifika situationen som rådde i detta fall, med ett nära sam- arbete och en stor samordning mellan länderna och en total ombyggnad av residenset, är det svårt att bedöma om projektet blivit dyrare än vad ett ordinärt projekt hade kostat. Den positiva uppmärksamheten och det massmediala genomslaget som bygg- nader och inredningar fått gör att de kan ses som två spjutspetsar för svenska arkitektur, form och design. Bättre marknadsföring för Sverigebilden är svårt att uppnå. , , har insikterna om designens roll vuxit. De flesta är överens om formgivningens betydelse för att en produkt eller en inredning skall uppmärksammas. Allt fler rapporter kommer om miljöns inverkan på livskvalitet, hälsa och välbefinnande. Studier har t.ex. gjorts i , när det gäller sjukhusmiljön, som bevisat detta. Men för att en starkare medvetenhet om vikten av en god miljö och gestaltning skall få genomslag, krävs insatser både . Insatser har redan påbörjats vad beträffar de instruktioner som berör statlig verksamhet.