sou · GOB331 · 2001-01-01 00:00:00 — Man bör också se över den tekniska högskoleutbildningens innehåll, undervisningsmetoder och samspel mellan studenter samt mellan studenter och lärare, skriver NyIng i sin slutrapport. Grupparbeten och problembaserat lärande passar kvinnor bättre än storföreläsningar. Likaså är det viktigt att undervisningen präglas av en helhetssyn där kunskaperna placeras in i ett bredare sammanhang. Efter att ha anpassat civilingenjörsprogrammet i informationsteknologi vid i förhållande till vad som framkom av NyIng så har andelen kvinnliga teknologer ökat. var det av studenterna som var kvinnor. är det kvinnor som studerar informationsteknologi vid , enligt en artikel i nr 1 1999. NyIng-projketet finansierade en studie av en ny utbildning, datatekniskt basår. Datatekniskt basår är en utbildning för studenter som läst samhällsvetenskapliga program på gymnasiet. läser man in naturvetenskapliga och tekniska ämnen, som man börjar med kurser som ges på datacivilingenjörsprogrammet. Förändringar av rekryteringsbas och pedagogik i undervisningen ansågs vara fördelaktigt för kvinnliga studenter och man ville med anledning av detta genomföra en studie av denna nya utbildning. Alla lärare på datatekniskt basår trodde att utbildningen kan vara ett steg i rätt riktning för att öka jämställdheten på tekniska högskolan. Observationerna som gjordes under utbildningen ledde inte till några slutsatser om systematiska skillnader mellan de manliga och kvinnliga studenterna. Flickor och teknik på Projektet flickor och teknik på har pågått . Syftet med projektet har bl.a. varit och är att förändra attityder till kombinationen flickor-teknik och att få fler sökande till . ges minikurser i teknik för gymnasietjejer. Totalt är det 120 flickor som får gå på en av dessa minikurser som tar . De deltar i laborationer och föreläsningar samt får information om högskolans utbildningsprogram. Kursdeltagarna bor hos kvinnliga teknologer och får på så sätt möjlighet att på ett mer avspänt sätt diskutera hur det är att studera vid tekniska högskolan. Det är lätt att få tjejer till dessa minikurser i teknik. Inbjudan går ut till gymnasieskolor runt om och många fler än vad man har resurser att ta emot skulle vilja komma. De flickor som får Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) möjlighet att genomgå en kurs är ofta mycket positiva efteråt och säger att den tekniska högskolan inte var som de hade trott den skulle vara. Alla är inte datanördar och det verkar ju inte så svårt, är det många som säger. Hur många fler flickor som väljer den tekniska högskolan efter att ha genomgått denna tredagars minikurs vet man inte, men eftersom efterfrågan är så pass stor och gymnasieeleverna så positivt inställda till kurserna så fortsätter man med projektet. Om man fick mer resurser skulle man ordna fler kurser , säger en i projektledningen för flickor och teknik på . Likande projekt, att få flickor att välja teknik, genomförs bl.a. på . vid har ställt sig frågan varför datavetenskap är det ämne som lockar minst andel kvinnor av alla naturvetenskapliga ämnen. Andelen kvinnliga studerande var . Man skriver bl.a. i sin rapport utbilda tjejer i datavetenskap att det finns inga genetiska skillnader mellan män och kvinnor som kan förklara den stora skillnaden mellan antalet kvinnor och män inom data- och teknikområdet. Däremot har femininnitet och teknik kommit att stå i motsatsförhållande till varandra i vår kultur. Att i en period i livet när flickorna ska hitta sin identitet som vuxen och kvinna kunna tänka sig att syssla med något som inte är förenligt med kvinnlighet är näst intill en omöjlighet. Institutionen genomförde en enkätundersökning bland en grupp kvinnliga elever som läst vid institutionen. Synpunkter som framfördes av eleverna var bl.a. att: -lärarna förutsatte förkunskaper som formellt inte krävdes, men det var förkunskaper som oftast pojkarna och inte flickorna hade, -övningsexemplen var ofta mer anpassade efter pojkarnas intressen, -man saknade kvinnliga förebilder och lärare. I redovisning Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald nämns flera exempel på hur olika högskolor arbetar för att rekrytera och utbilda fler kvinnor inom de tekniska och datavetenskapliga utbildningarna. Ett av motiven till denna satsning är att hitta de bästa studenterna. Exempel man nämner är bl.a.: -karriärplanering för kvinnliga doktorander -att det förekommer att man ger högre ersättning åt institutioner för examination av kvinnliga doktorander -att man ändrar på tekniska utbildningar så att de innehåller mjukare kurser -program som riktar sig speciellt till kvinnor inom datateknik -att man för ihop de fåtaliga kvinnorna i en och samma undervisningsgrupp på utbildningar i datavetenskap -olika mentorsprogram för speciellt kvinnor Det står vidare i rapporten att de flesta inom universitet och högskolor anser att en jämn könsfördelning bidrar till kvaliteten, genom att införa nya perspektiv i undervisningen. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 3.4 Arbetsmarknads- och vuxenutbildning 3.4.1 Erfarenheter från aktuella projekt och program För att öka tillgången till yrkesutbildad personal inom IT-området har regeringen satsat på en arbetsmarknadsutbildning. En av målsättningarna är att , av de drygt 10 000 som utbildas, ska vara kvinnor. och branschorganisation bildade SwIT-yrkesutbildning i form av en ideell förening som fick regeringens uppdrag att genomföra programmet. SwIT är en nätverkorganisation som bygger på geografisk spridning. Hela programmet ska vara genomfört och utvärderat . För att öka intresset för utbildningarna hos bl.a. kvinnor har SwIT arbetat på olika sätt. En viktig åtgärd har varit att formulera annonstexter så att de lockar även kvinnor. I stället för att ange det tekniska innehållet har yrkesrollen, som utbildningen leder till, beskrivits. Man har också försökt ändra attityder hos arbetsgivare genom att påvisa exempel på framgångsrika kvinnor i IT-branschen. Utifrån företagens behov har man köpt specialbeställda kurser . För att få deltagare till kurserna har man gått ut med annonser. De som har sökt har fått genomgå intervjuer och tester. Personernas motivation och läggning för yrket har varit det mest viktiga i urvalet. Att åstadkomma bra resultat – att hitta rätt personer med rätt möjligheter och kvalitéer – tror man har bidragit till att man lyckats få så pass många som kvinnor i utbildningarna. Rekryteringsprocessen har varit mycket viktig säger man på SwIT. Det finns hos SwIT många bra och goda exempel på kvinnor som trots tveksamheter till att skaffa sig ett yrke inom IT-branschen, efter att ha börjat kursen, upptäckt hur roligt och passande för just henne detta var. Swit har delat in sina kurser i tre områden: -programmerare/utvecklare -applikationsstöd (ex. internetapplikationer, användarstöd i kalkylprogram utvecklare inom multimedia etc.) Av de drygt 4000 kvinnor som gick eller hade genomgått en kurs på SwIT var det som hade valt inriktningen applikationsstöd. Den tekniska inriktningen valde och programmering valde av kvinnorna. Man säger på SwIT att även om man har lyckats få kvinnor att bli intresserade och välja att utbilda sig inom IT så har de ändå valt de av tradition mest kvinnliga kurserna. satsar främst på s.k. flaskhalsutbildningar bl.a. inom avancerade dataområden där personalbehovet är stort. Man riktar datautbildningar till dem som har hög baskompetens och kan ges en spets. på AMV anser att få kvinnor hör till den gruppen. menar att det pedagogiska klimat som gäller inom datavärlden bidrar till att kvinnorna blir förlorare så länge man blundar för att det finns skillnader mellan kvinnors och mäns tekniska referensramar. De tekniska utbildningarna vänder sig oftast till personer med mer erfarenhetsbaserade Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) kunskaper i teknik och data än vad kvinnor vanligtvis har. Utbildningsanordnarna utgår från att mannens förkunskaper är de självklara förkunskaperna. Kraven på kvinnorna på utbildningarna blir därigenom oftast orimligt stora. I rapporten för lågutbildade kvinnor skriver att olika individer behöver använda olika inlärningsmodeller och att dessa varierar mycket människor emellan. Förkunskaper, erfarenheter och tillit till den egna förmågan är också av avgörande betydelse för vad som är möjligt att tolka och förstå. När man lär sig något nytt är det viktigt att kunskapen kan kopplas till egna upplevelser och erfarenheter. Den som har andra referensramar än dem som läraren förutsätter har svårt att ta till sig det som lärs ut. Kunskapen blir abstrakt och det blir svårt att inse vad man ska använda den till. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 4 Män och kvinnor i IT-företag 4.1 Siffror och statistik Av samtliga förvärvsarbetande var kvinnor. Andelen kvinnor inom vissa IT-branscher låg betydligt lägre. Vissa IT-branscher omfattas här av: -Konsultverksamhet avseende maskinvara Inom dessa ovan nämnda branscher, här kallade vissa IT-branscher, förvärvsarbetade totalt 52 264 personer vilket är 1,av totala antalet förvärvsarbetande. Av samtliga som arbetade inom vissa IT-branscher var kvinnor. Figuren nedan visar fördelningen mellan kvinnor och män bland alla förvärvsarbetande och bland förvärvsarbetande i vissa IT-branscher. A n d e l fö rv ä rv s a rb e ta n d e m ä n o c h k v in n o r å r 1 9 9 7 e n l. S C B /R A M S A lla fö rvä rvs a rb . F ö rvä rvs a rb . IT-b ra n s c h e r Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Om man tittar på utbildningsnivån hos samtliga förvärvsarbetande ser man att antalet kvinnor med eftergymnasial utbildning är något högre än andelen män. av samtliga förvärvsarbetande var kvinnor med eftergymnasialutbildning, jämfört män. Vad beträffar forskarutbildning så var det av samtliga förvärvsarbetande som var män och som var kvinnor. Se figuren nedan som visar utbildningsnivån på samtliga förvärvsarbetande . U tb ild n in g s n iv å p å s a m tlig a fö rv ä rv s a rb e ta n d e å r 1 9 9 7 e n l. S C B /R A M S g y mn a s iu m Ef te r g y mn a s ia l u tb . Fo r s ka r u tb . Fördelningen på utbildningsnivån på förvärvsarbetande inom vissa IT-branscher skiljer sig radikalt från gruppen samtliga förvärvsarbetande. av alla som förvärvsarbetade inom vissa IT- branscher var män med eftergymnasial utbildning och var kvinnor med eftergymnasial utbildning. var män med forskarutbildning och var kvinnor med forskarutbildning. Se figuren nedan som visar fördelningen mellan män och kvinnor och utbildningsnivå, inom vissa IT-branscher, . Utbildningsnivå på förvärvsarbetande inom vissa IT-branscher enl. SCB/RAMS Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Enligt en undersökning som DN gjorde var kvinnorna i minoritet i de då 22 börsnoterade IT-företagen. är ca 60 IT-företag börsnoterade och fördelningen mellan män och kvinnor är ungefär den samma. är kvinnor i styrelser, är kvinnor i ledningen och totalt är det kvinnor i dessa IT-företag. Se figur nedan som visar andelen kvinnor i de börsnoterade IT-företagen. IT-Företagen, som är en branschorganisation, har ca 640 IT-företag som medlemmar. 26 av dessa företag har en kvinnlig VD. A n d e l m ä n o c h k v in n o r i b ö rsn o te ra d e IT - fö re ta g , fe b ru a ri å r 2 0 0 0 To t a lt L e d n in g S t y re ls e 4.2 Kvinnliga chefer och kvinnors visioner Den ovan nämnda artikel som DN skrev bidrog till att JämO beslutade att begära in jämställdhetsplanerna från 22 olika företag i IT-branschen. När väl jämställdhetsplanerna, efter påminnelse, inkommit till JämO visade det sig att endast ett företag hade en plan som lever upp till lagens krav. Företagen som fick skicka in sina jämställdhetsplaner har mellan 29 och 320 anställda. De flesta av dessa företag består av kvinnor och män. Den vanligaste indelningen av personalen är att kvinnor arbetar med administration och männen finns i ledande positioner och övriga tjänster. Som en förklaring till att det är så få kvinnor pekar företagen på att det är mycket svårt att rekrytera kvinnor med teknisk högskoleutbildning. Det gäller särskilt de företag som är stationerade utanför storstadsområdena. Men kompetenta kvinnor finns, menar i en artikel i , . I samma artikel säger , en av de få kvinnliga VD:arna inom IT-branschen, att det handlar ofta om unga män som aldrig har talat professionellt med en kvinna i hela sitt liv och som väljer äldre män som heller aldrig talat professionellt med någon kvinna till sin styrelse. Då är det lätt att säga att man inte känner några kompetenta kvinnor. Kvinnokompetensen rekryterar kvinnliga chefer. De har ca 4000 namn i sin s.k. Profilbank. Av dessa ca 4000 kvinnor är drygt 1500 väl lämpade som chefer inom IT-branschen. som inte hittar kvinnor till ledande poster letar i fel nätverk och på fel ställen, enligt Kvinnokompetensen och många andra. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) I rapporten och lönsamhet, utgiven av , står bl.a. att, genom att bredda rekryteringsunderlaget till att omfatta såväl kvinnor som män ökar möjligheten att finna den mest lämpade personen för jobbet. Därmed ökar också företagets produktivitet och lönsamhet. Man tar upp tre motiv till varför jämställdhet på arbetsplatser har stora möjligheter att påverka lönsamhet och produktivitet i positiv riktning. -Större motivation hos personalen -Kontaktytor som öppnar upp möjligheterna för lönsamma synergieffekter. Med synergi menar man här att se möjligheter i gamla problem eller att se med nya ögon. I rapporten mäter man jämställdheten i 14 000 företag. Måtten på jämställdhet som man använder är: -representation av kvinnor och män med olika utbildningar -befattningsstruktur/inkomstfördelning mellan kvinnor och män -uttag av föräldraledighet. Måtten på lönsamhet tar man från företagens bokslut . finner i sin studie att: -Ju mindre representativt sammansatt personalgrupp, desto större negativa effekter på räntabilitet och produktivitet. -Man kan inte urskilja tydliga mönster vad gäller effekten av att sprida kvinnor uppåt i hierarkin. Detta kan tolkas som att kvinnor är varken bättre eller sämre än män som chefer. Men eftersom det finns så få kvinnliga chefer kan det vara en förklaring till varför man inte heller får fram några effekter på denna punkt. -Ett ojämnt uttag av föräldraledighet mellan könen leder till negativ påverkan på lönsamheten. Våra gemensamma visioner behövs Inom bankvärlden, som är en stor användare av informationstekniken, ser man tekniken främst som ett verktyg att utveckla och förbättra verksamheten. Att det även här är fler män än kvinnor som utvecklar tekniken är inget som man fokuserar på. Det är få kvinnor, totalt sett, i företag som sysslar med IT. Ännu färre blir kvinnorna när man tittar på ledningsnivån i dess företag, . är det med andra ord inte männen och kvinnorna som tillsammans påverkar utvecklingen och användningen av informationsteknologin, utan främst enbart männen och då kanske i första hand de yngre männen. Informationstekniken är ett verktyg och inget självändamål. Det är vi människor som påverkar samhällsutvecklingen. Förutsättningen måste vara att både kvinnors och mäns visioner gemensant ska styra utvecklingen av IT, eftersom det ytterst handlar om vilket samhälle vi vill ha. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 5 Varför är det så? Män utvecklar informationstekniken och kvinnor är användare. Detta påstående upprepas gång på gång i olika sammanhang och det går inte att blunda för att vi håller på att skapa en bild av kvinnligt och manligt i förhållande till den nya tekniken. Dilemmat med att lyfta fram skillnader mellan könen är att man riskerar att de befästs ännu starkare i våra föreställningar. Men varför är män mer fascinerade av informationstekniken och kvinnorna mer intresserade av hur man kan använda den? Svaret kanske finns i att vi kulturellt redan från barndomen fostras på olika sätt och att teknik och datorer är förknippat med manligt. I rapporten från datatekniskt basår, NyIng rapport 12 1999, står att teknologi har kommit att konstrueras och ses som manlig, vilket utesluter kvinnor som då inte heller söker sig till den utan undviker den. Flickor fostras till ett visst ointresse för teknik. Vuxna, jämnåriga och media förmedlar att teknik nog inte är vad flickor i första hand bör ägna sig åt. Pojkar däremot fostras till teknikintresse under intryck av en manlig teknisk kultur. Det finns även en samhällelig föreställning som betraktar matematiken som en maskulin symbol och omfattar idén att män är bättre på matematik, trots empiriska bevis som bevisar att så inte är fallet. Även programmering tillhör ämnen som karakteriseras som hårda och manliga. Detta kan vara en anledning till flickors brist på intresse för datorkunskap. I rapporten för jag vill använda huvudet står att ingenstans finns det ett identifikationsobjekt som kombinerar teknik med bilden av hur en åtråvärd kvinna ska vara. För pojkar är teknik däremot ett synnerligen gångbart manligt attribut. I antologin siffror till surfing skriver Py att det går att avköna tekniken om vi verkligen vill det. Kulturellt och socialt betingade föreställningar om stereotyper kan brytas, så att vi blir friare att göra våra vägval utan att vara låsta vid könstillhörigheter. Är vi så olika? I sitt bidrag till boken från spisen skriver att den s.k. särartsfeminismen som uppstod har bidragit till att könsroller konserverats. Från att ha betonat likheten