sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — För beredskapsmännens del går det för övrigt inte att förlägga en alltför stor del av utbildningen , när förvaltningarnas verksamhet är begränsad och arbetet inom äldre- och handikappvården i betydande omfattning utförs av semester- vikarier med begränsade kunskaper. Planeringen av verksamheten vid skolor styrs till stor del av semesterlagen. Bestämmelserna ger arbets- tagare rätt till fyra veckors sammanhängande ledighet . Full produktion vid räddningsskolorna skulle göra det nödvändigt att anställa extra lärare och administratörer. Detta skulle i väsentlig grad öka kostna- derna. har i några fall valt att lägga ut plikt- utbildning till olika kommuner. En utökning av den verksamheten skulle öka antalet utbildningsplatser . De dominerande kurserna för yrkespersonal vid Räddnings- verkets skolor är så långa – heltidsbrandman och brandmästare – att de tar i anspråk resurser under i stort sett en hel termin. Den översyn av räddningstjänstlagen (1986:1102) som planeras kan komma att leda till förändringar i inriktningen och omfattningen av yrkespersonalens utbildning. Det är möjligt att sådana förändringar skulle öka flexibiliteten i 280 Grundutbildningens genomförande, m.m. planeringen av pliktutbildningen. Den minskning av antalet civilpliktiga i grundutbildning som statsmakterna har beslutat om verkar i samma riktning. Lättare att hantera problemen Antalet personer som skall fullgöra tjänstgöring med civil- eller värnplikt kommer att minska . Även om verksamheten skulle komma att öka något kommer voly- men med nuvarande säkerhetspolitiska förutsättningar att ligga kvar på en förhållandevis låg nivå. Utredningen anser mot den bakgrunden att de utbildnings- ansvariga totalförsvarsmyndigheterna bör kunna hantera proble- men med tider för genomförande av grundutbildning med civil- och värnplikt och utbildning inom universitet och högskolor på ett flexibelt sätt med hänsyn till de enskildas egna önskemål. De följande avsnitten innehåller förslag till åtgärder som i det här sammanhanget är särskilt angelägna. 10.3.2Antalet högskoleterminer som blir berörda Utredningens förslag: Grundutbildningen skall planeras så att studier efter gymnasieutbildningen inte annat än i yttersta undantagsfall skall behöva skjutas upp eller uppehåll ske under mer än två terminer. Undantagen från principen skall vara mycket väl motive- rade. Försvarsmakten redovisar i sitt underlag till regeringen ett enhetligt utbildningsalternativ för arméns del i ett pliktsystem grundat på en inskrivning i den begränsade omfatt- ning som kontrollstationsbeslutet syftar till. Det enhetliga alter- nativet – kallat huvudutbildningsalternativet – skulle innebära att kompani- och plutonbefälseleverna inom armén skulle komma att rycka in , gruppbefälseleverna och de meniga i Grundutbildningens genomförande, m.m. 281 Samtliga skulle rycka ut efter slutövningar året efter. För arméförbanden i skulle följden bli en senarelägg- ning av utryckningen med en månad jämfört med nuvarande för- hållanden. Förbanden i övriga skulle komma att genom- föra utryckningen en månad tidigare än som varit fallet för deras del. För dem som skall genomgå utbildning till kompani- och plutonsbefäl skulle tjänstgöringen i båda alternativen påverka tre studieterminer i högre utbildning. Det skulle i ogynnsamma fall innebära en försening med två läsår. In- och utryckningstiderna för de totalförsvarspliktiga som skall genomgå grundutbildning med civilplikt är inte reglerade i någon författning. Varje utbildningsansvarig myndighet beslutar själv när utbildningen skall börja. Utbildningstidens längd fastställer emellertid ÖCB. Den tid som grundutbildningen för ett antal befattningar får ta i anspråk enligt ÖCB:s föreskrifter har framgått av sammanställningen i avsnitt 10.2.2. Enligt redovisning för ryckte i runt tal civilpliktiga och en tredjedel av de värnpliktiga in . Utredningens överväganden och förslag Grundläggande för motivationen