sou · GOB317 · 2001-01-01 00:00:00 — Försäkringsbolag söker i på församling för att hitta rätt skattemyndighet/folkbokföring. Det rör vanligen försäkringsärenden där bolag söker efter personer som registrerats med ett icke komplett personnummer. Bolag söker även på församling för att hitta rätt kommun och skattetabell i samband med utbetalning av försäkrings- ersättning. Försäkringsbolag använder också församling som enhet där man följer upp riskskillnader mellan olika geografiska områden. Det innebär att bolag registrerar i vilken församling försäkrade personer eller objekt hör hemma. Uppgiften om församling åsätts kunden och försäkringen. Vid bl.a. försäljningskampanjer är församling en viktig uppgift. Om församling försvinner måste försäkringsbolagen finna ett annat sätt att hänföra personer och objekt till mindre geografiska enheter än kommuner. Enskild fastighet är en för liten enhet och postnummer har visat sig vara, dels oerhört många, dels bli föremål för förändringar relativt ofta. Nya postnummer tillkommer och andra tas bort . Uppgift om församling är således en mycket viktig uppgift för bolagen. En eventuell övergång till postnummer skulle dra med sig en om- fattande administration och ett stort underhåll av systemen. Dessutom går många postnummer över församlingsgränserna, liksom även över kommun- och till och med länsgränser. Det försvårar för bl.a. länsbolagen som har en i allt väsentligt länsindelad verksamhet. Vi har inte hunnit närmare överväga vilken annan indelning som kunde vara lämplig för försäkringsverksamheten vid en eventuell över- gång från en församlingsindelning. Klart är att en omläggning för bolagen skulle påverka ett stort antal datorbaserade system, vilket skulle kosta bolagen, men ytterst försäkringstagarna, ett antal . För att kunna få fram mer exakta uppgifter om kostnaderna behöver frågan närmare utredas. Om församlingsindelningen skulle försvinna behöver bolagen i stället uppgift om vilken kommun en försäkringstagare är eller var folkbokförd i. Vår uppfattning är att uppgiften om församling bör behållas. från vår sida finns inte anledning att ta bort uppgiften, eftersom den utgör grunden för ett antal mycket viktiga funktioner. Den ger t.ex. bra underlag för att sätta riktiga . Verkets verksamhet styrs i huvudsak av vad som finns reglerat i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och de förordningar som finns knutna till den lagen. Vad som åligger folkbokföringsmyndigheter vad avser uppgiftsskyldighet till verket, framgår detta av 3 kap. 1 – 4 §§ förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. Verket inhämtar inga speciella statistikuppgifter som är församlingsrelaterade. Församlingsindelningen ingår däremot som en del av den bosättnings- kod som verket använder för att registrera de 2,3 miljoner totalförsvars- pliktiga som finns registrerade i verkets dataregister. Denna bosättningskod, som bygger på län-kommun-församlings- begreppet, är en viktig förutsättning för att verket skall lösa sina uppgifter att mönstra, kalla till grund- och repetitionsutbildning samt krigsplacera de totalförsvarspliktiga på ett kostnadseffektivt sätt. Försvinner församlingsindelningen måste verket hitta en annan form för geografisk registrering, vilket medför omfattande dataprograms- förändringar. En sådan förändring beräknas medföra ökade kostnader på . hemställer därför att nuvarande församlingsindelning bibehålls av rationella och kostnadseffektiva skäl. UC:s register omfattar alla i riket folkbokförda personer samt samtliga företag och andra organisationer. Alla uppgifter relaterade till fysiska personer och fastigheter kan redovisas ner på församlingsnivå. Uppgifterna i UC:s register används, förutom i samband med kreditupplysningar avseende enskilda objekt, även som underlag för statistiska analyser. Dessa analyser ligger sedan till grund för att förbättra och rationalisera kredithanteringen. I detta sammanhang är det av vikt att kunna bryta ner informationen geografiskt på mindre områden än kommun. Att ersätta församlings- begreppet med exempelvis fastighet är ej möjligt då detta begrepp geografiskt sett är för litet. Att ersätta uppgift om församling med något annat begrepp än församling skulle innebära mycket stora förändringar i UC:s register. Vilka kostnader som skulle bli följden av en sådan ändring är svårt att nu ange, men vi kan redan nu konstatera att dessa kommer att bli betydande. använder inte några församlingsrelaterade uppgifter