sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 7 d1 SOU och Ds kan –med undantag av 1999 å rs serie –kö pas frå n å rs serie kan kö pas frå n Fakta Info Direkt, Kundservice. Fö r remissutsä ndningar av SOU och Ds å rs nummerserie svarar på uppdrag av fö rvaltningsavdelning. Fakta Info Direkt, Kundservice Svara på remiss. Hur och varför. Statsrå dsberedningen,1993. –En liten broschyr som underlä ttar arbetet fö r den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: 103 33 Tel: Fax: Grafisk utformning av omslag: rling Lå ngtidsutredningen /2000 har utarbetats inom . Arbetet har utfö rts under ledning av kanslirå det . I den grupp som utfö rt arbetet har deltagit departementssekreterarna samt administrativt arbete m m har varit . sjä lvstä ndigt svarat fö r de lå ngsiktiga, kvantitativa kalkyler som ingå r i utredningen. Dessa redovisas i två bilagor till Lå ngtidsutredningen /2000. Under arbetet har seminarier ordnats med experter inom de områ den som utredningen analyserar. Vidare har Ekonomiska Rå det fö ljt arbetet och lä mnat synpunkter. Underlag fö r utredningen har utarbetats vid olika forsknings- institutioner, utredningsinstitut och myndigheter. Merparten av detta material redovisas som bilagor till utredningens huvudbetä nkande. Ansvaret fö r de olika bilagorna och fö r de bedö mningar de innehå ller vilar på respektive fö rfattare. Med detta fö rord vill jag rikta ett varmt tack till alla dem som har bidragit till Lå ngtidsutredningen /2000. Lå ngtidsutredningens syfte och stä llning ................... Lå ngtidsutredningens fö rä ndring ............................... Lå ngtidsutredningen /2000 ................................ Framtida utmaningar fö r svensk ekonomi och svenska vä lfä rdssystem .............................................. Eftersläpning, kris och återhämtning – tre händelserika Hur mä ts ekonomisk tillvä xt? BNP-utveckling i en internationell jä mfö relse ................................................................... Svenska inkomster ö kar lå ngsammare ä n Tillvä xt: resursinsats och produktivitet ...................... Arbetsutbudet: god utveckling ............ Kapitalet: svag investeringsutveckling ....................... Produktiviteten: god utveckling ...... Flera fö rklaringar till den svaga tillvä xten ................. Skattesystemet skapade inlå sningseffekter ................ Svagt konkurrens- och omvandlingstryck .................. Osä ker investeringsmiljö ............................................ 2.5Ä ndrade fö rutsä ttningar fö r den ekonomiska Strukturpolitik allt mer i fokus ................................... : budgetkonsolidering och prisstabilitet ..... Den ekonomiska utvecklingen fram .............. Antaganden ä r viktiga fö r resultaten .......................... 3.2Utvecklingen fram till å r 2015 –avtagande Klimatmå let krä ver en fö rä ndrad politik .................... Välfärdssystemens framtida utmaningar ......................... Vä xande fö rsö rjningsbö rda fö r dem som arbetar ....... Den offentliga sektorns framtida utgifter ................... Statliga utgifter fö r pensioner och transfereringar ..... Ä ldreomsorg och sjukvå rd svarar fö r en allt stö rre del av kommunernas kostnader .................................. Internationaliseringen innebä r rö rligare skattebaser .. Rö rliga skattebaser –en restriktion fö r Tillvä xten avgö rande fö r framtida skatteintä kter ....... Arbete frä msta skattebasen ........................................ Skatt på arbete den stö rsta skattekä llan ..................... Kan konsumtionsskatterna behå llas? Kapitalskatter –skatt på ä gande och investeringar .... Kan ett fungerande offentligt vä lfä rdssystem Å r 2015 till 2030 –fä rre i arbetsfö r å lder .................. Vä lfä rdssystemen i de alternativa scenarierna ........... Vä gvalen ä r viktiga .................................................... Kan resurserna anvä ndas mer effektivt? Begrä nsat utrymme fö r avgiftshö jningar ................... Kan kontolö sningar utgö ra ett komplement? En hållbar tillväxt............................................................... Kan hö g tillvä xt fö renas med en god miljö ? Tillvä xt och miljö –vad sä ger teorin? Sambandet mellan tillvä xt och miljö i .......... Effekter på ekonomi och miljö av Val av styrmedel på verkar kostnaderna fö r miljö tillstå nd å r 2015 .................................. Vad ä r en hå llbar utveckling? Ett fö rsö k till definition .............................................. Gå r det att mä ta om utvecklingen ä r hå llbar? Miljö justerad nettonationalprodukt fö r ......... En arbetsmarknad för alla? Må nga lä mnade arbetskraften ......... Må nga i rundgå ng mellan arbete och arbetslö shet ..... Vilka grupper riskerar arbetslö shet? Sä rskilt svå rt fö r utomnordiska invandrare ................ Tillfä lliga anstä llningar allt vanligare ........................ Har jä mviktsarbetslö sheten ö kat ? 6.3Minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft: orsaker och effekter .................................................... Teknisk utveckling –en huvudorsak till 6.3.2 Internationell kapitalrö rlighet – lå gt fö rklaringsvä rde .................................................. Ö kad arbetslö shet eller ö kad lö nespridning? 6.4En å ldrande arbetskraft och fler utanfö r Vilka blir konsekvenserna av arbetskraftens Konsekvenser av en arbetstidsfö rkortning ................. Utbildning för att möta framtida behov ........................... Utbildning bidrar till tillvä xt ...................................... Hö g utbildningsnivå och goda fä rdigheter ................. Fler deltar i utbildning ............................................... Goda kunskaper hos svenska gymnasieelever ........... Ö kad tillgå ng på spetskompetens ............................... Hö gt deltagande i vidareutbildning ............................ 7.3Ö kade drivkrafter fö r hö gskoleutbildning Hö gskoleutbildning mer lö nsam ................................ kad arbetslö shet bland lå gutbildade ungdomar ....... Vilken utbildning behö vs ? Strukturomvandling fö rä ndrar utbildningsbehovet .... r tillgå ngen på utbildad arbetskraft tillrä cklig? Anvä nds utbildningen rä tt? Finns det en ö kad risk fö r kompetensflykt? kad nettoutvandring av hö gutbildade ...................... kad rö rlighet till och frå n ........................... Ö kat intresse fö r utlandsstudier ................................. Näringslivets omvandling och förutsättningar ................ Fyra trender på verkar strukturomvandlingen ............. Fortsatt internationalisering av nä ringslivet ............... Miljö kraven ö kar i betydelse ...................................... Produktionen alltmer kunskapsintensiv ..................... Tjä nstesektorn alltmer dominerande .......................... Tillvä xten i nä ringslivet fortsatt god .......................... Det svenska fö retagsklimatet ..................................... Tillgå ngen på kapital olika fö r stora och små fö retag .. Unga hö gutbildade –få men billiga ........................... regler på samma nivå som EU:s .................. Det svenska fö retagsklimatet kan fö rbä ttras .............. Avslutning – framtidens utmaningar och möjligheter .... Bilagor till /2000 ............................... 1.1Lå ngtidsutredningens syfte och stä llning Lå ngtidsutredningen /2000 har i likhet med sina fö regå ngare till syfte att utgö ra ett underlag fö r den ekonomiska politiken. En central uppgift ä r att analysera utmaningar och mö jligheter som den svenska ekonomin stå r infö r på lä ngre sikt och studera vad de betyder fö r den ekonomiska politiken. Lå ngtidsutredningen skall också bidra till debatten om ekonomins utveckling och den ekonomiska politikens har dessutom till uppgift att ge bedö mning av den makroekonomiska utvecklingen på lä ngre sikt. Denna bedö mning utgö r ett komplement till de prognoser på kort och medellå ng sikt som bedö mningar skall inte tjä na som