sou · GOB39 · 2001-01-01 00:00:00 — Jag anser att grunden för en sådan beräkning bör vara att hela nettoöverskottet från bolagets värdeautomatspel och från den nya kasinoverksamheten ska tillföra folkrörelserna. AB har för avsikt att utnyttja sin koncession för värdeautomater fullt ut vilket innebär 7 500 värdeautomater i hela landet varav 500 placeras i bingohallarna. Enligt tidigare beräkningar bör nettoöverskottet från dessa automater uppgå till ca . De senaste beräkningar har pekat mot . Regeringens beslut om kasinoverksamhet () omfattar etablering av internationella kasinon i , , och . Nettoöverskottet från denna verksamhet fullt utbyggd beräknas till storleksordningen . Totalt innebär detta ett bidrag till folkrörelserna på försiktigt beräknat från AB vid fullt genom- förande. Jag anser därför att fler ideella organisationer t.ex. frilufts- och främjandeorganisationer också ska kunna inlemmas i fördel- ningssystemet. Jag anser att rikslotterierna ska ges möjlighet att utnyttja en modern distributionsform för försäljning av lotter. Jag föreslår därför att lottförsäljningsterminaler görs lagliga. Maximum av ett riks- lotteris lotter ska kunna få försäljas via terminalen. Folkrörelsernas traditionella lotterier, de sk rikslotterierna har haft allt svårare att hävda sig, 1998 hade förenings- lotterierna av omsättningen på marknaden. (Rikslotterierna se bilaga 4). Anledningen till detta är konkurrensen från föreningslivets egna spel, främst BingoLotto, men en viktig orsak är också allmänhetens ökade intresse för AB Svenska Spels och ATG:s olika on-line spel. Även den traditionella distributionen av lotter med massutskick per post har blivit ett dyrt och inte särskilt effektivt sätt att nå kunden. Ett erbjudande att delta i ett lotteri som kommer i brevlådan jämställs av Nya förutsättningar för föreningslivet 37 många hushåll med vanligt reklammaterial och hamnar därför inte sällan oläst i en papperskorg. Jag anser att det är nödvändigt att rikslotterierna ges möjlighet att utnyttja en modern distributionsform som komplement till de tra- ditionella utskicken och andra sedvanliga försäljningskanaler. En intro- duktion av en lottförsäljningsterminal på den svenska marknaden kan sannolikt vara ett hjälpmedel som kan vända den trend som indikerar minskad nettobehållning för varje enskilt lotteri. En lottförsäljningsterminal är en distributör som ska förse lott- köparen med en vinst eller nitlott. Enligt min uppfattning bör en tillståndsinnehavare av ett rikstäckande lotteri ges möjlighet att upp till en maximigräns försälja sina lotter med hjälp av en lottförsäljnings- terminal. Den som arrangerar lotteriet ska vara skyldig att redovisa vinstplanen på baksida eller på en display i lotteri terminalen. Här ska bl.a. framgå hur många lotter lotteriet innehåller. Min uppfatt ning är att maximum av dessa lotter får försäljas via terminalen. (Dir 1997:112) diskuterar den eventuella tillåtligheten av vad man benämner en lottförsäljningsautomat. Gränsen mellan ett online-lotteri och ett vanligt automatspel krymper. Vidare menar utredaren att likheten mellan de båda automattyperna är slående. Frågan om tillåtligheten har hänskjutits till min utredning. Min bestämda uppfattning är, att denna apparat ska tillåtas och benämnas lottförsäljningsterminal eftersom den uteslutande ska tillhandahålla elektroniska lotter. Det elektroniska minne som finns i terminalen används endast för att hålla reda på sålda och osålda lotter. Därför föreslår jag att en ny definition för lottförsäljningsterminaler införs i lotterilagen vilken ersätter 4 § andra stycket. Tillstånd att anordna ett lotteri där maximum av lotterna säljs med hjälp av sådana terminaler ska kunna ges till rikstäckande folkrörelse- organisationer. Terminalerna ska endast kunna ställas ut på en plats där andra lotterier och spel säljs t.ex. i bingohallar samt hos spelbolagens ombud. En vinst ges ut i form av ett vinstbevis. Detta skall ha en streckkod eller nummerserie. Vinstbevisets