att genomgå civil eller militär grundutbildning är enligt utredningens mening att det inte dröjer alltför länge innan de tjänstgöringsskyldiga som avser att studera på högskolan kan påbörja sina studier – eller att eventuellt uppe- håll i studierna inte blir alltför långt. Enligt utredningens mening är det nödvändigt att Försvarsmakten utformar utbildningen så att den pliktige inte behöver skjuta upp sina högskolestudier mer än högst två terminer. Försvarsmakten har för utredningen framhållit att detta mål är fullt realistiskt. Detta innebär en förändring av det ovan redovisade huvudutbildningsalternativet för armén. Utredningen utgår från att både Försvarsmakten och civila totalförsvarsmyndigheter planerar grundutbildningen så att studier efter gymnasieutbildningen inte annat än i yttersta undantagsfall skall behöva skjutas upp mer än två terminer. 282 Grundutbildningens genomförande, m.m. räknar utredningen i det sammanhanget de terminer under vilka in- eller utryckning äger rum. De undantag från principen om högst två terminers dröjsmål eller uppehåll med studier som eventuellt förekommer skall vara mycket väl motiverade. Kraven på beredskap skulle enligt utred- ningens mening kunna vara ett sådant krav. 10.3.3Tidpunkter för gymnasieutbildningens slut Utredningens förslag: Inryckning till grundutbildning skall normalt ske , alternativt vecka 35 under det år som gymnasiestudierna eller motsvarande har avslutats. Elever som har påbörjat gymnasieutbildning eller annan lik- artad utbildning skall ha rätt att avsluta den, innan de genom- går grundutbildning inom totalförsvaret. Företrädare för landets gymnasieskolor och Försvarsmakten kom överens om att samordna tiderna för avslut- ning av läsåret vid avgångsklasserna i gymnasieskolan med tiderna för den inryckning till militär grundutbildning som äger rum . Överenskommelsen dokumenterades i förordningen (1986:1080) med vissa provisoriska föreskrifter om gymnasie- skolan. Som framgick av 2 kap. 11 § i förordningen borde läsåret börja och sluta senast . För studievägar där det fanns elever som skulle påbörja värnpliktsutbildning borde läsåret emellertid sluta senast vid utgången av vecka 23. Försvarsmakten åtog sig inom ramen för överenskommelsen att kalla in värnplik- tiga till tjänstgöring tidigast . En bestämmelse med motsvarande innehåll finns numera i G Gymnasieförordningen (1992:394). Det framgår av 3 kap. 2 § av förordningen att läsåret skall börja och sluta senast , om inte regeringen har beslutat något annat. För utbildning inom omvårdnads- och naturbruks- områdena får styrelsen för varje skola fastställa andra tider, om utbildningen kräver det. Styrelsen för varje skola bestämmer också dagarna för terminernas början och slut. Grundutbildningens genomförande, m.m. 283 enligt paragrafen beakta om det finns elever som skall börja grundutbildning som är längre än enligt lagen om total- försvarsplikt. Det ingår inte i uppgifter som till- synsmyn-dighet att följa tillämpningen av föreskrifter av detta slag. sammanställer uppgifter om plan- läggningen i tiden av gymnasieskolornas terminer och ger ut information om detta. Utredningens överväganden och förslag Försvarsmakten konstaterade i en skrivelse till att ett antal gymnasieskolor i bl.a. Stock- holmsområdet och hade förlagt skolavslutningen till vecka 24. De skolor som Försvarsmakten kontaktade uppgav att de inte kände till överenskommelsen mellan gymnasieskolan och de militära förbanden. Försvarsmakten hemställde att skulle erinra kommuner och gymnasieskolor om överenskommelsen. Enligt utredningens mening är det nödvändigt om det i avsnitt 10.3.2 angivna målet att högskolestudier eller motsvarande skjuts upp i högst två terminer, att grundutbildningen kan påbörjas eller augusti som gymnasiestudierna avslutas. Det är också av värde för den enskildes planering av tiden fram till grundutbildningens påbörjande. Som framgått av redovisningen under föregående rubrik skall styrelsen för varje skola när den