sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Med etappmål 1 tas betydande steg mot ett långsiktigt skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kultur- värden. Målet på lång sikt är att samtliga dessa miljöer ska vara skyd- dade, vilket bör ge ett tillräckligt skydd för den biologiska mångfalden under vattenytan liksom natur- och kulturmiljön i kust- och skärgårds- landskapet. Föreslagen nivå på skydd av miljöer till 2010 kan kanske tyckas vara lågt satt, men eftersom det i många fall krävs mer underlag och kunskap för att kunna fatta beslut om skydd har vi bedömt denna nivå som rimlig. Det innebär dock att en större del av skyddet måste komma till stånd efter 2010. För att bevara den biologiska mångfalden krävs också att etappmål 3 om åtgärdsprogram för hotade arter genomförs. Den brist på kunskap som finns om den miljön, särskilt om man undantar däggdjur och kommersiella fiskarter, gör att tiden behövs för att nå etappmålet. Efterhand som kunskapen växer (forskning och utveckling måste prioriteras inom detta område) kan åtgärdsprogram behöva läg- gas till. Bevarandet av kustkulturens anläggningar, t.ex. fyr- och lotsplatser där bemanningen dragits in, är angeläget. Med en bevaran- destrategi klar till 2005 finns goda möjligheter att skydda ett represen- tativt urval och att olika verksamheter etableras och bedrivs med beak- tande av platsens kultur- och naturvärden. Med etappmål 4 om bifångster och etappmål 5 om uttag av fisk tas viktiga steg mot ett håll- bart fiske. Att bringa ned bifångsterna till ett minimum har särskilt stor betydelse för arter som tumlare och gråsäl. För tumlaren är risken att fastna i fiskeredskap ett av de största hoten. De ekologiska vinsterna med att balansera uttaget av fisk är mycket stora. Vissa fiskarter är lokalt försvunna, men kan genom ett balanserat fiske och åtgärder mot övergödning, miljögifter och fysisk exploatering i känsliga miljöer med stor sannolikhet återhämta sig. Med etappmål 6 om minskning av buller och störningar från båttrafik kan natur- och upplevelsevärdena i vissa skärgårdsområden behållas och förbättras. Införande av hän- synsområden har positiva effekter både för känsliga arter, t.ex. häckan- de fåglar, och för människor som söker lugn och stillhet. Skadorna på sjöfåglar av oljeutsläpp borde i princip upphöra om etappmål 7 om oljeutsläpp nås. Undantaget är eventuella fartygsolyckor med olje utsläpp som följd, vilket inte ingår i målet. Även för andra arter förbättras förutsättningarna med minskade oljeutsläpp. SOU 2000:52 Hav i balans samt levande kust och skärgård 469 Den samhällsekonomiska nyttan av att etappmålen genomförs är stor. medför alla åtgärder i riktning mot ett hållbart fiske att havets produktionsförmåga bibehålls eller ökas och att fisken betraktad som naturresurs bevaras för framtida generationer. Skärgården och kust- vattnen utgör för många människor en viktig rekreationsplats. Nyttan av bevarad biologisk mångfald och ett rikt och varierat natur- och kulturlandskap är stor och ovärderlig. Kostnaderna för fiskesektorns anpassning bedöms uppgå till ca /år. Begränsningarna av överfisket för att upprätthålla dels fisk- bestånden dels det småskaliga kustfisket kan sannolikt inte utan en reduktion av fiskeflottan, vilket kan ge sysselsättningskonsekvenser lokalt. Med forskning samt teknik- och metodutveckling bör inskränk- ningarna i fisket kunna begränsas. Det arbete som pågår med utveckling av nya fiskeredskap har redan givit goda resultat. Nya sälsäkra redskap bör leda till större fångster av fisk och minskade kost- nader för reparationer av redskap. För andra sektorer än fiskenäringen bedömer vi att konsekvenserna blir mycket begränsade. Med minskade oljeutsläpp minskar samhällets kostnader för sanering. De sammanlagda offentliga utgifterna har beräknats till /år. En del kostnader, bl.a. för nya redskap, bör dock kunna täckas av fiskenäringen. De högre ambitionsnivåer som prövats i utredningen har inte be- dömts vara realistiska att genomföra på grund av tids- och resursbrist, främst hos myndigheter. Vad gäller fisket måste också beaktas att tid krävs för beslut i internationella fora. Vad gäller etappmål 5 så bör man ha börjat med förvaltningsplaner för vissa arter inom EU (sill/skarpsill, torsk och lax i och makrill i ). Målet ska dock gälla förvaltningsplaner för alla arter. Då är 2008 en rimlig ambitionsnivå. För ekonomiska beräkningar se bilaga V. Flera av etappmålen har positiva konsekvenser för boende, rekreation och det rörliga friluftslivet. Restriktioner för motorbåtstrafiken kan eventuellt uppfattas som negativt av vissa grupper. Många andra män- niskor värderar dock tystnaden mycket högt. Det kommersiella kustnära fisket som ofta redan bedrivs i liten skala och med små ekonomiska marginaler kan ha svårigheter att anpassa sig till nya förhållanden om restriktionerna ökar. Denna näring är hotad. Miljömålens bidrag är förmodligen ringa. 