sou · GOB380 · 2001-01-01 00:00:00 — 24.Hinder för ersättare i överförmyndarnämnd att vara förordnad som god man i ärende som stod under tillsyn av samma nämnd. JO 1996/97 sid.428 25.Kriminalinspektör var förhörsledare och övervakare för en målsägande. Uttalande om jäv men ej om bisyssla. 26.Tjänstledig arbetstagare vid länsstyrelse gav handledning och utbild- ning åt anställda vid socialnämnd under tillsyn. Risken för förtroendeskada ej helt utesluten trots att han inte tjänstgjorde vid samtidigt. 1.Förtroendeskadligt att chef för statlig skola drev företag inom samma verksamhetsområde som skolan. 2.Förtroendeskadligt att byrådirektör vid drev bolagsverksamhet med nära anknytning till hans arbetsuppgifter. Be- slut 29.4.1975. 3.Förtroendeskadligt att myndighetschef hade styrelseuppdrag i ett ni- stitut inom myndighetens verksamhetsområde. 4.Landshövding ansågs kunna vara styrelseordförande i ett bolag och äga aktier i ett annat. Av betydelse var att inget av bolagen hade säte eller bedrev verksamhet i det län där landshövdingen arbetade. 5.Förtroendeskadligt att myndighetschef hade styrelseuppdrag i ett bolag med anknytning till myndighetens verksamhetsområde. 6.Chefen för ansågs kunna vara ordförande i styrelsen för och i en styr- grupp för infrastrukturfrågor. Av betydelse var den svaga anknytning- en mellan gruppen och myndigheten, den lilla personliga nyttan för myndighetschefen samt föreningens typ av verksamhet. 7.Generaldirektör vid var ordförande i styrelsen för stiftelsen . Eftersom båda förordnan- dena utfärdats av regeringen, som också skulle haft att pröva bisyss- lan, hade generaldirektören haft rätt att utgå ifrån att regeringen prövat frågan om det lämpliga i att kombinera uppdragen. 8.Länsarkitekt åtog sig att för ideell stiftelse vara projektledare för visst byggprojekt inom länet. Speciella omständigheter gjorde att ingen kritik riktades. 9.Kritik mot två hyresråd som i egen regi, mot icke ringa ersättning och i icke obetydlig omfattning, bedrev kursverksamhet i hyresrätt. Delta- garna var till stor del personer som uppträdde som parter i hyresnämn- den. 10.Kritik riktades mot två tjänstemän vid som gjort vissa terminsaffärer med riks- eller statsobligationer på värdepap- persmarknaden. 11.Inget hinder för åklagare att vid ett enstaka tillfälle åta sig skatterätts- ligt uppdrag åt en god vän i samband med upprättande av självdeklara- tion. 12.Kritik mot att tjänstledigt hyresråd i egen regi bedrev kursverksamhet i fastighetsrätt och åtog sig konsultuppdrag i fastighetsrättsliga frågor samt uppträdde som ombud i domstol, även i den egna hyresnämnden. 13.Hinder för teknisk ledamot på PRV:s patentavdelning, med omfattande självständig beslutanderätt i ärenden om t.ex. varumärken och möns- ter, att bedriva formgivnings- och layoutarbete på uppdrag av framför allt enskilda näringsidkare. 14.Påtaglig risk för förtroendeskada när tre poliser deltog i auktionsverk- samhet eller verksamhet som eljest innefattade handel med antikviteter inom sitt polisdistrikt. 15.Hinder för polisaspirant att vara verksam även vid alarmeringscentral. 16.Hinder för delgivningsman att ha buddelgivning som bisyssla. 17.Kritik mot att kommunala arbetstagare vid sidan om sin kommunala anställning hade engagemang i verksamheter som sammanföll med de som de hade att sköta hos kommunen. 18.Risk för förtroendeskada då gav i uppdrag åt perso- nal vid slakteri att vid behov rycka in som besiktningsassistenter. 19.Risk för förtroendeskada då polismän drev bevakningsföretag. 20.Principiellt fel att kriminalvårdsdirektör var ordförande i ett vårdbolag som konkurrerar med andra om tjänster på marknaden. 21.Ingen förtroendeskada då domare höll kurser åt stiftelse och hade skiljemannauppdrag på uppdrag av annan än enskild part. 22.Ingen erinran emot att domare utövar författarverksamhet från vilken inkomsterna utbetalas till ett av domaren ägt aktiebolag där han själv utgjorde styrelse. 1.Allmänna uttalanden om bisyssleregleringen. 