bestämmer tiden för terminens slut beakta om det finns elever som skall genomgå grundutbild- ning med civil- eller värnplikt. Utredningen vill framhålla vikten av att parterna håller den träffade överenskommelsen. har för utredningen uppgett att förbundet kom- mer att informera kommunerna om överenskommelsen. Detta bör vara tillräckligt för att inryckning till grundutbildning skall kunna ske respektive vecka 35 som gymnasiestu- dierna eller motsvarande avslutas. Försvarsmakten bör sträva efter att även de skolor eller mot- svarande som enligt utredningens bedömning i nästa avsnitt skall jämställas med gymnasieutbildning omfattas av överenskommel- sen om tiden för utbildningens avslutning. 284 Grundutbildningens genomförande, m.m. 10.3.4Vad skall räknas till gymnasieutbildningen? Utredningens förslag: En del utbildningsformer – fristående gymnasier, Komvux, folkhögskolor och arbetsmarknadsutbild- ning – skall vid tillämpning av pliktreglerna jämställas med gymnasieutbildning. Det svenska utbildningsväsendet är organiserat i tre nivåer. Först ligger , som skall ge alla ungdomar en bred kunskap för deras olika roller i samhälle och arbetsliv. utgör basen för fortsatta studier i gymnasieskolan, som i sin tur skall möjliggöra yrkesarbete eller studier inom högskolan. Grundsko- lan är för 7 16-åringar, gymnasieskolan i stort för ungdomar mellan och den högre utbildningen för dem som är ännu äldre. går av elever över till gym- nasieskolans nationella eller specialutformade (s.k. lokala) pro- gram. En del av dessa får inte plats i de nationella eller specialut- formade programmen – eller klarar inte intagnings- eller stu- diekraven. För den gruppen ungdomar anordnar kommunerna s.k. individuella program. Syftet är att ge dem de kunskaper och den studiemognad som behövs för att de skall klara studierna i ett nationellt eller specialutformat program. Studietiden i gymnasieskolan är normalt tre läsår. Genom lokala beslut kan emellertid förlängas – individuellt eller för en grupp elever. Enligt en genomförd reform med gymnasial lärlingsutbildning har den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen förlängts, så att studietiden för de elever det gäller kommit att öka. Studierna i gymnasieskolans olika ämnen är uppdelade i kur- ser. Betyg ges för varje kurs. En elev kan när som helst när han eller hon begär det få en dokumentation av sina fram till den tid- punkten erhållna kursbetyg. De redovisas i det som kallas ett samlat betygsdokument. När eleven slutfört sina gymnasiestudier utfärdas ett slutbetyg, som innehåller alla de tidigare givna kurs- betygen. Nya betygsbegrepp kommer att införas . En elev som ännu inte slutfört sina studier i gymnasieskolan – men som tagit ut ett samlat betygsdokument – kan fullfölja sina Grundutbildningens genomförande, m.m. 285 studier antingen i gymnasieskolan eller i Komvux. De kursbetyg från gymnasieskolan som ingår i det samlade betygsdokumentet kommer i så fall att ingå i slutbetyget från Komvux. Tiden fram till slutbetyg kan variera avsevärt mellan olika elever som väljer att gå över från gymnasieskolan till Komvux. För en del dröjer det mycket länge innan de har slutfört gymnasiestudierna och får slutbetyg. Utredningens överväganden och förslag 1.Anställning i arbetslivet, grundad på kunskaper, färdigheter och behörighet från gymnasieutbildning. De s.k. yrkesförbe- redande programmen i gymnasieskolan är inriktade mot detta mål. ger de eleverna en grundläggande behörighet för studier på högskolan. 