470 Hav i balans samt levande kust och skärgård till fiskbestånden förbättras dock förutsättningarna väsentligt för det småskaliga kustnära fiskets långsiktiga överlevnad. Utvecklingen av sälsäkra redskap förbättrar förutsättningarna för kustfisket, bl.a. längs . På lång sikt är miljömålen positiva för sysselsättningen inom fiskenäringen genom att fiskeresursen bevaras på en stabilare nivå. Om inte fisket begränsas kommer förutsättningarna för näringen att fortsatt försämras, vilket på lång sikt sannolikt ger än mer omfattande konsekvenser än att påbörja omställningen . 14.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Vi bedömer att den valda nivån ger goda förutsättningar för att miljö- kvalitetsmålet ska kunna nås inom en generation. Genom bristande kunskapsunderlag om skyddsbehov och behovet av åtgärdsprogram för hotade arter råder dock en viss osäkerhet om hur stora insatser som krävs. Etappmålens nivåer kan behöva omprövas vid kommande revi- deringar och då måste kanske en högre ambitionsnivå väljas. Vi be- dömer att kostnaderna för samhällssektorerna, främst fiskenäringen, är begränsade i jämförelse med de miljövinster man når om miljökva- litetsmålet nås. Det är angeläget att etappmålet om balanserade uttag av fisk nås så snabbt som möjligt. Vi bedömer dock att målet tidigast kan nås 2008 såsom vi föreslagit. bör de insatser som ovan beskrivs under etappmålen vara tillräckliga. Införandet av EU:s ramdirektiv för vatten kan dock eventuellt ställa mer långtgående krav (jfr precisering c). Dessa åtgär- der redovisas delvis under miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö krävs i viss utsträckning skötsel av de områden som skyddas enligt etappmål 1. Dessa kostnader har beräknats till ca /år för perioden –20. För att nå miljökvalitetsmålet inom en generation kommer efter hand nya etappmål behöva ställas upp som bl.a. slutför skydds- och restaureringsarbetet och som anger riktlinjer för etablering av nya verksamheter. (Enligt etappmål 1 och 2.) Särskilda åtgärder kan också krävas för att bibehålla kust- och skärgårds- landskapets karaktäristiska bebyggelsemönster (jfr precisering b). Hav i balans samt levande kust och skärgård 471 Vi bedömer att befintlig lagstiftning, främst och fiskerilag- stiftningen inklusive de krav som ställs i EG-direktiv, i huvudsak är tillräcklig för att genomföra målen (se dock kap. 19 vad gäller generella förändringar av ). Liksom inom andra områden spelar tillsynen, inte minst tillsynsorganisationens resurser, en viktig roll för genomförandet av målen. För att minska bifångsterna bör, förutom satsningen på selektiva redskap, ett dumpningsförbud övervägas. Innan ett sådant införs bör dock konsekvenserna både ur biologisk och ekonomisk synvinkel utre- das. Jämförelser kan göras med som har ett dylikt förbud. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att utreda hur ett dumpningsförbud skulle kunna utformas och vilka konsekvenser det kan tänkas ha. Den nationella fiskepolitiken måste samordnas med den gemen- samma fiskepolitiken inom EU. bör agera pådrivande inom EU och andra internationella fora för att snabbast möjligt få till stånd för- ändringar som leder till ett hållbart fiske. Riksintressen enligt 3 och 4 kap. kan ha en styrande funktion. har gjort en översyn av riksintres- sena för naturvård, som dock ej omfattade kust och skärgård. Det är angeläget att en översyn görs av riksintressena för naturvården, kultur- miljövården, friluftslivet och fisket. Som framgår av etappmål 6 bör länsstyrelserna i kust- och skär- gårdslänen tillsammans med båtlivets organisationer utreda möjligheten att, med stöd av bestämmelserna i