belopp ska kunna kont- rolleras mot en vinstplan, register eller dylikt. Lotteriinspektionen sätter de övriga säkerhetskrav på vinstbeviset som är nödvändiga för att undvika olika former av kopiering. Ett villkor för tillstånd är att terminalen har en sådan utformning att den ej kan på något sätt förväxlas med en spelautomat. Vidare förväntas att Lotteriinspektionen ska ha lämnat ett typgodkännande och utfärda övriga villkor och regler för lottförsäljningsterminalens an vändande. Från folkrörelsehåll har man krävt en ensamrätt att ställa ut lottförsäljningsterminaler. Farhågor har framförts, att AB skulle ställa ut sådana terminaler, vilket med det försteg bolaget har på 38 Nya förutsättningar för föreningslivet marknaden skulle innebära ett stort men för folkrörelserna. Jag har inte bedömt det som sannolikt att denna situation skulle kunna uppkomma. Jag anser det dessutom principiellt olämpligt att i lag förbjuda ett visst medium. Jag förutsätter att regeringen vid beredningen av kon cessionen väger in min principiella uppfattning att lottmarknaden i princip ska vara reserverad för folkrörelserna oavsett vilken teknik som används. Rikslotteriers utveckling –1998 Totalt intäker, Mkr Behållning i % av sålda - = Ingen verksamhet. .. = Verksamhet har förekommit men uppgifter saknas () = Uppskattade värden. Nya förutsättningar för föreningslivet 39 Den som har tillstånd att bedriva spel i bingolokal ges ensamrätten att anordna spel i bl.a. bingohallar med en specifik typ (pajazzo) av skicklighetsautomater. Maximalt antal automater i hallen får vara 3. Varje bingoallians får ställa ut maximalt 25 skicklighetsautomater i sitt upptagningsområde. Insatsen ska vara begränsad till högst 1/7 000 basbelopp (ca ). Högsta vinsten får ej överstiga 1/300 basbelopp (ca ). Tillstånd ges av respektive läns- styrelse. Jag har lämnat förslag om att lotteriinspektionen får möjlighet att ge ut föreskrifter för bingohallarnas verksamhet. Syftet härmed är att öka nettobehållningen och sprida detta överskott till fler föreningar. I slutbetänkande Idrott och motion för livet (SOU 1998:76) redovisas att det är just på den lokala nivån föreningslivet har fått vidkännas särskilt kraftiga neddragningar. Det kommunala kontantstödet uppgick till . Det är en minskning med ca jämfört med . En sådan neddragning drabbar inte enbart idrotten utan allt föreningsliv. Den försämrade kommunala ekonomin tidiga år har också gått ut över de kommunala folkbildningsanslagen vilket slagit direkt mot studieförbundens regionala organisationer och deras studieverksamhet ute i föreningarna i form av studiecirklar m.m. Den uppkomna situationen visar att det lokala föreningslivet måste finna vägar till ökad egenfinansiering. Spelet i landets bingohallar kan vara en källa till nya intäkter. pågår utplacering av AB Svenska Spels värdeautomater i dessa hallar. Nettoöverskottet ska bl.a. tillfalla det lokala föreningslivet. har restriktioner införts för spel på varuspelsautomater. Efter utgången av ska spel på sådana automater endast få anordnas i samband med offentlig nöjes- tillställning i form av eller liknande. Varuspelet har gett ett nettobidrag till det vanliga bingospelet i storleksordningen i en normalstor bingohall. Min uppfattning är att de i bingomiljön nya värdeautomaterna kan kompletteras med ett begränsat antal skicklighetsautomater av specifik typ (pajazzo) i syfte att till fullo kompensera landets ca 100 bingohallar för varu spelets inkomstbortfall. Spelet på en sådan automat är betydligt oskyl digare än spelet på en värdeautomat. Skicklighetsautomaten är så konstruerad att vinstmöjligheten huvudsakligen beror på spelarens skicklighet. 