2.Polisman fick rätt att medverka i familjeägt bussresebolag. 3.Departementsråd fick rätt att medge att en terminsaffär med statsobligationer genomfördes för ett aktiebolag, som han till hälften ägde. 4.Fråga om arbetsgivaren haft rätt att meddela bisyssleförbud. 5.Fråga om bl.a. innebörden av arbetstagarens skyldighet att anmäla bisysslor och lämna uppgifter om bisysslan. 6.Fråga om arbetsgivaren haft rätt att meddela bisyssleförbud. 7.Fråga om disciplinansvar för en officer som bedrivit verksamhet med uthyrning av snöskotrar till Försvarsmakten. Undersökning om bisysslor bland offentligt anställda Antal offentligt anställda ........................................................................ Sammanfattning av resultaten................................................................. Jämförelse med annan statistik om bisysslor ............................................ Bisysslor inom den offentliga sektorn...................................................... Bisysslor bland män respektive kvinnor ................................................... Anställda med bisyssla efter hel- respektive deltidsanställning................... Har Din myndighet/förvaltning etc myndighetsutövande uppgifter ............. Hade Du myndighetsutövande uppgifter.................................................. Har Din myndighet/förvaltning etc uppgifter som innebär tillsyn över offentlig eller enskild verksamhet .................................................... Hade Du uppgifter som innebär tillsyn över offentlig eller enskild Ingick det i Dina arbetsuppgifter att fatta beslut i frågor om Vilket löneskikt tillhörde Du.................................................................... Vilken typ av bisyssla/bisysslor hade Du ................................................. Vilken typ av bisyssla var den huvudsakliga bisysslan............................... Hur många timmar ägnar man i genomsnitt åt sin Hur många timmar ägnar man i genomsnitt åt samtliga Vilket var det huvudsakliga skälet till att Du hade denna bisyssla .............. Orsak till bisyssla efter inkomst från bisyssla ........................................... Finns det beröring mellan bisysslan och verksamheten vid den SOU 2000:80 Bilaga 3 239 Finns det beröring mellan bisysslan och de egna arbetsuppgifterna ............ Hur stor är bruttoinkomsten från Din bisyssla ........................ Inkomst efter typ av bisyssla .................................................................. Har Din arbetsgivare lämnat information om vilka bisysslor som inte är tillåtna ........................................................................................ Har Du begärt besked av Din arbetsgivare om Din bisyssla är Har Din arbetsgivare begärt att Du lämnar uppgift om Din bisyssla ........... Har Du informerat Din arbetsgivare om Din bisyssla/bisysslor .................. Undersökning om bisysslor bland offentligt anställda () har på uppdrag av genomfört en undersökning om bisysslornas omfatt- ning och beskaffenhet bland offentligt anställda. Undersökningen har ut- förts som en enkätundersökning. Den population som var önskvärd att undersöka var personer som var anställda i offentlig tjänst under perio- den . För detta användes registren över anställda hos staten inklusive försäkringskassorna, primärkommunerna och de landstingsanställda med aktualitet . Den undersökta populationen avgränsades också till att omfatta personer i ålder som hade en tjänsteomfattning på . Denna av- gränsning gjordes för att ej få med personer som hade en mycket tillfäl- ligt uppburen offentlig lön. Vid urvalsdragningen användes ett stratifierat slumpmässigt urval. Stratifieringen utgjordes av olika grupper som utredningen var speciellt intresserad av att undersöka. Med bisyssla avsågs, enligt definition i enkäten, Anställning, uppdrag eller annan verksamhet, avlönad eller oavlönad, som en anställd har vid sidan av sin huvudanställning. Här avses även bisyssla som Du innehaft även om den då inte krävt