mellan kvinnor och män ändrade kvinnorörelsen inriktning och man började tala om hur olika män och kvinnor var. Vi talar olika språk, vi kan inte förstå varandra, vi tänker olika o.s.v. var påståenden som fördes fram. Att könsbestämma skillnader konserverar bara roller och är oerhört ovetenskapligt. Vi är alla olika och låt oss vara det utan att könsbestämma skillnaderna, menar . Varför är vi olika? I en uppsats identitet och uthållig utveckling skriver att flickor och pojkar tidigt fostras in i olika roller. Flickor ska anpassa sig till andra och utveckla sin förmåga till relationer, på ett sätt så att den kvinnliga identiteten kvävs. Pojkar däremot ska vara hårda, tävla och vinna, inte visa medkänsla sorg etc. Grundelius menar att vi i det patriarkkala samhället har en mycket kraftig polarisering mellan könen och detta hindrar både män och kvinnor att uppleva sig som hela och tillfredställda människor. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Slutligen en del tänkvärt från I , som är underbyggt i 13 forskningsvolymer, konstateras bl.a.: -Tre av fyra chefer är män. Verkställande direktörer i börsnoterade företag väljs ofta av en liten snäv krets av (manliga) bekanta och bekantas bekanta. Kravet är inte att införa könskvotering till chefsjobb, det är viktigare att avskaffa dagens kvotering som ger män ständiga fördelar på kvinnors bekostnad. -Även i kvinnligt dominerade organisationer flyter män upp till toppen, som korkar, med hjälp av sin egen kraft och omgivningens stöd. Manlighet i sig är en kompetens. Rationellt är det knappast. -Enkönade grupper riskerar att bli enfaldiga. Utblicken och omvärldsanalysen försämras i grupper där individerna är mycket lika varandra. -Även när kvinnor väljer att utbilda sig otraditionellt, eller att utbilda sig över huvud taget, lönar sig utbildning sämre för kvinnor än för män. Könsbyte lönar sig faktiskt bättre än utbildning för kvinnor. -Den könssegregerade utbildningen i arbetsmarkanden gör att en stor begåvningsresurs i form av tekniskt intresserade kvinnor och vårdintresserade män aldrig kommer till sin rätt. menar att mycket kompetens går förlorad genom att kvinnors och mäns kompetens inte tas tillvara i sin fulla och bästa kapacitet. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Att utbilda tjejer i datavetenskap, , , Beskrivande data om barnomsorg och skola 1999, nr 173 Bredband för tillväxt i hela landet, SOU 1999:85, Datautbildningar för lågutbildade kvinnor, 1999:3 Datoranvändningen ökar – men stora grupper står fortfarande utanför, LO, Datorstöd i kvinnors levebrödsföretag, , R 1998:38 Delrapport från massgranskning av IT-företagens jämställdhetsplaner, JämO, Det nationella IT programmet – en delrapport om SwIT, IFAU 1999:2 The digital class difference – does it exist?, , Från Frankenstein till cyborg, , Från siffror till surfing, , , för jag gillar att använda huvudet, om flickors verklighet i männens teknik, , R 1999:20 Förslag till en nationell strategi för att stärka basen för svensk industri inom IT och elektronikområdena, , Humanism and fear!, , , 1999 IT i kvinnors tjänst, , , 1999 IT-strukturer, i , – en vision från IT-utvecklingen och transporterna, Rapport 1998:1 IT-utvecklingen och transporterna 2, Rapport 1998:4 Jämställdhet för kunskap, insikt och kvalitet, DS 1997:56 Jämställdhet och lönsamhet, , Jämställdhetspolitik inför 2000-talet, reg.skr 1999/200:24 Kartläggning av kunskap och datoranvändning hos företagare hos i , våren 99 Kvinnliga uppfinnare, , Kvinnobilder av , , 1998 Kvinnor och IT, , Kvinnors nätverk, , , 1998 Lusten att lära och lusten att leda, ITiS studiematerial, Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald, 2000 Manlig identitet och uthållig utveckling, , , 1995 NOT-prosjektet – sett utenfra, en vurdering av NOT-prosjektets insatser fra 1993 , Ny ingenjörsutbildning, Slutrapport, , 1999 Näringslivets IT-statistik, , 1999 Olika men ändå lika, /BAO Pojken som nörd och flickan som användare, , Itis rapport, Projekt med datatekniskt basår, NyIng Rapport 12, 1999 På rymmen från spisen, tolv liberaler om jämställdhet Recruting female students to highet education in mathematics, physics and technology, , 1998 Teknikan, , Utbildning och arbetsmarknad för IT-specialister, 1998:16 Verktyg som förändrar, ITiS studiematerial, 1999 Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31)