40 Nya förutsättningar för föreningslivet Erfarenheterna från vad gäller spel på skicklighetsautomater av pajazzotyp indikerar en låg bruttoomsättning per speldag. Det är också svårt att bedöma hur pass mycket attraktivare en värdeautomat i en bingohall är jämfört med en skicklighetsautomat. Endast 3 skick- lighetsmaskiner per bingohall bör ställas upp. Härutöver ges en bingoallians rätten att inom ramen för sitt tillstånd ställa ut ytterligare 22 automater i större föreningslokaler ägda av den eller de föreningar som ingår i bingoalliansen. Föreningslokalen ska ligga inom bingo alliansens upptagningsområde. Endast en automat per föreningslokal får ställas ut. Spelet bör enligt min mening vara ett försiktigt spel med en begränsad insats högst (1/7 000 basbelopp) dvs. Högsta vinstutbetalning får vara 1/300 basbelopp dvs. Dessa maskiner ska typgodkännas av Lotteriinspektionen och tillstånd ska ges av respektive länsstyrelse. Tillståndet skall lämpligen löpa som det allmänna bingotillståndet. 3.5Friare vinstval i folkrörelsernas lotterier I utredningen föreslås friare regler för vinster i folkrörelsernas lotterier. Folkrörelserna föreslås få ensamrätt att ha varuvinster i sina lotterier. AB bör sålunda inte ha denna möjlighet. Folkrörelserna föreslås vidare få rätt att i princip fritt fördela vinsterna mellan varuvinster och penningvinster. är möjligheten till penningvinster starkt begränsad. Enligt lotterilagen ska vinstandelen anges på lottsedlarna. Enligt 16 § finns en generell regel om att minsta tillåtna vinstandel ska vara och högsta . Flera av de stora lotteriarrangörerna på folkrörelsesidan vill kunna tillämpa principen om en beräknad vinstandel på ett statistiskt utfall. De statsstyrda företagen bl.a. AB kan redan göra detta med hänvisning till regeringens koncessionsbeslut. Detta förhållande har upplevts som orättvist. Jag anser, att just denna regel nu behöver modifieras, när det gäller rikslotterierna. Denna fråga kan bedömas av Lotteri- inspektionen vid tillståndsgivningen. I Lotterilagens 16 § p. 1, slås fast att en vinst som utgörs av pengar får vara högst ett basbelopp. Detta är en regel som i princip gäller endast för folkrörelsernas lotterier, eftersom de statsstyrda bolagen genom regeringens koncessioner har en obegränsad rätt att ha kontantvinster. Nya förutsättningar för föreningslivet 41 För att öka attraktionskraften hos folkrörelsernas lotte rier föreslår jag att denna regel ändras så att även de får ha kontant vinster. Av praxis och olika motivuttalanden i propositioner har det ansetts vara en rättighet för folkrörelserna att ha varuvinster, t.ex. i form av resor och bilar. De statsstyrda bolagen har vid många tillfällen försökt att ge sig in på att ha varuvinster. Efter påpekanden från Lotteri- inspektionen har man ändrat konceptet. Även det folkrörelsedrivna BingoLotto har i bland varit otydligt vad gäller kontantvinster. Jag föreslår nu att det tydligt läggs fast att folkrörelserna får ha kon- tantvinster och att endast de får ha varuvinster. Detta innebär nya möj- ligheter för folkrörelserna att inom givna vinstplaner blanda kontant- vinster, värdepapper och/eller varuvinster. Av förarbetena till 16 § av lotterilagen, tredje punkten framgår att minsta tillåtna vinstandel ska vara och högsta tillåtna vinstandel av insatsernas värde. 1993/94:182, prop. 1996/97 s 22 samt SFS 1996:1168) I förarbetena sades vidare att regeringen velat garantera lottköparna viss vinstandel. Men också att man avsett att motverka att ett lotteri av konkurrensskäl skulle få försteg framför ett annat lotteri, eftersom man därigenom också skulle kunna minska lotteriets lönsamhet. En grundprincip i lotterilagstiftningen är ju att lotteriet ska ge sökanden en skälig avkastning och att denna ska användas för det allmännyttiga ändamålet. Troligen finns också den skyddsaspekten med i bakgrunden att se till att mindre bärkraftiga lotterier inte ska kunna gå i konkurs om det skulle slumpa sig så att en stor eller flera högvinster skulle falla ut. Lotteriinspektionen har tillämpat principen om en beräknad vinstandel på ett teoretiskt utfall om 100-procentig försäljning av det antal lotter som sökanden angett i ansökan. Inspektionen har tillämpat denna lagregel på de lotterier som den ger tillstånd till, dvs. de folkrörelsedrivna lotterierna. När