sjötrafikförordningen eller , inrätta bullerfria områden med ingen eller begränsad motorbåtstrafik i kombination med särskilda farleder för fritidsbåtar. Man bör i det sammanhanget belysa vilken tillsyn som krävs och hur efterlevnaden ska följas upp. För att minska buller och störningar bör också en utökning av vattenskoterförbudet till att gälla fler liknande vattenfordon övervägas. Den revidering av EU:s direktiv om fritidsbåtar som pågår bör genom nya krav på motorerna ge ytterligare minskningar av bullret. Förslag till kompletterande rättsliga styrmedel för att förhindra olje - utsläpp, bl.a. sanktioner, redovisades i betän- kande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). En fråga som kan behöva ytterligare belysning är möjligheterna att komma åt de utsläpp som sker på internationellt vatten i närområde, t.ex. utanför . Dessa frågor bereds inom . 472 Hav i balans samt levande kust och skärgård Samråd behövs mellan , , Gles- bygdsverket och för att på bästa sätt utnyttja miljö- och landsbygdsprogrammet för skötsel av strandängar inom föreslagna Ramsar-områden och stöd till ett bevarande av det karaktäristiska odlingslandskapet. Östersjösamarbetet, bl.a. inom ramen för Östersjöstrategin, bör fort- satt prioriteras. Även det internationella samarbetet kring fiskefrågor bör ges hög prioritet. Vid sidan av andra styrmedel kan åtgärder och styrmedel som riktar sig mot förutsättningarna att bo och verka i skärgården (av regional- politisk karaktär) ha betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. Kunskap hos fiskare m.fl. behövs för att de ska kunna delta i en regional förvalt- ning av fiskeresurserna. Behovet av forskning och mer kunskap om den miljöns bio- logiska mångfald är stort, liksom om orsakerna till fiskbeståndens variation och i flera fall kraftiga tillbakagång särskilt i kustområdena. 14.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En ut- gångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Behovet av och förutsättningarna för att genomföra åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet varierar mellan olika delar av landet. Det behövs utvecklad regional och lokal kunskap om natur- och kulturmiljövärden och andra värden i miljöer och kust- och skärgårdsområden. Sådant underlag behövs också för att kunna tillgodose dessa värden bl.a. vid överväganden om mark- och vattenanvändning och andra beslut. Åtgärdsförslagen ovan omfattar flera åtgärder från centrala myndig- heter i samarbete med länsstyrelser och kommuner. Hav i balans samt levande kust och skärgård 473 miljöer och skyddsvärda kust- och skärgårdsområden, utveckling och genomförande av åtgärdsprogram för hotade anläggningar samt bulleråtgärder (etappmål 1–3, 6) är i många fall åtgärder som kan utföras av länsstyrelser och kommuner. I vissa fall bör åtgärderna genomföras i samverkan med ansvariga sektorer. Etappmålen 4 och 5 är främst mål för fiskerisektorn, men länsstyrelser och kommuner bör delta i utvecklings- och åtgärdsarbetet. Kommunerna kan i sin översiktsplanering bygga upp ett samlat kun- skapsunderlag om mark och vatten som ger vägledning för hantering av frågor som berör natur- och kulturmiljövärden i miljöer och kust- och skärgårdsområden. Länsstyrelserna behöver underlag i ärenden som berör natur- och kulturmiljövärden i miljöer och kust- och skärgårdsområden. Det gäller bl.a. beslut om skydd av områden enligt och om tillstånd till exploateringsåtgärder. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länssty- relser och kommuner, och program och andra kunskaps- och plane- ringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktö- rers miljöarbete. De regionala miljö- och hushållningsprogrammen för skärgårdarna bör användas som underlag i arbetet. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Att verka för en levande kust och skärgård innebär en bredare ansats som också innefattar åtgärder beträffande bl.a. näringsliv och transporter. De regionala miljö- och hushållningsprogrammen för vissa skärgårdsområden är exempel på en sådan bredare ansats. Formerna för en regional kustzonsförvaltning av havets resurser behöver utvecklas. I det arbetet bör länsstyrelser, kommuner, repre- sentanter för olika näringsverksamheter, bl.a. fiskare, samt intresse- organisationer delta. Arbetet bör samordnas med kommunernas över- siktsplanering och ovan beskrivna regionala miljö- och hushållnings- program. Miljövårdsberedningen har med anledning av sitt uppdrag om regionala miljö- och hushållningsprogram för landets större skärgårds- områden diskuterat att det i alla kustkommuner bör upprättas fördjupade översiktsplaner för kust- och skärgårdsområdet. har fått i uppdrag av regeringen att analysera det småskaliga kustfisket både vad gäller biologiska och ekonomiska förutsättningar. 