2.Behörighet och kompetens för studier på högskola. De stu- dieförberedande programmen i gymnasieskola är uppbyggda för att eleverna skall nå detta mål. Enligt utredningens mening bör principen vara att elever som har påbörjat gymnasieutbildning skall kunna avsluta den innan de genomgår pliktutbildning. Det har som regel stor betydelse för eleverna – och därmed för samhället – att studierna på denna nivå inte behöver avbrytas. Med den definition på gymnasieutbildning som utredningen använder finns det ytterligare några utbildningsformer, som i det här sammanhanget bör jämställas med den kommunala gymnasie- skolan: Ägandeförhållandena är i huvudsak det enda som skiljer frigym- nasierna från de kommunala gymnasierna. Verksamheten ställer stora krav på flexibilitet i planeringen av studierna och av utbild- ningens förläggning i tiden. G vuxenutbildning (Komvux) Komvux ger samma utbildning som grundskola och gymnasie- skolan. Eleverna skall för att få delta i vuxenutbild- ning ha fyllt . Det görs emellertid undantag. Av de ca 88 000 286 Grundutbildningens genomförande, m.m. som studerade på Komvux /99 var omkring 11 000 . Utbildningen kräver en stor insats av självstudier. Många elever studerar ett eller flera ämnen i taget och försörjer sig med förvärvsarbete. För en del kan utbildningen ta . Även i dessa fall kan studierna vara avgörande för möjligheterna att studera vidare på högskola och därmed också för elevernas framtida yrkesliv. Möjligheter till s.k. konkurrenskomplettering infördes . Det innebär att elever kan bedriva studier på Komvux även i ämnen där de redan har gymnasiebetyg. Folkhögskolorna har stor frihet att organisera studieprogram och kurser. För att få statsbidrag krävs emellertid att en stor del av utbildningen sker i form av s.k. långa kurser. Dessa kan ge behö- righet för högskolestudier. Varje folkhögskola har i det fria kursutbudet profilerat sig genom en inriktning som är direkt eller i viss utsträckning yrkes- förberedande. Estetiska verksamheter är vanliga. Även om inne- hållet i dessa fall varken är tydligt högskoleförberedande eller yrkesinriktat kan utbildningen ha en avgörande betydelse för kommande förvärvsarbete. Arbetsmarknadsutbildningen omfattar en mängd olika kurser som ger samma kompetens som gymnasieskolan eller Komvux. Syftet är att direkt förbereda eleverna för en anställning. Även studier som ger behörighet till högskolestudier förekommer inom arbetsmarknadsutbildningen. Utredningen anser att rekryteringsmyndigheten vid beslut om uppskov med plikttjänstgöring i situationer som behandlas i detta avsnitt skall göra en prövning i varje enskilt fall. Det är angeläget att rekryteringsmyndigheten i det sammanhanget beaktar både behovet att kunna skriva in totalförsvarspliktiga med en viss bak- grund och den betydelse fullföljandet av påbörjade gymnasiestu- dier eller motsvarande kan komma att ha för den som vill skaffa sig kompetens för anställning i ett yrke eller behörighet att bedriva högskolestudier. Enligt utredningens mening är detta i de flesta fallen inte några motstående intressen. Avvägningar bör kunna ske så att hänsyn kan tas både till totalförsvarets myndigheter och till de enskilda. Grundutbildningens genomförande, m.m. 287 10.3.5Grundutbildning inför studier utomlands Utredningens förslag: De tjänstgöringsskyldiga som varaktigt bor utomlands eller avser att flytta utomlands skall få möjlig- heter att med förtur rycka in till grundutbildning som de är lämpliga för och vill genomgå. Antalet svenskar som studerar utomlands ökar . En stor del av dessa har egenskaper och förmåga som gör att totalför- svarets utbildningsansvariga myndigheter vill skriva in dem för grundutbildning. Under /96 befann sig 3 600 svenska män mellan utomlands för eftergymnasiala studier med studie- medel. Antalet hade ökat till nära 5 400. studerande utomlands som fick studiemedel – män och kvinnor, alla åldrar – steg från drygt 16 000 till något mer än 25 000. Andelen svenskar som studerade i övriga nordiska länder och i ökade fram till /98. En minskning relativt sett förelåg i stället av antalet svenskar som studerade i Nord- och . Utredningens överväganden och förslag Studier utomlands drar ibland ut . En del stannar efter utbildningen utomlands för att förvärvsarbeta. Det kan vara per- soner som det på grund av t.ex. språk- och IT-kunskaper är ange- läget för totalförsvaret kunna rekrytera till grundutbildning. Erfa- renheten visar att dessa i många fall stannar utomlands så länge att de hinner bli och uppnår den övre gränsen för inskriv- ning till lång grundutbildning. En del av de tjänstgöringsskyldiga som varaktigt bor utom- lands eller avser att flytta kan känna sig motiverade att genomgå grundutbildning med civil- eller värnplikt. Utredningen anser det angeläget att det finns en möjlighet för dem att med förtur få rycka in till grundutbildning som de är lämpade för och vill genomgå. 