någon arbetsinsats. Att sköta sina egna och familjens privata angelägenheter räknas inte som bisys- sla. Enkäten inleddes med några frågor om huvudanställningen t.ex. inom vilken del av den offentliga sektorn man arbetade under undersöknings- perioden, om anställningen var på heltid eller deltid samt vilket löneskikt som den anställde tillhörde efter en grov indelning. Frågor ställdes också om myndigheten och den anställde hade myn- dighetsutövande upp-gifter eller uppgifter som innebar tillsyn över of- fentlig eller enskild verksamhet, dvs kontroll av att lagar och andra före- skrifter efterlevs. Vidare ställdes en fråga om den anställde hade ar- betsuppgifter i sin huvudanställning där det ingick att fatta beslut i frågor om upphandling. De frågor som ställdes om bisysslor var antal bisysslor, vilken typ av bisyssla med möjlighet till uppdelning på offentliga och enskilda bisysslor, skäl till bisyssla, ungefärlig tidsåtgång för bisysslan/ bisysslorna per må- nad samt ungefärlig bruttoinkomst av bisyssla . Vidare ställdes frågor huruvida det fanns någon beröring mellan bi- sysslan/bisysslorna och verksamheten hos den anställdes myndig- het/förvaltning respektive den anställdes arbetsuppgifter. De avslutande frågorna i enkäten berörde frågor om informations- skyldigheten vad gäller för såväl arbetsgivaren gentemot den anställde som den anställde gentemot arbetsgivaren. I denna rapport uppgår skattningen av antalet offentligt anställda till 1 065 000. Det är från detta antal som andelsberäkningarna i rapporten gjorts. Enligt officiell statistik uppgick antalet offentligt anställda under sam- ma period till 1,3 miljoner. Detta framgår av SCBs arbetskraftsunder- sökningar (), som genomförs med aktuellt urval. Det skattade antalet offentligt anställda i undersökningen om bisysslor är således lägre än det officiella antalet. Skillnaden förklaras av att den population som användes i undersökningen om bisysslor är de personer som var offentligt anställda , dvs. , och fortfarande var kvar i offentlig anställning. De personer som tillkommit i offentlig tjänst ingår ej i den undersökta popula- tionen. · av de offentliganställda hade en eller flera bisysslor av de offentligt anställda med bisyssla hade endast en bi- syssla av de med bisysslor arbetade heltid arbetade på en myndighet/förvaltning med myndighets- utövande uppgifter av dessa hade själva myndighetsutövande uppgifter av dem med bisyssla arbetade på en myndig- het/förvaltning med tillsynsuppgifter av dessa hade själva arbetsuppgifter som innebar tillsyn över offentlig eller enskild verksamhet av dem med bisyssla hade arbetsuppgifter som innebar att fatta beslut i frågor om upphandling av de offentligt anställda med bisyssla hade en inkomst arbetade mindre än i bisysslan hade en bisyssla för att det var ett åliggande knutet till hu- vudanställningen av dessa hade obetalda bisysslor hade en bisyssla av ideella skäl av dessa hade obetalda bisysslor hade bisysslor av ekonomiska skäl hade bisysslor där beröring fanns mellan bisysslan och verksamheten vid myndigheten hade bisysslor där beröring fanns mellan bisysslan och det egna jobbet av dessa hade en bruttoinkomst från bisysslan på mer än arbetade på en myndighet där arbetsgivaren informerat om vilka bisysslor som inte var tillåtna hade själva begärt besked om bisysslan var förtroende- skadlig hade en arbetsgivare som begärt att man lämnar besked om bisysslan hade informerat sin arbetsgivare om sin bisyssla Jämförelse med annan statistik om bisysslor I arbetskraftsundersökningarna () som genomförs av SCB ställs en fråga om personen utöver sin huvudanställ- ning har någon bisyssla. I ingår endast betalda bisysslor (Undantag är de fall en person är s.k medhjälpande familje-medlem). I den nu genomförda undersökningen om bisysslor för bisyssleutredningen, ingår såväl betalda som obetalda bisysslor. En annan skillnad mellan dessa båda undersökningar är att är heltäckande över hela arbetsmarknaden, dvs frågor om sysselsättnings- förhållanden