i sin verksamhet, och denna kommer inte heller att påverkas om folkbok- föringen på församling avskaffas. ansvarar för det centrala bilregistret och vidarebefordrar i denna egenskap uppgifter om fordonsägares hemvist till bl.a. generalagenter, samt försäkringsbolag. Vissa av dessa intressenter flaggar för att deras verksamhet kan komma att påverkas om församlingsrelaterade uppgifter försvinner. Kommunens statistikområden nyckelkodas med utgångspunkt från de officiella församlingskoderna i länet. Verksamheten skulle inte påverkas direkt om uppgifterna om församlingarna försvinner från folkbokföringen, men historiskt bygger mycket av den redovisning kommunen gör på församlingar. Lokal- politiker och allmänheten m.fl. vill gärna ha församlingsstatistik. För de allmänna valen och valdistrikten måste församlingsindel- ningen finnas kvar. I verksamheten används uppgifter för att se befolkningsförändringar per församling. Variablerna är födda, döda, inflyttade och utflyttade. Statistikuppgifterna skulle troligen inte kunna fås om de församlings- relaterade uppgifterna försvinner från folkbokföringen. Man kan då inte besvara frågor från församlingarna i kommunen. 1.1Författningar som innehåller begreppet folkbokföringsort och eller begreppen ort och folkbokförd i någon paragraf och böjningsform, men där utredningen inte funnit skäl att föreslå några ändringar Författningar som innehåller begreppen folkbokföringsort och/eller ort samt folkbokförd 10 kap. 1 § 2 21 § 4 stycket kungörelsen (1947:948) Kungörelsen (1972:605) om införande av ny (1987:1021) om 5 kap. 3 § och 13 § andra stycket (1992:1303) om 4 kap. 2 § andra Telelagen (1993:597) (1993:1058) om Postlagen (1993:1684) 7 kap. 4 § Vapenlagen (1996:67) 6 kap. 6 § 1 kap. 3 § 1 1 kap. 3 § 3 1 kap. 3 § 7 – 9 1 kap. 4 § 5 kap 5 § andra 13 kap. 6 § första 17 kap. 3 § första Förordningen (1997:903) 5 § första stycket 1 och 9 § första 8 kap. 1 § (1998:1234) om det 1.2Författningar som innehåller församling, som har någon koppling till , men där utredningen inte funnit skäl att lägga fram något ändringsförslag Sammanställningen nedan är inte fullständig. Författningar som inte har medtagits berör exempelvis uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften. Vidare har ett flertal författningar som alltjämt innehåller församling men som har ändrats i anledning av stat- kyrkareformen utelämnats. Författningarna nedan avser sådana som, dels inte ändrats i anledning av stat- kyrkareformen, dels olika näringsbidragsförfattningar där församling används huvudsakligen som geografisk bestämning. Författningar som innehåller församling Resolution (1829:49 s. 279) angående stadfästelse å en, af stycket och i 7 § skall göras från predikstol syster gjord, donation till Kungörelse (1917:250) förrättning skall ske bl.a. i Förordning (1917:281) med 2 § 4 mom., 8 §, 10 § och framgå på olika sätt stycket, 17 § 3 mom. 12 stycket och 56 § Lagen (1949:183) om befriad från att betala 20 kap. 2 § andra Kungörelsen (1968:379) om 6 § sista stycket och fall med kommun och råder om till vilket I definitionen av begreppet (1968:473) om tillämpningen av allmänna arkivstadgan den (nr 590) 18 kap. 4 § fjärde innehålla uppgift om bl.a. Lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till rättegångskostnad i vissa mål Förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av ställa säkerhet för lån Förordningen (1984:535) om statliga myndigheters lån av Förordningen (1985:276) om Församling anses inte vara statsbidrag till skyddat arbete att delvis beskriva den inre Jaktförordningen (1987:905) Bilaga 1 punkten 20 och i Bilaga 2 ning i vissa fall när de Förordningen (1987:941) om Lagen (1989:1007) om Förordningen (1990:642) om 16 och 19 §§ Lagen (1990:912) om 1 § andra stycket 1 kap. 15 § tredje ningen (1993:1199) till någon ortstypsklass, vilket är en värdefaktor Förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till delvis med församlingar* Förordningen (1994:771) om 1a, 2 och 6 §§ tillfälliga stödområden, m.m. Förordningen (1995:1174) om 23 § och i bilagan jordbruk i bergsområden och Lagen (1995:1536) om Lagen (1995:1537) om Lagen har trätt i kraft i Förordningen (1996:93) om 25 § och i bilagan nationellt stöd till jordbruket i delvis med församlingar* Förordningen (1996:434) om 1 § och i bilagan Förordningen (1996:435) om Lagen (1996:764) om 1 kap. 3 § Lagen är inte tillämplig på 4 kap. 4 § 2 tillstånd att sända närradio Förordningen (1996:1515) Förordningen (1997:1336) om Förordningen (1998:995) om Förordningen (1998:996) om Stöd får ges i stödområdena A och B med undantag av vissa Förordningen (1998:1388) om 11 kap. 14 § Förordningen (1999:1382) om 2 § andra stycket och Stödområdena A och B * Med församlingar avses de territoriella församlingar som fanns . Framtida koppling mellan person och församling har för bl.a. folkbokföring och uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften tillgång till uppgifter om alla fastigheter, inklusive fastigheternas församlingstillhörighet. Uppgifterna aviseras löpande till från det skrivna fastighetsregistret (FR) som är lagrat centralt vid . Ändringar i fastighetsregistret registreras vid lantmäterimyndigheterna. Dessa registrerar även ändringar i den digitala registerkarta (DRK) som hör till det skrivna registret. Huvudprincipen vid förändringar i församlingsindelningen har varit att församlingsindelningen skall följa övriga administrativa gränser dvs. läns-, kommun- och fastighetsgränser. En församling har i fastighetsregistret en sexställig kod som innehåller beteckning på län, kommun och församling (LKF-kod), till vilken varje fastighet kopplas. Av fastigheterna kan hänföras till en församling. Förändringar i församlingsindelningen som har emanerat från beslut enligt lagen om ändringar i indelning i kommuner och landsting samt den upphävda kyrkolagen, har trätt i kraft vid årsskiften. Förändringar i indelningen som har berott på lantmäterimyndigheternas beslut om anpassningar av församlingsgränser till ändringar i fastighetsindelningen har trätt i kraft löpande . Dessa förändringar är i regel små. 01 (Heliga) 01 (Heliga) 01 (Heliga) får aviseringar från det skrivna fastighetsregistret som underlag för folkbokföring m.m. Av registret framgår det direkt av LKF-koden vilken församling fastigheten tillhör. En församlings utbredning, dvs. ingående fastigheter, definieras enkelt genom den sexställiga koden - en församling - en kod. För av fastigheterna finns en ytterligare församling angiven i klartext. Ofta är denna del av fastigheten obebodd5. Åren 2001 – 2004 med utredningens förslag Bestämmelserna i om lantmäterimyndigheternas skyldighet att besluta om församlingsgräns i samband med fastighetsbildning över församlingsgräns har som tidigare nämnts inte upphävts. Som framgått föreslår utredningen att bestämmelserna upphävs vid utgången av . En effekt av det förslaget är att församlingsgränserna inte längre med automatik kommer att anpassas till bl.a. fastighetsgränser6. För att uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften skall fungera krävs att skattemyndigheten kan hänföra varje person till den församling inom där han eller hon är bosatt. Inom en överskådlig framtid måste detta bygga på den hittillsvarande ordningen, nämligen att uppgifter från om en fastighets koppling till församling i det skrivna fastighetsregistret aviseras till Riksskatte- verket. förfogar ensamt över församlings- indelningen. Den nya ordningen kan komma att medföra ett antal konse- 5Dessa fastigheter har ofta enklaver, dvs. har flera områden, där bara en del av fastigheten är bebyggd. Bebyggelse styr vilken församlingskod som sätts. 6En principöverenskommelse för har träffats mellan och . kvenser för lantmäterimyndigheternas registerhållning och därmed också för . ·Anpassning av församlingsindelningen efter fastighetsbildning över församlingsgräns kan inte längre beslutas av lantmäterimyndig- heterna. Detta kan, beroende av policy i frågan, innebära att allt fler fastigheter kommer att tillhöra flera försam- lingar7. Det skulle bringa oreda i registren. Såväl lantmäteri- myndigheternas registrering som koppling av personer till församling för uppbörden försvåras och blir osäkrare. För lantmäterimyndigheterna innebär detta att uppgift om ytterligare församling måste registreras8 i flera fall än vad som är fallet . måste i så fall utreda församlings- tillhörigheten för enskilda personer folkbokförda på dessa fastigheter, vilket innebär merarbete och medför extra kostnader. ·En anpassning av församlingsgränserna till ändringar i läns- och kommunindelning är inte längre reglerad och sker därför inte med automatik. En församling som går över läns- eller kommungräns kommer inte längre att ha en, utan flera identiteter (LKF-koder) i fastighetsregistret. För att summera fastigheter som ingår i en sådan församling måste församlingens delar i olika kommuner/län plockas ut och föras samman. Detsamma