288 Grundutbildningens genomförande, m.m. 10.3.6Anstånd med påbörjande av högskolestudier Utredningens bedömning: Den som tas in till högre utbild- ning skall få anstånd med att påbörja studierna – eller göra uppehåll i studierna – till dess att grundutbildningen med civil- eller värnplikt är genomförd. Höstterminen vid högskolan börjar i allmänhet – och slutar . Vårterminen startar omkring och pågår som regel fram till bör- jan av juni. En del högskolor bedriver utbildning i form av kurser av olika slag även . Denna utbildning har emel- lertid minskat i omfattning . Betydligt fler studenter antas vid höstterminens början än i början av vårterminen. Vid den samordnade antagning som Ver- ket för högskoleservice (VHS) sköter – och som gäller merparten av studieprogrammen – fanns det ca 1 400 sökalter- nativ. erbjöd verket endast 174 alternativ. Skillnaden mellan är inte lika stor i den lokala antagning som sker vid varje högskola. Den lokala antagningen, som omfattar ett mycket stort antal elever, omfattar i huvudsak de kurser som hög- skolan erbjuder – inte hela studieprogram. Regler om anstånd med studier och om studieuppehåll finns i G Högskoleförordningen (1993:100). Som framgår av 7 kap. 20 § i förordningen får en högskola, om det finns särskilda skäl, medge att den som har antagits till grundläggande högskoleutbildning får anstånd med att påbörja studierna eller att fortsätta sina studier efter ett studieuppehåll. har med stöd av högskole- förordningen beslutat om föreskrifter för anstånd och studieuppe- håll. Följande föreskrifter trädde i kraft och tillämpas således inom högskoleutbildningen fr.o.m. : Grundutbildningens genomförande, m.m. 289 1 § Särskilda skäl för anstånd med att påbörja studierna kan vara sociala, medicinska eller andra särskilda omständigheter som t.ex. vård av barn, värnplikts- eller civilpliktstjänstgöring, student- fackliga uppdrag eller uppskjuten ledighet enligt lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. 2 § Anståndstiden får uppgå , om det inte finns synnerliga skäl för . Ett beslut om anstånd får förenas med villkor om anmälan inför den tidpunkt som studierna skall påbörjas. 3 § Med studieuppehåll avses ett uppehåll i studierna som anmälts till högskolan av studenten. 4 § Särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studie- uppehåll kan vara sociala, medicinska eller andra särskilda omständigheter som t.ex. vård av barn, värnplikts- eller civil- pliktstjänstgöring eller studentfackliga uppdrag. Högskolans medgivande om att en student får fortsätta sina studier efter studieuppehåll skall lämnas för en bestämd tid. Överenskommelse mellan totalförsvaret och högskolan om anstånd Försvarsmakten och ÖCB tecknade en överenskommelse med om principer för anstånd med studiestart och studieuppehåll i samband med grundutbildning inom totalförsvaret. Enligt överenskommelsen skall den som antagits till grundläg- gande högskoleutbildning på ett utbildningsprogram – till följd av inkallelse till militär grundutbildning eller grundutbildning med civilplikt längre än – på begäran alltid få anstånd med att börja utbildningen. Den som är tvungen att avbryta grundläg- gande högskoleutbildning har enligt paragrafen rätt att fortsätta efter grundutbildning för civil- eller värnplikt. Även den som har antagits till en kurs som bygger på en eller flera tidigare kurser i grundläggande högskoleutbildning – och som är ett led i en längre sammanhängande utbildning inom ett ämne eller område – skall få anstånd med att börja utbildningen. Försvarsmakten och ÖCB skall