ställs till samtliga. Vad gäller bisysslor ställs således frågor även till de enskilt anställda. Uppgift om antal bisysslor kan inte erhållas från . I det följande visas några jämförelser mellan bisysslor i och bi- syssleundersökningen. Andel sysselsatta med bisysslor i respektive bisyssleun- dersökningen Denna jämförelse visar att andelen med bisysslor bland de offentligt an- ställda i bisyssleundersökningen är dubbelt så hög som i . Att an- delen är lägre i förklaras självklart av att endast betalda bisysslor ingår i . De största avvikelserna fanns bland de statligt och försäk- ringskasseanställda. Sammanställningen visar också att det enligt är vanligare med betalda bisysslor bland offentligt än bland enskilt an- ställda. Andel sysselsatta med bisysslor i inom sektor i huvudanställningen respektive * redovisas inte här pga för små grupper och därmed osäkra siffror Andel sysselsatta med bisysslor i bisyssleundersökningen inom sektor i huvudanställ- ningen respektive sektor i den huvudsakliga bisysslan Gruppering efter typ av bisyssla: Anställning eller uppdrag hos offentlig ar- Styrelseuppdrag i offentligt ägt bolag, eko- Anställning eller uppdrag hos privat arbets- Styrelseuppdrag i privat ägt bolag, ekono- Bisysslor inom den offentliga sektorn Drygt en femtedel av de offentligt anställda som ingick i undersökningen hade en eller flera bisysslor. Andelen som hade bisysslor inom olika sektorer uppvisade inga större skillnader men andelen var något högre bland de statligt anställda än bland övriga. Jämför man andelen som hade bisysslor inom vissa grupper finner man dock stora skillnader. Vanligast förekommande var bisysslor bland verkschefer där hade en eller flera bisysslor. av domarna hade bisysslor. Innehav av bisysslor inom den offentliga sektorn Andel offentligt anställda med och utan Bisysslor bland män respektive kvinnor Män hade bisysslor i högre utsträckning än kvinnor. av de of- fentligt anställda männen hade en eller flera bisysslor medan av kvinnorna hade bisyssla. Andelen män och kvinnor med bisyssla Av de offentligt anställda med bisysslor hade mer än en bi- syssla och hade minst tre bisysslor. När det gäller innehav av bisysslor inom olika sektorer var det inte så stora skillnader, men det tycks vara vanligast med mer än en bisyssla inom den statliga sektorn. Jämför man olika grupper var skillnader i innehavet av antal bisysslor stora. av verkscheferna med bisyssla hade minst 3 bisysslor. Det var också i den gruppen som det var vanligast med flera bisysslor. av verkscheferna hade mer än en bisyssla. Bland domare var det som hade mer än en och som hade fler än tre bisysslor. Andelen offentligt anställda efter antal bisysslor Andelen offentligt anställda efter antal Anställda med bisyssla efter hel- respektive deltidsan- ställning Bland de offentligt anställda var det vanligast med bisysslor bland an- ställda som i sin huvudanställning arbetade heltid. Av de offentligt an- ställda som hade en eller flera bisysslor arbetade hel- tid i sin huvudanställning. av de statligt anställda som hade bi- syssla arbetade heltid i sin huvudanställning. Innehav av bisysslor för hel- respektive deltidsanställda Jämför man fördelningen efter antal bisysslor bland hel- respektive del- tidsanställda mellan olika sektorer finner man inga större skillnader. Dock kan noteras att andelen med mer än en bisyssla var högst bland de deltidsanställda som arbetar inom statlig sektor. Antal bisysslor bland hel- respektive deltidsanställda Har Din myndighet/förvaltning etc myndighetsutövande uppgifter? På frågan om myndigheten/förvaltningen, där den anställde arbetade i sin huvudan-ställning, hade myndighetsutövande uppgifter förutsågs att det kunde föreligga svårigheter för uppgiftslämnarna att veta om arbets- givaren hade sådana uppgifter. Ett förtydligande lades därför till att myndighetsutövning förelåg i de fall när en myndighet beslutar om för- måner, rättigheter och skyldigheter, tillstånd, bidrag mm för enskilda