gäller för att summera personer folkbokförda i en sådan församling. ·Beslut om förändringar i församlingsindelningen kommer i huvudsak att fattas regionalt i de 13 stiften. Den ordning som gäller är att besluten inte aviseras direkt till lantmäteri- myndigheterna, utan via Kammarkollegiet. Utredningens förslag att aviseringen skall ske direkt från beslutande enhet inom till de myndigheter som har till uppgift att tolka och registrera besluten, bl.a. berörda lantmäterimyndigheter, anser utredningen vara en förutsättning för att åstadkomma en rationell process och för att bibehålla kvaliteten i de register som redovisar aktuell församlings- indelning. Av stor betydelse för rationaliteten och registerkvaliten är hur kyrkan redovisar sina beslut. Alla förändringar, utom samman- slagning av hela församlingar, kräver t.ex. redovisning på aktuellt 7Principen att en fastighet alltid skall tillhöra en församling gäller inte fastigheter med enklaver. Fastigheter med flera områden kan ha ett område som ligger i en annan församling än huvuddelen (ofta den bebyggda) av fastigheten. I dessa fall kan det vara naturligt att fastigheten tillhör båda församlingarna. 8Ett osäkerhetsmoment tillkommer. har lantmäterimyndigheterna kunnat besluta om ändring direkt. aviserar lantmäterimyndigheterna kyrkan om den fastighetsbildning som skett över församlingsgräns. Till dess kyrkans eventuella beslut träder i kraft ligger en fastighet i flera församlingar. storskaligt kartunderlag för att kunna tolkas och registreras. Ett fungerande samrådsförfarande som föreskrivs i kyrkoordningen ger förutsättningar för tydligt redovisade beslut om församlings- ändringarna. Ur fastighetsregistret om nuvarande administrativa gränser inte följs: 04 (Heliga) 01 (Heliga) 01 (Heliga) Exempel på hur fastighetsregistret skulle kunna komma att se ut om den nuvarande administrativa indelningen inte följs. Konsekvenserna blir komplicerad registrering, många utredningsfall hos , komplicerad redovisning av en församlings omfattning. Den ordning som föreslås gälla fram till och med utgången av täcks av den nuvarande regleringen i fastighetsregisterkungörelsen vad gäller registrering av uppgifter i fastighetsregistret inklusive registerkartan samt aviseringar av församlingsindelningen till . Detta sammantaget med det informationsflöde till och från som följer med utredningens förslag medför enligt utredningens bedömning att behov av tillgång till församlingsuppgifterna för såväl uppbörden av avgifterna som för folkbokföringsregistren är säkrat till detta datum. föreslår utredningen en helt ny ordning för registrering och redovisning av församlingsindelningen. Den föreslagna ordningen möjliggörs genom att det då kommer att finnas ett rikstäckande register med koordinatsatta adresser hos , vilket bl.a. också kommer att utgöra grunden för folkbokföring. Den digitala registerkartan (DRK), lagrad i ett centralt kartdata- bassystem hos , kommer då att vara rikstäckande. Informationen om församlingar på registerkartan (församlingspolygoner) kan sammanföras med adressregistret. Detta kan lämpligen ske genom att redovisningen av församlings- gränser sker i ett skikt i anslutning till den digitala registerkartan och att detta görs av . Skiktet kan föras av . Redovisningen av församlingar i det skrivna registret behövs då inte längre. Det räcker med en redovisning av församlingsgränserna på registerkartan, som lagras centralt i en digital kartdatabas hos . Genom att lägga samman församlingsgränserna med de koordinat- satta adresserna kan förse varje adress med en församlingskod. De kodsatta adresserna aviseras därefter till Riks- skatteverket, som kan använda uppgifterna för bl.a. uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften. Allt detta skulle förenkla hela processen – från samråd till registrering och aviseringar – för alla medverkande och också innebära att kommer att kunna föra församlingsindelningen fritt från nuvarande administrativa indelningar och fastighetsgränser. I digitala kartbaser, redovisas i anslutning till den digitala (församlingar här 1, 2 och 3).... .....och genom matchning med det .......och kodsatta adresser samtliga adresser påföras en av folkbokförda personer till En rad fördelar kan uppnås med den nya ordningen. ·När redovisningen i det skrivna registret kan ersättas av församlingspolygoner på kartan och församlingskodsatta adresser saknas motiv för att upprätthålla sambandet mellan församlings- gräns, andra