inom ramen för överenskom- melsen verka för att inkallelser till tjänstgöring utfärdas före sista antagningsdatum till högskolan. Överenskommelsen kommer att ses över med anledning av de föreskrifter – redovisade i föregående avsnitt – som Högskolever- ket har beslutat om. 290 Grundutbildningens genomförande, m.m. Utredningens överväganden och förslag Möjligheter till anstånd med påbörjande av högskolestudier på grund av utbildning med civil- eller värnplikt har inte gällt dem som blivit antagna till kurser eller till reservplatser och inte heller kvinnor. De föreskrifter som beslutat om – och som gäller för antagningen fr.o.m. – gör ingen skillnad mellan program och kurser och inte heller mellan den reguljära antagningen och reservantagningen. Föreskrifterna innebär vidare att kvinnor har samma möjligheter som män att får anstånd. Utredningen anser att den som tas in till högre utbildning skall få anstånd med att påbörja studierna – eller få göra uppehåll i stu- dierna – till dess att grundutbildningen med civil- eller värnplikt är genomförd. Den tjänstgöringsskyldige skall med andra ord vara garanterad sin högskoleplats efter genomgången grundutbildning. föreskrift om anstånd kommer att vara tillräcklig, om grundutbildningen med civil- eller värnplikt endast i undantagsfall skall ta i anspråk mer än två stu- dieterminer. I de sällsynta fall som grundutbildningen skulle komma att fordra mer än 18 månaders fördröjning med högsko- lestudier – eller uppehåll i studier – anser utred- ningen att pliktutbildningen skall betraktas som synnerliga skäl. Bestämmelserna om anstånd bör gälla all statlig eftergymnasial utbildning och övrig eftergymnasial utbildning som står under statlig tillsyn – t.ex. högskoleutbildning, påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och utbildning i regi av enskilda utbildningsanordnare som står under statlig tillsyn. Detta bör gälla även sökande som fått en utbildningsplats genom reservantagning och sökande som har antagits till kurser. föreskrifter omfattar även dessa senare kategorier och går i det avseendet längre än överens- kommelsen mellan högskolan och totalförsvarets myndigheter. Grundutbildningens genomförande, m.m. 291 10.3.7Samverkan mellan utbildningsansvariga myndigheter inom totalförsvaret och högskolan Utredningens förslag: Lokala överenskommelser skall komma till stånd mellan utbildningsansvariga myndigheter inom totalförsvaret och högskolorna om möjligheterna att bedriva studier före, under och efter grundutbildningen; Många civil- och värnpliktiga som påbörjar eller avslutar sin grundutbildning under högskolans studieterminer är intresserade av att använda tiden som återstår för högre utbildning. Högsko- lans utbud av kurser kan i många fall passa för fritidsstudier. Det kan vara fråga om kurser på kvällstid och på distans. Åtskilliga av dessa kurser förbereder dem för vidare utbildning. Den utbildning som utredningen syftar på finns sannolikt redan vid universiteten och de större högskolorna. Enligt Försvarsmakten är tendensen att antalet värnpliktiga som studerar minskar, medan antalet som genomför högskoleprovet ökar. Ett samarbete förekommer emellertid på flera håll i landet mellan högskolan och militära förband. Samarbetet syftar till att de värnpliktiga skall kunna utnyttja tiden de ligger inne för stu- dier. Som exempel kan nämnas att NB 5 har en väl utvecklad samverkan med i . Omkring 15 värn- pliktiga läste enstaka kurser vid högskolan. En kurs i juridik för fem poäng genomfördes vid för- bandet. Det finns vidare utbildningsplatser i t.ex. programmering och matematik som är reserverade för värnpliktiga. De värnplik- tiga som studerar kan få ersättning från ett premiesystem, som förbandet har inrättat. Ersättningsbeloppen är kopplade till resul- tatet av studierna. Utredningens överväganden och förslag Enligt utredningens mening är det angeläget att informerar högskolorna om att de bör samverka med totalför- 292 Grundutbildningens genomförande, m.m.