det däremot gäller t.ex. AB Svenska Spels Trisslott, så har man det statistiska utfallet som grund för bestämmandet av vinstandelen. Denna möjlighet anses vara given av regeringen genom koncessionsbeslutet. Här finns alltså två principer som står mot varandra och som diskriminerar de folkrörelsedrivna lotterierna. har påpekat detta faktum i en skrivelse till regeringen. De stora lotteriarrangörerna på folkrörelsesidan t.ex. Folkspel som driver BingoLotto och Cancerfondens Ringolotteri vill ha samma möjligheter som de statsstyrda bolagen anser att den nuvarande ordningen ger en ojämn konkurrenssituation. Jag finner att regeln bör modifieras när det gäller de stora rikslotterierna. Motiven för regeln finns fortfarande kvar i varierande grad, men den hindrar en utveck- lingsmöjlighet ur marknadsföringssynpunkt för folkrörelserna. 42 Nya förutsättningar för föreningslivet ning av om lotteriets ekonomiska avkastning i förhållande till höga vinstandelar för att ta marknadsandelar, samt en avvägningen av den ekonomiska risken bör övervägas när lotteritillståndet ges av Lotteri- inspektionen. I lotterilagens 10 §, framgår också att det ska hållas för troligt att lotteriet kommer att bedrivas på ett lämpligt sätt samt att det ska ge en skälig avkastning till det aktuella allmännyttiga ändamålet. Jag föreslår, för tydlighetens skull, att lotterilagens 16 §, p. 3 ändras så att Lotteriinspektionen medges rätt att under speciella omständig-heter medge undantag från denna regel. Inspektionen bör då i ett sammanhang bedöma de ekonomiska riskerna, lotteriets ekonomiska avkastning och att det bedrivs på ett lämpligt sätt. Jag anser att undantagen endast kan gälla större rikslotterier med god ekonomisk bärkraft. Inspektionen har också möjlighet att i tillståndsbeslutet kräva en bankgaranti för det möjliga utfallet av vinster. Ansökningar, där vinstplanen anses alltför äventyrlig och där lotteriets karaktär övergår i hasardspel, t.ex. när det innebär en alltför stor blandning av olika lotteri- och spelformer, ska självklart inte bifallas. Alla lotterier ska ju bedrivas på ett lämpligt sätt enligt 10 § i lotterilagen. 3.6Förbättrade möjligheter på lottmarknaden för folkrörelserna Jag anser att folkrörelsernas möjligheter på den rena lott marknaden måste stimuleras och stärkas. På just skraplottsmark naden finns stora möjligheter till ökade inkomster för folkrörelserna. Jag föreslår därför att regeringen i framtida koncessioner till AB medger bolaget rätt att driva endast två lotterier, och att lotterimarknaden i övrigt i princip ska vara folkrörelsernas marknad. Avvecklingen ska ske senast efter det att nuvarande koncession upphör. En sådan renodling av gränsdragningen mellan AB och folkrörelserna skulle också minska konkur rensen och kostnaderna för marknadsföringen. Enligt min mening bör dock Lotteriinspektionen medges rätt att i vissa speciella fall tillåta undantag från denna huvudregel. Det ska bara kunna ske om det finns plats på lotterimarknaden och att detta inte påverkar kon kurrensen till folkrörelsernas nackdel. Sedan gammalt har föreningarna och folkrörelserna i anordnat lotterier för att få in pengar till verksamheten. Man har själva anordnat Nya förutsättningar för föreningslivet 43 och sålt lotterier. På det lokala planet har t.ex. idrottsföreningar, politiska organisationer och scouter haft detta som en viktig inkomst- källa. Centralt har folkrörelserna haft stora omfattande rikslotterier. Lotter har nästan inte betraktats som spel utan som ett nöje och stöd för att få in pengar till föreningslivet. är inte lika moraliskt belastad som vissa former av spel. Traditionellt har denna marknad ansetts som folkrörelsernas. Marknadsandelen för folkrörelsernas lotterier har minskat kraftigt och framåt. De statligt styrda spelen har däremot haft en stor real ökning av sin omsättning. ansåg sig folkrörelserna ha rätten till lottmarknaden och då särskilt till mark- naden med förhandsdragna lotterier. kom Bellmanlotten och