administrativa gränser och fastighetsgränser. Kyrkan kommer då att kunna råda över församlingsindelningen utan att behöva ta någon hänsyn till andra indelningsändringar. ·Aviseringar och samråd kring s.k. LÄIF-ärenden blir överflödiga. ·Det kommer också att bli möjligt för kyrkan att på egen hand redovisa indelningen på kartan. Om kyrkan registrerar direkt i en digital kartbas hos blir samrådsförfarandet över- flödigt och uppgiftslämnandet från kyrkan automatiseras. Andra aviseringar till statliga myndigheter blir överflödiga. Bestämmelserna i den av utredningen föreslagna lagen om uppgiftslämnande till och från skulle med denna lösning kunna tas bort helt eller i vart fall inskränkas betydligt. En rutin för detta, likt den använder för att föra information om forn- lämningar hos , kan utvecklas av i samarbete med , Kammarkollegiet och Riksskatte- verket. Enligt utredningens mening bör regeringen ge och i uppdrag att i samråd med , och utveckla detta steg så att det kan tas i bruk . ·Om kyrkan på egen hand för församlingsindelningen förfogar kyrkan också över en egen aktuell, ADB-baserad, redovisning av församlingsindelningen. Med lägesbunden befolkningsstatistik från skulle konsekvenser av olika kyrkliga indelningsändringar, vad gäller exempelvis uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften, kunna prognostiseras av . ·För lantmäterimyndigheterna innebär den nya ordningen att momentet registrering i fastighetsregistret försvinner. Väljer kyrkan att själva föra församlingsindelningen lyfts också momentet att föra redovisningen i kartan bort. ·När får församlingskopplade adresser behöver församlingstillhörigheten inte längre utredas för de personer som är folkbokförda på fastigheter som tillhör flera församlingar. redovisar på allmänna kartor 21 statliga + 39 kommunala registrerar i FR och DRK till personer kopplar RSV fastighet/församling Församlingsförändringar aviseras till Lantmäterimyndigheterna och för registrering, via Kammarkollegiet redovisar på allmänna kartor 21 statliga + 39 kommunala registrerar i FR och DRK avisering av fastighetsbildning över församlingsgräns till personer kopplar RSV fastighet/församling Förändringar aviseras direkt från beslutande enhet inom vilket ger bättre förutsättningar för korrekt registrering och att den sker . Kammarkollegiet registrerar den organi- satoriska indelningen Redovisar i allmänna kartor. personer kopplar RSV /församling adress/ till 21 statliga + 39 kommunala, Ett komplett adressregister gör redovisningen i fastighetsregistret onödig. Redovisning av gränser i kartan är tillräckligt för att skall kunna hänföra folkbokförda personer till rätt församling. Aviseringar av fastighetsbildningsåtgärder från lantmäterimyndigheterna till kyrkan blir med denna lösning överflödiga. Redovisar i allmänna kartor. personer kopplar RSV /församling adress/ till När registrering i fastighetsregistret avskaffas kan kyrkan själv föra församlingsindelningen som tilläggsinformation till den digitala registerkartan. Uppgiftslämnandet från ersätts med att kyrkan på egen hand registrerar förändringar i församlingsindelningen. Kyrkan har med denna lösning en aktuell redovisning av församlingsindelningen. Regeringen har överlämnat en proposition till , prop. 1999/2000:39 Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden, m.m. I betänkandet som föregått huvuddelen av förslagen i propositionen, Fastighetsdataregister (SOU 1997:3), föreslås fastighets- registerkungörelsen bli upphävd och ersatt av annan författning. Några förändringar i sak rörande församlingsredovisningen på registerkartan eller i det skrivna registret föreslås inte i betänkandet. En möjlig lösning för att tillse att skattemyndigheterna får del av församlingsuppgifterna enligt ovan skissade förslag är att församlingsuppgiften ses som tilläggsuppgift till antingen fastighets- registrets allmänna del eller dess adressdel (se 3 § i förslag till lag om fastighetsregister, a. prop. s. 7 f.). För att tillse att för uppbörden av begravnings- avgiften får aviseringar med församlingskopplade adresser bör detta, enligt utredningens uppfattning, författningsregleras. Hur författnings- regleringen närmare skall utformas och i vilken författning den skall placeras bör enligt utredningens mening övervägas inom ramen för det uppdrag som föreslås ovan. Utredningen har bland författningsförslagen lämnat ett utkast till förslag på en möjlig reglering i den nuvarande fastighetsregisterkungörelsen.