prognoser utan skall snarare ses som illustrationer av tä nkbara utvecklingar av den svenska ekonomin utifrå n ett antal antaganden om exempelvis den internationella utvecklingen och politikens inriktning. Lå ngtidsutredningens huvudbetä nkande har utarbetats av tjä nstemä n vid . Departementsledningen har inte tagit stä llning till innehå llet. Till skillnad frå n andra statliga utredningar har regeringen inte faststä llt nå gra direktiv fö r Lå ngtidsutredningen. Utredningen vä ljer de ä mnen och de metoder som den bedö mer bä st svarar mot utredningens syfte; att tjä na som underlag fö r den ekonomiska politiken och den ekonomisk-politiska debatten. Fö r att uppnå syftet må ste givetvis frå gestä llningarna som behandlas vara relevanta och till de alternativ som beslutsfattarna stä lls infö r. lå ngtidsutredningar har regeringen efter remissbehandling tagit stä llning till den ekonomiska politiken på medellå ng sikt i sä rskilda propositioner. 1.2Lå ngtidsutredningens fö rä ndring Den fö rsta lå ngtidsutredningen presenterades 1948 och utfö rdes på uppdrag av den då nya ekonomiska samarbetsorganisationen (nuvarande ). Lå ngtidsutredningen /2000 ä r den artonde i ordningen. I de fö rsta utredningarna dominerade frå gor om den ekonomiska tillvä xtens fö rutsä ttningar. koncentrerades uppmä rk- samheten i stä llet på fö rsö rjningsbalansen anvä ndningssida. Det fanns inslag av indikativ planering i berä kningarna under 1950- och 1960- talen. Med hjä lp av detaljerad information om utvecklingen i olika delar av ekonomin sammanstä lldes en totalbild av ekonomins utveckling. Denna bild spreds genom utredningen till beslutsfattare i samhä llet. Syftet var att etablera en gemensam syn på den ekonomiska utvecklingen, vilket antogs kunna bidra till en mer stabil utveckling. Regering och riksdag fö rutsattes ta stä llning till hur resurserna i ekonomin skulle anvä ndas, t ex fö rdelningen mellan offentlig och privat ven andra offentliga beslutsfattare fö rutsattes basera sin lå ngtidsutredningarna till fö ljd av bä ttre statistiskt underlag och fö rbä ttrade mö jligheter att skatta ekonometriska modeller. Lå ngtidsutredningarna dominerades helt ö ver den ekonomiska utvecklingen nä rmast kommande å ren. kravkalkyler till anvä ndning i lå ngtidsutredningen. Dessa var ett slags betingade prognoser, i vilka utredningen utifrå n vissa antaganden fö rsö kte precisera de krav som behö vde stä llas på t ex lö nebildningen fö r att en ö nskad utveckling skulle kunna uppnå s. Efterhand blev behovet av att kunna anvä nda lå ngtidsutredningen som utvecklingen inom olika delar av ekonomin. fö r att analysera strukturella problem lå ngtidsutredningarna har sedan slutet fö rskjutits frå n detaljerade beskrivningar av tä nkbara utvecklingsbanor fö r ekonomin mot ett stö rre utrymme fö r analyser av strukturella problem. Lå ngtidsutredningarna har under å rens lopp varit fö remå l fö r debatt, vilken rö rt så vä l utredningens roll som underlag fö r den ekonomiska politiken och vad den i så fall bö r innehå lla som det meningsfulla med att gö ra scenarier fö r utvecklingen på lå ng sikt. Vidare har det lä mpliga i att utarbetas vid ifrå gasatts. lå ngtidsutredningens stä llning har framkommit, huvudinriktningar kan skö njas. synsä tt bö r lå ngtidsutredningens centrala tema vara beskrivningen av olika utvecklingsalternativ, dä r den ekonomiska konsumtionsmö jligheter stä lls mot varandra.1 Lå ngtidsutredningen bö r enligt detta synsä tt helt frikopplas frå n den politiska sektorn och i stä llet med nä ra koppling tilldelning av medel under en lä ngre period, fö r att oberoendet skall vara garanterat. Enligt ett annat synsä tt kan det gagna den ekonomiska debatten om lå ngtidsutredningen har en viss koppling till den politiska makten.2 Lå ngtidsutredningen kan då bidra till att de lå ngsiktiga bedö mningar som ä ndå alltid kommer att gö ras inom blir offentliga och dä rigenom mö jliga att kritiskt granska i den allmä nna debatten. Enligt