Trisslotten, från det dåvarande , och konsekvensen av detta blev att föreningslivets förhandsdragna lotter fick allt svårare att klara sig. kom BingoLotto, vars omsättning ökade snabbt upp till . har dock även detta lotteris försäljning börjat att vika. BingoLottos expan sion fick till följd att de lokala lotterierna minskade kraftigt. skedde en mycket snabb teknisk utveckling som krävde stor kompetens och stora ekonomiska resurser. Även detta påverkade folkrörelsernas möjligheter negativt att agera på lotterimarknanden. De statligt styrda spelbolagen växte kraftigt och hade stora resurser till marknadsföring och teknisk utveckling. Övriga rikslotterier omsatte . Antalet lotterier under detta år var 92. Flera av lotterierna har haft problem med lönsamheten. Nettobehållningen har minskat och ett tiotal har gått med förlust. Det finns troligen flera förklaringar till detta. Marknadsföringskostnaderna har ökat i jakten på nya kunder. var kostnaderna för marknadsföring . Vinstutdelningen har också ökat i den allt mer hårdnande konkurrensen. I samma syfte har vinsterna alltmer kommit att bestå av pengar och premieobligationer och därmed har man gått miste om de rabatter som man kunde få vid centrala inköp av varuvinster. I slutändan har detta fått till följd att allt mindre pengar har blivit över till folkrörelse- och föreningsverksamheten. fanns 73 rikslotterier. Utfallet av verksamhet pekar mot en omsättning för rikslotterierna på ca . BingoLotto svarar här för . Skillnaderna i omsättning mellan de olika rikslotterierna är stora. Hälften av lotterierna hade en omsättning under en milj. kronor och knappt tiotalet lotterier hade en omsättning över 10 milj. kronor. 44 Nya förutsättningar för föreningslivet största lotteriet var , om man bortser från BingoLotto, A- lotterierna som omsatte . Rikslotteritillstånd 1998 fördelade efter typ av förening Nya förutsättningar för föreningslivet 45 Lokala lotteriers utveckling –1998 Nettobehållning, i Mkr Behållning i % av sålda lotter 1)Uppgifter om spelutgifter –1994 är hämtade från SCB:s rapporter över spelstatistik. Insamlingsmetod och beräkningar kan i vissa fall ha varit annorlunda än Lotteriinspektionens beräkningar –1998. 2)Sedan en lagändring kom till 1989 beviljas ansökningar . Lagändringen 1989 innebar en kraftig ökning av antalet inkomna ansökningar under . 2 och 3 i treårsintervallen är det till följd av lagändringen - = Ingen verksamhet. .. = Verksamhet har förekommit men uppgifter saknas. () = Uppskattade värden Tillstånd och registrering för lokala lotterier 1998 – fördelade efter typ av förening 46 Nya förutsättningar för föreningslivet Dessa omsättningssiffror från de folkrörelsedrivna lotterierna kan jäm- föras med de lotterier som AB har: AB Svenska Spels lotterier 1998–1999 (milj. kr) (lades ned våren -99) (ny lott våren -99) (lades ned hösten -99) För att göra jämförelsen tydlig kan dessa omsättningssiffror avrundat för lotterier nämnas : Enligt mitt uppdrag ska jag ta fram förslag som stärker folkrörelsernas ställning på spel- och lotterimarknaden. Jag anser att sådana förslag måste ge folkrörelserna rimliga, tydliga förutsättningar och möjlighet till ett eget aktivt engagemang på denna marknad. Förslagen måste också, som jag ser det, ge en tydligare segmentering av mark naden för att minska konkurrenstrycket och därmed marknads föringskostnaderna för att ge lotterierna mer nettovinst. Med hänvisning till de ovan beskrivna utvecklingstendenserna samt till mina grundläggande utgångspunkter blir just den rena lott- marknaden och då framförallt de förhandsdragna lotterna en viktig och strategisk del för att förbättra för folkrörelserna. Just lottförsäljning är ju traditionellt något som hör folkrörelserna till. Om folkrörelsernas ställning ska stärkas, så är lottmarknaden en viktig del. Härigenom kan nya resurser tillföras den allmännyttiga föreningsverk samheten. En renodling av marknaden på denna punkt skulle innebära ett minskat konkurrenstryck och större avkastning