sou · GOB3118 · 2001-01-01 00:00:00 — JA JAG VILL LEVA JAG VILL DÖ I SLUTBETÄNKANDE AV KOMMITTÉN FORUM FÖR VÄRLDSKULTUR SOU och Ds kan köpas från . Svara på remiss: Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. serie kan köpas från Fakta Info Direkt, Kundservice. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska remissutsändningar av SOU och Ds års nummer- svara på remiss. serie svarar på uppdrag av Broschyren kan beställas hos: Broschyren åternns även på Internet Formgivning och produktion: Reklam Tryck: Danagårds graska Foto: s.20, 39, 42, 49, 86, 93, s.64, s.67, s.29, 36, 56, 61, 77, s.70, Re:Orient s.52, Ztefan Barta s.80, 91 Collage: /, R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en kommitté med uppgift att bedriva en initiativtagande och samordnande försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur (Dir. 1998:14). Vid regeringssammanträde beslutades om tilläggs- direktiv till kommittén (Dir. 1999:55). Kommittén lämnade sitt del- betänkande Forum för världskultur (SOU 2000:15) . Härmed får kommittén överlämna sitt slutbetänkande Ja, jag vill leva jag vill dö i . R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F kommittén forum för världskulturs organisation 1998-2000 , landshövding, –03–03 –12–17 , generaldirektör , –12–18 –12–31 , borgarråd, –05–05 t o m 1999-02–03 , landstingsråd, –05–05 –05–14 , kulturchef , –02–04 –12–31 , ordförande kulturnämnden , –05–15 –12–31 sakkunniga (programråd) , teaterchef i , –03–03 –12–31 . , författare och journalist, –03–03 –12–31 , institutionschef , –06–02 –12–31 Ale , musiker, –06–02 –12–31 sekreterare (kansli) , huvudsekreterare/verksamhetsledare, –09–01 –12–31 , biträdande sekreterare, fr o m 1999-05–01 t o m 2000-12–31 R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R De världskulturella perspektivens möjligheter Är landskapet förändrat? Om världskultur som perspektiv Världskultur som begrepp – en tredje sak? Arbetet inom kommitté och programråd Projekt med stöd av Forum för världskultur Fyra xstjärnor som blev tre R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R för världskultur har under förklaringsmodeller för alltid är förbrukade och att bedrivit en verksamhet som har inne- de framtida möjligheterna istället ligger i förmågan burit att ca 50 projekt med mycket varierande att omvandla mångfaldens olika facetter till sam- innehåll och inriktning, har kunnat genomföras i manhållna bilder och sammanhang. linje med uppdraget att inspirera och ta initiativ Frågor kring formandet av människors identi- till en programverksamhet med världskulturella tet som en central kategori i de världskulturella processerna, ger oss en möjlighet att etablera ett Vi bedömer att utvecklingen av de världskul- konstruktivt förhållningssätt till såväl frågor om turella perspektiven är en av de mest angelägna demokrati som integration. En vidgning av de uppgifterna för en svensk kulturpolitik. världskulturella perspektiven så att de omfattar perspektiv är möjliga att lägga på all konstnärlig all konst- och kulturverksamhet, och ges möjlig- och kulturell verksamhet i hela landet, och det är het till konstnärligt kvalitativa uttryck, skapar frågor som angår oss alla oavsett ursprung eller enligt vår mening också de bästa förutsättningar- Detta är frågor som både ska- na för en djupgående och framgångsrik integra- par förutsättningar för och ifrågasätter formandet tionspolitik och en utveckling av demokratin. av våra identiteter. Alla försök att reducera de för världskultur har i feb- världskulturella perspektiven till angelägenheter ruari 2000 redovisat en första etapp av uppdraget enbart för människor med annan kulturell bak- i form av ett delbetänkande (SOU 2000:15). grund är dömda att misslyckas. nu föreliggande slutbetänkande redovisas de sam- effekter berör oss alla vilket gör att alla homogena lade erfarenheterna samt de förslag som vi anser R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F vara angelägna för att de världskulturella utma- 4. informera om pågående och planerade kultur- ningarna skall kunna få de fullödiga konstnärliga händelser med anknytning till världskultur, uttryck som vi så väl behöver. 