sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Några argumenterar för att den del av avgiften som ska avspegla avkastning på risktagande ofta underskattar det faktiska risktagandet och att detta reducerar de ekonomiska incitamenten för företagen att samarbeta i nätverk med delat ägande 40 – för vem vill plöja och så om det är gratis självplock för alla när skörden ska bärgas? Spänningen mellan dessa två sidor av problemet medför en svår balansgång för de konkurrensövervakande myndigheterna. Å ena sidan leder nätverkseffekter och skalfördelar i produktionen till joint mellan olika aktörer som möjliggör att dessa effektivitetsvinster kan realiseras. Å andra sidan leder ofta dessa joint till situationer av marknadsdominans som kan ha negativa konsekvenser ur ett kon- kurrensperspektiv. En ensidig, alltför strikt tillämpning av generella konkurrenslagar kan få negativ effekt på aktörernas incitament att komma fram till samverkande lösningar och till gemensamma investeringar i ny teknologi. Här finns för övrigt ett nära släktskap med patent- problematiken inom t.ex. läkemedelsindustrin. Av den anledningen måste varje fall analyseras för sig och väga in bägge dessa aspekter. 6.5Slutsatser – behov av åtgärder? Från den tidigare beskrivningen kan konstateras att det finns utrymme för effektivitetshöjande åtgärder. Kostnaderna för betalningstjänster kan reduceras avsevärt genom en fortsatt övergång från pappersbaserade till elektroniskt baserade överföringar. I har vi kommit relativt långt i denna utveckling, men det finns fortfarande utrymme för effektiviseringar, dels genom en ökad andel elektroniskt initierade gireringar etc. från i första hand hushållen, där internet banking kan innebära ett genombrott, dels genom en fortsatt minskning av kontantanvändningen. 40 Larden, E., "The Public Policy Implications of State Laws Pertaining to Automated ", , of , 1990, No. SOU 2000:11 Massbetalningar i Volym B:521 kontanter ersätts främst av olika typer av kortbetalningar, är det den typen av transaktioner som torde öka. Två faktorer är viktiga för att åstadkomma den fortsatta utvecklingen mot användningen av mer kostnadseffektiva betalningsinstrument. För det första behöver användarna möta priser som på ett rimligt sätt avspeglar transaktionskostnaderna för olika betalsätt. I det avseendet är det viktigt att floatfinansiering och korssubventionering av betalnings- tjänster avvecklas till förmån för kostnadsbaserade transaktionspriser. Här finns klara tecken på en mer avgiftsorienterad och kostnads- anpassad strategi från bankernas sida. Detta gäller till exempel beträffande checkanvändningen. finansieras dock fort- farande en stor del av betalningstjänsterna antingen genom floatintäkter – vilket dessutom tenderar att förlänga processtiderna – eller genom paketpriser och korssubventionering. Så länge den typen av finansiering används kommer den att bromsa utvecklingen mot ett effektivare betalningssystem. För det andra visar erfarenheterna att samarbete mellan producenterna – uppb yggande av infrastruktur, skapande av standarder och kompatibilitetsavtal – är en mycket viktig förutsättning för att uppnå den kritiska massa som behövs för att nya effektivare betalnings- instrument och -metoder ska kunna etableras. Härvidlag bör allmänt sett ha goda förutsättningar, eftersom denna typ av samarbete har visat sig lättare att få till stånd om graden av bankkoncentration är hög, något som i hög grad är fallet i . I har marknadsaktörerna själva skött effektiviserings- processen på ett tillfredställande sätt, även om utvecklingen inte varit lika snabb , relativt vissa andra länder. Svenska betalnings- förmedlare har också kunnat dra nytta av skalfördelarna på produktions- och efterfrågesidan antingen genom gemensamt ägda betalnings- infrastruktur eller kompatibilitetsavtal. har det dock också uppstått konflikter mellan etablerade och nya betalningsförmedlare som tyder på att samarbetet kan ha utnyttjats för att höja inträdesbarriärerna på betalningsmarknaden. Om detta stämmer finns det naturligtvis effektivitetsförluster att beakta till följd av minskad konkurrens, och det är angeläget att myndigheter som aktivt följer och analyserar utvecklingen härvidlag och också utvecklar metoder att hantera konflikter och låsningar som kan uppstå. Någon form av skiljenämndsförfarande skulle måhända kunna vara en möjlig väg att hantera den typen av konflikter. Volym B:522 Bilaga 15 BIS/G-10, (1996), Implications for Central Banks of the Development of Electronic Money. , H., Stenkula, P. (1997), Elektroniska pengar: risker, möjligheter, frågetecken, Penning- och Valutapolitik 1/97, riksbank. , H., Ingves, S. ( 1998), Kan man skapa ett globalt nätverk för betalningar?, Penning- och valutapolitik 4/98, riks- bank. (), (1999), Improving cross-border retail payment services. The Eurosystems view, Sept. (), (1998), Report on Electronic Money. EU-Commission, (1997), European Parliament and Council Directive 97/5/EC of 27 January 1997 on cross-border credit transfers. Farrell, J., F. Saloner, (1986 b. ), Installed Base and Compatib ility: Innovation, Product Preannouncements, and Predation, , vol. 76, pp. Felgran, S., (1985), From ATM to : Branching, Access, and Pricing, , /-85. , (1999), Bankernas betaltjänster – avgifter och information, Regeringsrapport . Guibourg, G., (1998), Effektivitet i betalningssystemet: ett nätverks- perspektiv, Penning- och Valutapolitik 3/98, riksbank. Guibourg, G., (1998), Elektroniska pengar och elektroniska betalningar, Riksbanksstudier, riksbank, nov. , , , M., , B. (1998), Realizing the gains from electronic payments: costs, prices and payment choice, Arbeidsnotat, . , D., Pulley, L. (1997), The check is in the mail: Why the US lags in the adoption of cost-saving electronic payments, Working Paper, . , D., Pulley, L, Vesala, J. (1996), Cash, Paper, and Electronic Payments: A Cross-Country Analysis, , Credit, and Banking, Vol. 28, No. 4 (Nov. -96, Part 2). Larden, E., (1990), The Public Policy Implications of State Laws Pertaining to Automated , , of , 1990, No. , N., (2000), Finanssektorns samhällse konomiska betydelse, kap. 1, bilaga 2 till . Massbetalningar i Volym B:523 Lybeck, J., (1997), Floaten i betalningssystemet, Penning- och valutapolitik 3-4/97, . McAndrews, J., (1995), Antitrust Issues in : Bottlenecks, Acces and Essential Facilities, , , Sep./Oct. , L., Viotti, S. (2000), Betalningssystemet i , bilaga 14 till . 1998/99:100. , J., Vesala, J., , D. (1999), Substitution of for Cash in Europe , . SOU 1998:14, E-pengar – Näringsrättsliga frågor . SOU 1994:66, Finansiella tjänster i förändring , delbetänkande från . SOU 1995:69), Betaltjänster , (1995), slutbetänkande av Betaltjänst- utredningen. SOU 1998:160, Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknads- bolag, delbetänkande av banklagskommitten. Virén, M., (1994), Demand for different payment media in , 2/94.