474 Hav i balans samt levande kust och skärgård Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 14.3 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård med tillhö- rande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Alla delmål utom två kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av föreslagna indikatorer. Dock behövs i flera fall ytterligare utveckling av indikatorn. De valda indikatorerna om yrkesfiskare och skydd räcker inte till för att på ett acceptabelt sätt bedöma uppfyllelse av precise- ring b om kust- och skärgårdslandskapets bebyggelsemönster. Even- tuellt kräver det en annan typ av uppföljning för att kunna analysera graden av måluppfyllelse, eventuellt behövs en utveckling av indikatorer. För etappmål 6 om buller från båttrafik i känsliga områden finns ingen utvecklad indikator på nationell nivå. och bör, inom ramen för det uppdrag som vi föreslår i avsnitt 14.6.1 (under etappmål 6) om att följa upp vilka åtgärder som har vidtagits för att minska bullerstörningar, göra en bedömning av huruvida en indikator behöver utvecklas. Tretton av sjutton indikatorer under Hav i balans samt levande kust och skärgård finns med i uppföljningssystem för miljökvalitetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i denna rapport. Indikatorerna nummer 100, 115 respektive 120 behövs för att kunna följa upp etappmål 3 om hotade arter, 4 om bifångster, respektive 2 om kustens och skärgårdens kulturarv. Indikator 117 är till för att kunna följa upp mål om djuputbredning av tångbältet i skärgårdar. Indikator saknas för att kunna följa upp mål om intro- duktion av främmande arter och genetiskt modifierade organismer. Denna uppföljning bör kanske främst ske på annat sätt än via indika- torer (se vidare under uppföljningen för Levande sjöar och vattendrag). Hav i balans samt levande kust och skärgård 475 Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård med tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) Antal yrkes- och fritidsfiskare Pb, E2, E4, E5 och antal och typ av fartyg, samt förutsättningar att ta tillvara geografisk fördelning (D). bebyggelse kopplat till fiske- Areal vegetabilisk och mängd animalisk produktion inom jord- bruket fördelat på typ av gröda respektive djurslag (D). torn finns även i kap. 7, 11, 12, 16. Påverkan (P) Tillförsel av kväve och fosfor fördelat på havsområden (P). områden med provtagna data. Indikatorn finns även i kap. 7. Mängd och antal utsläpp av olja och kemikalier från fartyg (P). utsläpp per övervakningstid. Mängd bifångst av däggdjur, fåglar och oönskade fiskarter (P). lag för beräkningar behövs. Status (S) Halter av särskilt farliga organiska miljögifter i djur och fågel och däggdjur. människa (modersmjölk) (S). byggas ut med flera ämnen även i kap. 8. Areal och andel jordbruks- R, Pa, E2 mark med god hävd för olika natur- och kulturmiljöer (S,R). även i kap. 16. 476 Hav i balans samt levande kust och skärgård Halter av kväve och fosfor i hav- och kustzoner (S). från flera av de värst utsatta finns även i kap. 7. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer förslag, P = pre- E = etappmål) Inverkan (I) Relation mellan olika fiskarter vid provfiske samt total mängd fisk vid provfiske (I). Indikatorn finns även i kap. 6, 7, 12, 17. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = skärgårdsområden (I). Antal hotade arter enligt R, Pa, E3, E4 rödlistan (akut och starkt hotade samt sårbara) (I). även i kap. 13, 15, 16, 17. Respons (R) Mängd fångad fisk jämfört med Fiskekvoter (enl. TAC) och nivå för hållbara bestånd för rådgivning för valda fiskarter (R). Skydd av havs- och kust- Pa, Pb, E1, E2, områden fördelat på skyddsform och typ av miljö (R). både skydd av natur och (R). program (jämför tabell 20.4) Hav i balans samt levande kust och skärgård 477 för hotade arter med stora behov av verket & Artdatabanken. riktade åtgärder (R). endast för en del arter. Indikatorn finns även i kap. 12, 13, 15, 16, 17. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer förslag, P = pre- E = etappmål) Växtnäringsbalans för kväve och fosfor i jordbruksmark (R). tillförsel och läckage av finns även i kap. 7. Antal personer (ekvivalenter) anslutna till kommunala avlopps- Indikatorn finns även i kap. 7. reningsmetod (R). Antal vindkraftverk, typ av etablering och höjd fördelat på län *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , , , och ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för, och rapportera att så sker till Miljödeparte- mentet. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår ges i uppdrag att utreda behov och möjligheter att ta fram en indikator om kust- och skärgårdslandskapets bebyggelsemönster. Lämplig instans bör utreda möjlighet att ta fram indikator om intro- duktion av främmande arter och genmodifierade organismer. Detta arbete bör samordnas för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, 478 Hav i balans samt levande kust och skärgård SOU 2000:52 Levande skogar, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. fattade beslut (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. I beslutet har miljökvalitetsmålet Levande skogar formulerats på följande sätt; Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. –Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga bevaras. –Skogsekosystemets naturliga funktioner och processer upprätthålls. –Inhemska växt- och djurarter fortlever under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. –Hotade arter och naturtyper skyddas. –Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. –Kulturminnen och kulturmiljöer värnas. –Skogens betydelse för naturupplevelser samt friluftsliv tas till vara. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. 15.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att livskraftiga populationer säkras. b)Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vårdas så att värdena bevaras och förstärks. c)Skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i träd- slagssammansättning värnas. d)Skogarnas naturliga hydrologi värnas e)Brändernas påverkan på skogarna bibehålls f) Naturlig föryngring används på för metoden lämpliga marker Förslag till etappmål: 1.Ytterligare 800 000 ha skyddsvärd skogsmark undantas från skogsproduktion . 2.Mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog bevaras och förstärks enligt nedanstående specifikation . –mängden hård död ved ökar med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad –arealen äldre lövrik skog ökar med –arealen gammal skog ökar med –arealen med lövskog föryngrad mark ökar 3.Skogsmarken ska brukas på ett sådant sätt att forn- lämningar inte skadas och att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara. 4.Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Vi bedömer att ett hållbart skogsbruk kommer att uppnås om utvecklingen fortsätter med stor frivillig avsättning bl.a. inom ramen för certifieringsprogram liksom ökat statligt inköp av skyddsvärd skogsmark. Det behövs också att skogsbruket och samhället i övrigt visar de hänsyn som följer av delmålen. Med tanke på gjorda prio- riteringar kommer etappmål att behövas också efter 2010 t.ex. för restaureringar av värdefulla miljöer. På grund av skogs- brukets långa omloppstider tar det normalt att få genomslag för förändrade beteenden. Därför kommer inte all skogsmark att ha nått hållbarhet inom en generation. Vårt förslag till preciseringar och etappmål innebär att vi har fokuserat på skyddet av skogslandskapet och den hänsyn som skogs- bruket måste ta för att miljökvalitetsmålet ska nås inom en genera- tion. För att detta ska bli möjligt krävs för tiden en väsentligt utökad restaurering av skogsmark. Anledningen till att vi prioriterar skyddet är att den skyddsvärda skogen annars riskerar att försvinna. En utökad restaurering är beroende av ekonomiska anslag. Vi bedömer att restaureringsfrågan inte är fullt lika akut som skyddsfrågan. Det är dock angeläget att restaurering utförs inom ramen för befintliga statliga resurser till vård och förvaltning och genom frivilliga åtaganden. 15.3Skälen för kommitténs förslag