detta synsä tt bö r också utredningarna koncentreras på analys av ekonomins funktionssä tt och så rbarhet, snarare bedö mningar kvarstå r Svå righeterna att publicera rena prognoser i politikens absoluta nä rhet har framhå llits, och då frä mst vad som skall antas om statsmakternas framtida agerande. Detta problem kan lö sas genom att enbart publicera prognoser i ett lä ngre perspektiv eller genom att lå ta exempelvis gö ra prognoserna. De lå ngtidsutredningar som presenterats har legat i linje med det sistnä mnda synsä ttet vad gä ller fö rhå llandet mellan makroekonomiska bedö mningar och analys av strukturella problem. Tyngdpunkten har fö rskjutits frå n detaljerade beskrivningar av olika utvecklingsbanor fö r ekonomin, till betoning av strukturella problem i den svenska ekonomin. Utredningarna har dock fortsatt att utarbeta scenarier fö r den ekonomiska utvecklingen och dessa har fortfarande få tt ett betydande utrymme i huvudbetä nkandet. 1 Exempel på detta synsä tt ä r Å berg, C.-J. [1997]. 2 Exempel på detta synsä tt finns i Heikensten, L. [1989]. 1.3Lå ngtidsutredningen /2000 Lå ngtidsutredning /2000 skall liksom tidigare lå ngtidsutredningar utgö ra ett underlag fö r den ekonomiska politiken och bidra till den ekonomisk-politiska debatten. I utredningen ges en samlad bild av den ekonomiska utvecklingen och ett antal frå gestä llningar som bedö ms vara viktiga fö r den svenska ekonomins utveckling de kommande å ren analyseras. Behovet av att i lå ngtidsutredningarna redovisa prognoser fö r den kort- och medelfristiga utvecklingen har minskat genom att regeringen två gå nger per å r redovisar prognoser ö ver den ekonomiska utvecklingen på medellå ng sikt. Dä rfö r ä r det naturligt att Lå ngtidsutredningens scenarier i stä llet ä r koncentrerade på den lå ngsiktiga utvecklingen. I denna Lå ngtidsutredning har de makroekonomiska bedö mningarna av utvecklingen på lä ngre sikt fö r fö rsta gå ngen i sin helhet utarbetats av . Det basscenario som presenteras grundas på egna bedö mningar och har utarbetats fristå ende frå n . Basscenariot anvä nds sedan fö r att illustrera hur antaganden om den framtida arbetstiden, arbetsmarknadens funktionssä tt och uppfyllandet av miljö politiska må l på verkar den ekonomiska utvecklingen. Scenarierna presenteras ö versiktligt i kapitel 3 i huvudbetä nkandet, medan en mer detaljerad beskrivning finns i bilaga 1 och 2 till Lå ngtidsutredningen. Den fö rskjutning av tyngdpunkten mot analyser av ekonomins strukturer som skett i de senaste lå ngtidsutredningarna fortsä tter i denna utredning. Dä rtill koncentreras analysen till ett avgrä nsat antal områ den fö r att dä rigenom å stadkomma en tydligare fokusering av utredningens Som en motvikt till den finns fö rdjupningar i olika gö rs fö rdjupningar om konkurrenskraft, hå llbar utveckling och om demografi och vä lfä rd. 1.3.1Framtida utmaningar fö r svensk ekonomi och svenska vä lfä rdssystem Ytterst syftar den ekonomiska politiken till att skapa fö rutsä ttningar fö r en hö g vä lfä rd och en rä ttvis fö rdelning av denna. Vä lfä rden beror av konsumtionen av varor och tjä nster, men också av andra faktorer så som fritidens omfattning och en god miljö . En individs vä lfä rd beror dä rtill inte bara av dagens mö jligheter till konsumtion i vid bemä rkelse, utan ä ven av de framtida mö jligheterna till konsumtion. Det ö vergripande må let fö r den ekonomiska politiken –en hö g vä lfä rd –brukar formuleras mer operativt genom att ett antal delmå l anges. Exempel på så dana delmå l ä r hö g ekonomisk tillvä xt, full sysselsä ttning, stabila priser, stabila offentliga finanser och en jä mn fö rdelning av vä lfä rden. Fö r att uppnå en rä ttvis fö rdelning av vä lfä rden ä r ett vä l fungerande vä lfä rdssystem som omfattar alla medborgare av stö rsta vikt. Vä lfä rds- systemen omfattar så vä l system fö r vå rd och omsorg som olika socialfö rsä kringssystem. Ett centralt tema i denna Lå ngtidsutredning ä r en diskussion om mö jligheterna