för folkrörelserna för redan nu Nya förutsättningar för föreningslivet 47 Dessutom skulle det innebära ett mycket kraftigt framtida utvecklingsutrymme för folkrörelserna. Hos de statligt styrda spelföretagen är det endast AB som har lotterier. Svenska Spel:s omsättning på ca omsätter Trisslotten och övriga lotterier ca. Nettoavkastningen för dessa lotterier kan grovt uppskattas till . Det handlar alltså om mycket stora och för statskassan betydelsefulla resurser. I direktiven påpekas särskilt att jag ska beakta de statliga spelens betydelse för statens inkomster. Jag har den principiella uppfattningen att lotterimarknaden i huvudsak bör vara förbehållen folkrörelserna. Denna min uppfattning måste dock förses med vissa reservationer. De ekonomiska värdena för statskassan som tillförs av netto- avkastningen från AB Svenska Spels lotterier är så stora att de rimligen ej i sin helhet kan undandras. Trisslottens omsättning och avkastning är av sådana dimensioner att den är exempel på detta. Rent praktiskt är det säkert inte heller möjligt att byta huvudman för t.ex. Trisslotten. Jag har även vägt in att i lottköparnas/konsumenternas perspektiv är det viktigt att kunna fortsätta att köpa lotter som man vant sig vid och prefererar på lottmarknaden. Hänsyn av denna art bör vägas in när man långsiktigt vill påverka en marknad av detta slag. Mitt förslag är därför, att regeringen i framtida koncessioner till AB endast medger bolaget att ha två traditionella lotterier och att lotterimarknaden i övrigt ska vara förbehållen folkrörelserna. Detta innebär att AB tvingas att bedriva sin verksamhet och sin utveckling inom ramen för två lotteritillstånd samt att ytterligare satsa på att utveckla sina andra spelformer. För att motverka negativa regionalpolitiska effekter anser jag att bolaget i enlighet med tidigare riksdagsbeslut kan lokalisera administration och fortsatt utveckling av nya spelformer till . Förslag med denna inriktning innebär en stor förändring för statens inkomster, för AB och för bolagets anställda. Jag anser därför, att den inte kan genomföras utan att förändringen genomförs successivt och efter det att nuvarande koncession för bolaget upphör (). Avvecklingstiden får vara högst efter detta datum. Två lotterier kommer då att avslutas och statskassans intäkter från AB Svenska Spels lotterier kan komma att öka i en långsammare takt. Jag förutsätter att AB inte fram till beslut startar nya traditionella lotterier som kan komplicera denna process. Jag föreslår att regeringen redan i budgetpropositionen signalerar denna principiella inriktning. Jag föreslår slutligen, att Lotteriinspektionen ges möjlighet att i vissa mycket speciella fall ge undantag från denna huvud regel. 48 Nya förutsättningar för föreningslivet kunna ske under förutsättning att det finns plats på lotterimarknaden och att det inte bedöms som negativt för folk rörelsernas rikslotterier. Lotteriinspektionen ska naturligtvis också be akta det aktuella konkurrenstrycket på marknaden. Exempel på ett sådana undantag kan vara speciella ändamålslotterier eller om AB i samarbete med och på uppdrag av någon folkrörelse vill anordna ett rikslotteri. 4Ytterligare delegering av regeringens tillståndsgivning Jag anser att tillståndsprövningen för alla typer av spel och lotterier i större utsträckning ska delegeras från regeringen till Lotteri- inspektionen. Självfallet ska regeringen även ta ställning i ärenden av större principiell vikt som är spelpolitiskt viktiga, men i övrigt bör regeringen avlastas från detaljbeslut. För att få fram ett komplett och allsidigt underlag bör regeringen regelmässigt ge Lotteriinspektionen möjligheter att lämna upplysningar och syn- punkter. Det är också viktigt att tillståndsgivningen, när det gäller detal- jerna och det praktiska, förs samman till ett ställe för att skapa ytterligare likformighet och rättvisa mellan olika aktörer. Framtidens koncessionsbeslut bör innehålla en principram för de statliga spel- bolagens verksamhet.