5. i olika former ta initiativ till kultur- och Efter den inledande prologen Ur tusen och en dag följer i kapitel Bakgrund en genomgång av 6. utveckla ett samarbete med kulturinstitutio- centrala utgångpunkter för kommitténs arbete. ner, kulturföreningar och kommuner över Att öka den konstnärliga och kulturella mångfal- hela landet i avsikt att upprätta förslag till ett den genom att bl a skapa förutsättningar för i syn- handlingsprogram för en kulturpolitik som nerhet kulturyttringar från länder och miljöer har till mål att bygga upp en ny kulturell som inte naturligt blir tillgängliga genom etable- rade kommersiella eller institutionella kanaler, En annan central utgångspunkt för kommittén har har varit ett uttalat syfte med kommitténs arbete. varit erkännandet av att det är inom bentliga I sex punkter angavs uppgifterna för Forum för kulturinstitutioner och myndigheter som det nns en betydande men slumrande potential för ett 1. initiera, stimulera och samordna verksamhet mer långsiktigt främjande av världskulturella ini- inom existerande institutioner och organisa- Eftersom de esta initiativen inom detta tioner med inriktning på andra kulturer än område har kommit från resursmässigt svaga orga- den traditionellt västerländska, nisationer, har ett angeläget undersökningsområde 2. genomföra egna projekt med samma inrikt- varit att se vilka vägar som kan vara möjliga för en ning, varvid stort utrymme skall ges för nya konstruktiv samverkan till fromma för alla parter. tväretniska och tvärkulturella uttryck, De världskulturella perspektivens möjligheter disku- 3. arrangera möten mellan konstnärer och andra terar förutsättningarna utifrån ett något vidare kulturarbetare med erfarenhet från olika Där åternns också stråk av en om- världsanalys som enligt vår mening måste nnas R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F med för att kraftfälten kring det världskulturella förutsättningar för att en rad olika initiativ inom skall kunna bli begripliga. det världskulturella området har kunnat realiseras. Kapitlet Nordisk utblick innehåller en kortfat- Det har inneburit att en rad konstnärligt och på tad redovisning av den kulturpolitiska situationen annat sätt intressanta projekt har blivit av, samt i , och med avseende på att det har varit möjligt att göra en rad för fram- de världskulturella frågorna. Där framgår det att tiden viktiga iakttagelser. Att också de kultur- det nns en likartad uppsplittring mellan depar- politiska målen och framför allt de strukturer tement och andra organisationer och myndig- som har vuxit fram för deras förverkligande, har heter i samtliga länder. en stor betydelse för möjligheterna att låta de emot rätt kraftigt när det gäller utgångspunkterna världskulturella dimensionerna växa sig fast som för hur man tolkar de världskulturella frågeställ- en brett förankrad angelägenhet, behandlas i ningarna i termer om de omfattar internationella kapitlet Erfarenheter och iakttagelser. kontakter och presentationer, eller tar sin utgångs- I kapitlet förändringsarbete konsta- punkt i de mångkulturella grupper som nns i terar kommittén att bedömningen från del- Sammanvägningen av dessa fak- betänkandet om att det för ännu framöver torer och de mycket positiva erfarenheter vi har kommer att behövas en aktör med en roll liknan- haft av ett nordiskt nationellt samarbete inom de den Forum för världskultur har haft, står fast. detta område, gör att vi bedömer att de världs- Kommitténs bedömning har varit att en stor del kulturella perspektiven har mycket goda förut- av det långsiktiga fortsatta utvecklingsarbetet bör sättningar för att ge en ny värdefull injektion för utgå ifrån att redan existerande kulturinstitutio- utvecklingen av kultursamarbetet mellan de nor- ner och myndigheter kan utgöra viktiga grund- diska länderna.Verksamheten redovisas i kapitlet Detta förutsätter också en förnyelse av Kommitténs verksamhet och visar entydigt att före- dessa institutioners arbete. komsten av ett Forum för världskultur skapat R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Kommitténs slutsatser angående det framtida att det kommer att behövas ekonomiska resur- arbetet är i era avseenden hoppfulla. ser långt utöver de i budgeten anvisade medlen samhet som har kunnat genomföras, har visat att Det är viktigt att det fortsatta arbetet det nns en potential för ett fortsatt framgångs- inte förlorar i trovärdighet angående de reella rikt arbete med de världskulturella frågorna och möjligheter att på ett tids- och verksamhets- att de kan utvecklas i mycket positiv riktning såväl mässigt effektivt sätt skapa förutsättningar för konstnärligt som publikt. nya initiativ samt för undanröjande av hinder. sagt, vill vi understryka att det är en Vår bedömning står fast att en årlig budget på lång obanad väg som måste röjas för att de pers- pektiv vi har uppehållit oss vid skall vara ett så tre kommande åren kommer att behövas. självklart inslag i svenskt kulturliv, att vi inte längre behöver de världskulturella banderollerna att myndigheter och förvaltningar med ett kulturpolitiskt ansvar som vetter mot det världskulturella fältet bör inta en betydligt Vi anser därför: aktivare och mer uppsökande hållning i att det fortsatt är mycket viktigt med ett förhållande till redan kända eller ännu inte tydligt och väl förankrat uppdrag när Statens etablerade men potentiella aktörer, som kan kulturråd från skall driva vidare synliggöra nya aspekter och