per- soner. Av resultaten framgår också att av de offentligt an- ställda med bisysslor svarade vet ej på frågan. Andel personer där myndigheten hade respektive inte hade myndighetsutövande uppgifter Av de som svarat på frågan svarade att de arbetade inom en myndighet med myndighetsutövande uppgifter. Andelen varierade kraf- tigt mellan olika sektorer. Bland statligt anställda var det mer än hälften som arbetade på en sådan myndighet. Andelen där myndigheten hade myndighetsutövande uppgifter Hade Du myndighetsutövande uppgifter? Drygt hälften av dem som arbetade på en myndighet/förvaltning med myndighetsutövning hade själv myndighetsutövande uppgifter. Andel personer som hade respektive inte hade myndighetsutövande uppgifter Den högsta andelen med myndighetsutövande uppgifter fanns bland de försäkringskasseanställda och den lägsta bland de anställda inom lands- tingen. Andelen där den anställde hade myndighetsutövande uppgifter Har Din myndighet/förvaltning etc. uppgifter som innebär tillsyn över offentlig eller enskild verksamhet, dvs kon- troll av att lagar och andra föreskrifter efterlevs? av de offentligt anställda med bisysslor hade sitt arbete på en myndighet som hade någon form av tillsyn och/eller kontroll över offent- lig och enskild verksamhet, d.v.s kontroll av att lagar och andra före- skrifter efterlevs. Den högsta andelen fanns bland de anställda inom för- säkringskassorna där sade sig arbeta på en tillsynsmyndighet och den lägsta andelen fanns bland de landstingsanställda där sade sig arbeta på en sådan myndighet. Andel anställda vid myndighet med eller utan tillsynsuppgifter Andelen anställda vid en tillsynsmyndighet Hade Du uppgifter som innebär tillsyn över offentlig eller enskild verksamhet? Nästan hälften av dem som arbetade på en tillsynsmyndighet hade själva arbetsuppgifter som innebar tillsyn över offentlig eller enskild verksam- het. Den högsta andelen som arbetade på en tillsynsmyndighet och själva hade tillsynsuppgifter återfanns bland de statligt anställda. Den lägsta andelen hade de kommunalt anställda. Andelen anställda som själva hade respektive inte hade arbetsuppgifter som innebär tillsyn A ndelen anställda som själva hade arbetsuppgifter som Ingick det i Dina arbetsuppgifter att fatta beslut i frågor om upphandling, dvs köp eller hyra av varor, tjänster el- ler byggentreprenader? Av de offentligt anställda med bisysslor hade arbetsuppgifter som innebar att fatta beslut i upphandlingsfrågor. Högst var andelen bland de statligt och kommunalt anställda där hade så- dana arbetsuppgifter. Andelen som själva hade/ inte hade arbetsuppgifter som innebär att fatta beslut i upphandlingsfrågor Andelen anställda som själva hade arbetsuppgifter som Procent innebär att fatta beslut i upphandlingsfrågor Vilket löneskikt tillhörde Du? av de offentligt anställda med bisysslor hade en lön från sin huvudanställning som understeg . ha- de en lön på mer än . Här var det självklart sto- ra skillnader mellan olika grupper av anställda. De högsta andelarna i det lägsta löneskiktet fanns bland de anställda hos kommun och försäkringskassor. Vilken typ av bisyssla/bisysslor hade Du? Bland de offentligt anställda som hade en eller flera bisysslor hade de flesta sin enda eller någon av sina bisysslor som anställning eller uppdrag hos annan offentlig arbetsgivare eller som ideellt förtroendeuppdrag. Ser man på olika sektorer var det de landstingsanställda som hade den hög- sta andelen bisysslor inom offentlig sektor medan de försäkringskas- seanställda hade den lägsta andelen. Den högsta andelen i politiska, fackliga och ideella förtroendeuppdrag samt uppdrag i intresseorganisa- tioner hade de försäkringskasseanställda närmast följt av de statligt an- ställda. Bland de olika grupperna var det framför allt domare och verkschefer som hade bisysslor inom offentlig sektor. Bland svarsalternativet annat förekommer t ex lantbruk, jordbruk, skogsbruk, författarskap, musiker, kontaktfamilj, religiös verksamhet och ungdomsledare. Av