att bibehå lla ett vä l utbyggt offentligt finansierat vä lfä rdssystem. Lå ngtidsutredningen tar som utgå ngspunkt att utvecklingen inom tre områ den kommer att vara av sä rskild stor betydelse vad gä ller mö jligheterna att upprä tthå lla vä lfä rdssystemen och nå den tillvä xt och sysselsä ttning som krä vs fö r att gö ra detta mö jligt. Det gä ller fö r det fö rsta den demografiska utvecklingen med en å ldrande befolkning, fö r det andra betydelsen av att uppnå hö gt stä llda miljö må l och fö r det tredje en fortsatt internationalisering av ekonomin. Den demografiska utvecklingen i , liksom i må nga andra OECD- lä nder, innebä r att andelen ä ldre i befolkningen kommer att ö ka under de fö rsta decennierna . Omkring å r 2020 ö kar också antalet ä ldre ä ldre, dvs personer ö ver 80 å r, kraftigt. minskar andelen av befolkningen som ä r i arbetsfö r å lder frå n 1999 till å r 2015 och å r 2030. Inte bara andelen av befolkningen i arbetsfö r å lder minskar, utan den arbetsfö ra befolkningen minskar ä ven i absoluta tal, dvs stå r infö r en situation med en krympande arbetskraft. En lä gre andel av befolkningen i fö rvä rvsaktiv å lder innebä r att fö rsö rjningsbö rdan fö r de arbetande ö kar; fä rre skall Den ö kande andelen ä ldre i så vä l pensionsutbetalningar som efterfrå gan på vå rd Konsekvenserna av en å ldrande befolkning fö r den offentliga sektorns utgifter och inkomster, och mö jligheterna att finansiera en omfattande vä lfä rdsomfö rdelning mellan generationerna diskuteras utfö rligt i kapitel 4. Den demografiska fö rä ndringen kommer också att ha betydelse fö r arbetskraftens utveckling. Som redan nä mnts kommer arbetskraften att minska och den kommer dessutom att å ldras, dvs arbetskraftens genomsnittliga å lder kommer att ö ka. Genom dessa fö rä ndringar i fö rutsä ttningarna fö r den ekonomiska tillvä xten att på verkas, liksom arbetslö sheten. I kapitel 6 studeras den demografiska utvecklingens betydelse fö r arbetsmarknadens funktions- sä tt och fö r arbetsutbudet. Den demografiska utvecklingen kommer att stä lla krav på anpassning av ekonomin och vä lfä rdssystemen. Dels må ste vä lfä rdssystemen anpassas till att fö rsö rjningsbö rdan ö kar, dels må ste arbetsmarknaden anpassas till att arbetskraften blir mindre och dessutom få r en hö gre medelå lder. Dessa anpassningskrav utgö r en betydande utmaning fö r den svenska ekonomin . Miljö politiska må l ö kar i betydelse Ekonomin har inte bara att anpassa sig till en fö rä ndrad demografi. En anpassning må ste också ske till att en god miljö kommer att utgö ra ett viktigt må l fö r politiken ä ven . En hå llbar utveckling utgö r ett allmä nt formulerat må l fö r miljö politiken, och detta begrepp diskuteras nä rmare i kapitel 5. I kapitel 5 redovisas också berä kningar av en miljö justerad nettonationalprodukt, som ä r ett fö rsö k att uppskatta om Dä rutö ver finns fö r miljö politiken, bland annat fö r fö r den ekonomiska diskuterats under må nga å r och å sikterna om sambandet mellan tillvä xt och miljö på verkan gå r isä r. I kapitel 5 diskuteras sambanden mellan miljö och tillvä xt och vilka empiriska belä gg som finns fö r de olika synsä tten på sambandet mellan tillvä xt och miljö . I kapitlet redovisas berä kningar av hur å tagandet om utslä pp av vä xthusgaser som fö rbundit sig till i det s k Kyotoprotokollet, på verkar tillvä xten. Anpassningen till så vä l den demografiska utvecklingen som ö kad vikt fö r miljö må l må ste ske inom de ramar som ges av att ä r en mycket internationaliserad ekonomi. Internationaliseringen kommer att fortgå ä ven , inte minst mot bakgrund av att allt fler lä nder deltar i det internationella ekonomiska utbytet. Fö retagen har blivit allt mer globala i sitt agerande, vilket diskuteras i kapitel 8. Det ä r också troligt att rö rligheten hos arbetskraften kommer att ö ka. Ö kade språ kkunskaper, det faktum att allt fler unga tillbringar en del av sin studietid utomlands samt mö jligheten till vä lavlö