de som hade en eller flera bisysslor uppgav att minst en av bisysslorna var anställning/uppdrag hos annan offentlig arbetsgiva- re. Andel som svarat* * Fler svarsalternativ möjliga. Andelarna summerar därför ej till Vilken typ av bisyssla var den huvudsakliga bisysslan? Av de som hade en eller flera bisysslor uppgav att den enda eller huvudsakliga bisysslan var anställning/uppdrag hos annan offentlig arbetsgivare. Den därnäst största andelen uppgavs vara ideella förtroen- deuppdrag. Hur många timmar ägnar man i genomsnitt åt sin huvudsakliga bisyssla? På frågan hur många timmar man i genomsnitt ägnade sig åt sin bisyssla, eller i de fall man hade flera bisysslor, åt sin huvudsakliga bisyssla svarade att de ägnade per må- nad, medan ägnade mellan åt bi- sysslan. En femtedel ägnade åt bisysslan. Hur många timmar ägnar man i genomsnitt åt samtliga bisysslor? På frågan hur många timmar i genomsnitt man ägnade sig åt samtliga sina bisysslor, svarade att de ägnade mer än åt dessa. Vilket var det huvudsakliga skälet till att Du hade denna bisyssla? Av de anställda inom offentlig sektor som hade bisyssla uppgav de flesta ideella skäl som huvudsakligt skäl till bisyssla. Andelen med detta skäl var högst bland anställda inom försäkringskassorna, där ungefär hälften uppgav detta skäl. Detta kan tolkas som att de vanligaste bisysslorna bland de försäkringskasseanställda var obetalda. Även bland statligt an- ställda var andelen som uppgav ideella skäl högt där uppgav detta skäl. Det näst vanligaste inom samtliga sektorer utom försäkrings- kassorna var ekonomiska skäl. hade en bisyssla av ekonomiska skäl och , sva- rade att man hade bisyssla av ideella skäl. Orsaker till att ha bisyssla var mera varierande när det gäller vissa grupper. Ideella skäl angavs till stor del av åklagare, poliser och militärer medan detta skäl inte var särskilt vanligt bland verkschefer och läkare. Ekonomiska skäl var vanligast bland läkare och sjuksköterskor. Huvudsakligt skäl till bisyssla Orsak till bisyssla efter inkomst från bisyssla Tittar man på orsaken till bisyssla efter hur stor inkomst man hade från bisysslan ser man att mer än hälften, , av dem som hade bisyssla av ideella skäl inte hade någon ersättning. Nära hälf- ten av dem som hade en bisyssla som var ett åliggande knutet till huvud- anställningen hade också uppgivit att man inte hade någon inkomst från sin bisysslan. Årsinkomst från bisyssla efter huvdsakligt skäl till att Bland svarsalternativet Annat skäl var de mest frekvent förekom- mande svaren intresse, vill upprätthålla kompetensen samt någon form av egen verksamhet. Här förkommer t.ex ofta egen jordbruksfastighet eller att man hjälper den andra parten med någon verksamhet. Bland annat skäl kan också nämnas t ex politiska, vill göra något annat, för- troendevald, vald och att man hade bisysslan för att man tycker det var roligt. Om man fördelar skälen till att ha bisyssla efter månadslön i huvudan- ställningen så var det självklart bland de lägst avlönade som den största andelen hade bisyssla av ekonomiska skäl. Ideella skäl var vanligast i lö- neskiktet 20 - och bland de högst avlönade hade den största andelen en bisyssla för att det var ett åliggande i huvudan- ställningen. Skäl till bisyssla efter månadslön i huvudsysslan Finns det någon beröring, t ex i fråga om ämnesområde, mellan någon av Dina bisysslor och verksamheten vid Din myndighet/förvaltning? hade en eller flera bisysslor där beröring fanns mellan bisys- sla och verksam-heten vid myndigheten/förvaltningen där de arbetade i sin huvudanställning. Bland de landstingsanställda med bisyssla var det mer än hälften, som hade en sådan bisyssla. Åklagare, poliser och militärer var de grupper där lägsta andelen hade svarat att det fanns beröring mellan bisyssla och myndighetens verk- samhet. Av de som svarat att beröring fanns mellan någon av bisysslorna och verksamheten vid den egna myndigheten arbetade nära en tredjedel på en myndighet med myndighetsutövande uppgifter.