nade arbeten utomlands stö djer en så dan utveckling. Den internationella rö rligheten hos arbetskraften diskuteras i kapitel 7. Den ö kande internationaliseringen innebä r att den internationella arbetsfö rdelningen ö kar och att de samlade resurserna kan anvä ndas mer effektivt. Det bidrar till lä gre priser och ett stö rre urval av produkter, Internationaliseringen medfö r också att vissa skattebaser blir rö rligare, vä lfä rdssystem. å r har det blivit klart att det områ den ä r mycket svå rt att ha en beskattning avviker frå n beskattningen i andra lä nder. kommer sannolikt denna utveckling att fortsä tta, vilket fö r del i må nga fall kommer att innebä ra en press nedå t på de skatter som berö rs. sin tur också på verka mö jligheterna att finansiera de å tagandena inom de nuvarande vä lfä rdssystemen. diskussion kring denna frå gestä llning finns i kapitel 4. Hur kan de framtida utmaningarna mö tas? Av de utmaningar som beskrivs ovan framgå r att den svenska ekonomin har att anpassa sig till en ö kad fö rsö rjningsbö rda fö r de som arbetar. Efterfrå gan på vå rd och omsorg kommer att ö ka, som internationaliseringen innebä r att finansieringen av offentliga vä lfä rds- system kan fö rsvå ras genom att vissa skattebaser urholkas. Till detta kommer de restriktioner som uppfyllandet av olika miljö må l innebä r. De spä nningar och utmaningar som kan tä nkas uppstå i ekonomin till fö ljd av den demografiska utvecklingen, uppfyllandet av miljö må l och internationaliseringen analyseras i kapitel 4 och 5. I de dä rpå fö ljande kapitlen diskuteras olika sä tt att tackla dessa utmaningar. Av central betydelse ä r att finna å tgä rder som frä mjar en god ekonomisk tillvä xt och en lå g arbetslö shet. I kapitel 6 om arbetsmarknaden diskuteras dä rfö r vad som på verkar arbetsutbudet. Dä r fö rs också en diskussion om mö jligheterna att fö rbä ttra resursutnyttjandet i ekonomin genom en minskad arbetslö shet. Effekterna av en arbetstidsfö rkortning berö rs också . I kapitel 7 analyseras vilken betydelse utbildning och kompetens har fö r tillvä xten och i vad må n dessa faktorer kan bidra till att underlä tta anpassningen till de framtida fö rä ndringarna. En god tillvä xt i nä ringslivet underlä ttar anpassningen till en ö kad fö rsö rjningsbö rda och finansieringen av vä lfä rdssystemen. I kapitel 8 om nä ringslivets framtida villkor studeras dä rfö r utvecklingstrender inom nä ringslivet och betydelsen av ett gott fö retagsklimat fö r investeringar, produktivitet och tillvä xt. finns slutligen en sammanfattande diskussion kring mö jligheterna att mö ta de utmaningar som svensk ekonomi stå r infö r och vad som krä vs fö r att anpassningen till de nya fö rutsä tt- ningarnas skall underlä ttas. 2Eftersläpning, kris och återhämtning – tre händelserika decennier har halkat efter både andra länder i EU och i ekonomiskt hänseende . har , men främst , förlorat placeringar i rankingen över köpkraftsjusterad BNP per person. I detta kapitels första del finns beskrivning av tillväxtens utveckling i ett internationellt perspektiv och en genomgång av i vilken utsträckning tillväxten av produktionsfaktorerna kan förklara detta förlopp. Därefter diskuteras vilken betydelse förändringar i produktiviteten haft för utvecklingen. En kort diskussion kring orsakerna till utvecklingen finns också. har stora förändringar i den ekonomiska politiken genomförts. I kapitlets andra del finns en diskussion kring de förändringar som skett i finans- och penningpolitiken och av de strukturreformer som genomförts. 2.1Hur mäts ekonomisk tillväxt? Ekonomisk tillväxt är basen för ett ökat materiellt välstånd. Tillväxt ger också mer resurser att omfördela bland medborgarna för att uppnå en jämnare levnadsstandard. Men tillväxt och fördelning har dock i grunden ett dualt förhållande: tillväxten gynnas av skattefinansierade offentliga insatser som syftar till allmänt hög hälsonivå i landet och en bred kompetensbas genom stora och breda utbildningssatsningar.