möjligheter med de världskulturella frågorna. koppling till de världskulturella processerna. att en klar rollfördelning mellan i första hand de att det är angeläget att bredda basen för dessa statliga myndigheter som fördelar bidrag inom frågor rent geograskt och föreslår därför att kulturområdet bör åstadkommas. det bör inrättas åtminstone tre regionala turråd bör ensamt, i kraft av den centrala myn- dighet man är inom kulturområdet, ha uppdrag R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F och resurser att hantera bidragsgivning för såväl internationella gästspel och liknande som nationella kulturhändelser. Det är i synnerhet mycket olyckligt att inom det världskulturella fältet försöka göra en uppdel- ning mellan vad som är nationell och vad som är internationell kulturverksamhet. att det nns ett värdefullt erfarenhetskapital från Forum för världskulturs verksamhet som bör utnyttjas vid det fortsatta arbetet. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R Som i sagans landskap hör vi röster som viskar Eftersom han var svensk sedan Tecken ritas i sanden och ur tillbaka så var han också med i en före- spelet mellan ljus och mörker kan vi skönja nya ning där han kunde träffa andra, föra protokoll Som Narren i kungens öra låter vi vand- och känna att tillsammans är man inte ensam. rarna säga sin mening: Det var en helt vanlig förening som hade tagit sig namnet Förening, fast i översättning till det språk som de esta fortfarande kallade sitt modersmål Det var en gång en liten herre som hade en liten blev det något helt annat. Man kallade sig för en För länge sedan hade han kommit till det stora kulturförening för man tyckte mycket om att spela tysta landet i norr. hade han bott där så länge och sjunga tillsammans. att han hade börjat känna att stenarna i jorden En tidig höstkväll hade idén blivit så stor för och extrapriser också tillhörde den lille att han inte kunde låta bli att berätta om den för sina vänner i föreningen. Men ibland, i den tidiga morgonen då han var lyssnade intresserat och tyckte att det var en stor på väg till jobbet och gnisslet i tunnelbanan slet och fantastiskt tanke, som man genast ville se för- sönder nattens minnen från andra berg i fjärran, Det skulle förstås bli dyrt för dem att andra ljud och dofter, påmindes han om att han bjuda in så många musiker som var spridda med ena benet fortfarande tog stöd i sitt förutna. över många länder. Med minnen lika påtagliga som oden Omöjligt borde det väl inte vara, hade den lille rinnande vatten hade en idé börjat växa fram hos sagt eftersom han visste att man i det här R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F landet hade bestämt sig för kulturpolitiska mål honom så att han skulle kunna läsa sig till idén med en strävan efter både kulturell mångfald och och se om man trots allt inte hade några pengar Han rekommenderade den lille Den lille begav sig därför ut till en att hitta ett par andra platser i landet där vacker ö i staden där han efter en viss tvekan hos musikanterna skulle kunna spela för då skulle det portvakten släpptes in till en tjänsteman för vil- nog nnas en del pengar att få. ken han ck veckla ut sin idé i hela dess brokiga – När får jag veta det då? frågade den lille her- Den vänlige tjänstemannen lyssnade på Om lördag, svarade tjänstemannen. tankarna om att samla musiker och dansare, som mycket sa den lille medan han skyndade i likhet med den lille hade tvingats y från sig iväg till ämbetsverket i utkanten av den stora landet långt borta, till andra delar av världen. trädgården där det odlades svenska grönsaker. skulle låta dem uppträda här , Där blev han också mycket vänligt mottagen både för att låta folk åter få höra sina älskade av en artig och rart leende kvinnlig tjänsteman, artister, och få dela upplevelsen med dem som som först lyssnade på hans idé och därefter för- ännu aldrig hört deras musik. klarade att pengarna var slut. När mönstret började bli klart för den still- då mycket bekymrad och undrade hur pengarna samme tjänstemannen förklarade han mycket redan kunde vara slut för det var ju först vänligt att man nog inte hade några pengar kvar som alla musikanterna skulle komma. Ja, då kanske på hans ämbetsverk. Den lille borde däre- det nns några pengar, sa den rara kvinnan. mot besöka ämbetsverket vid den gamla trädgår- skall ha ett möte där vi skall diskutera din idé för den, för där skulle man säkert kunna hjälpa till. att se om vi har några pengar, men då måste du För att ytterligare visa sin goda vilja föreslog tjänste- ge mig ett papper där du anger namnen på alla mannen dessutom att den lille skulle skriva musiker och i vilka länder de bor. ner sina tankar på ett papper och sända det till per kan jag väl skriva tänkte den lille , fast R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F jag vet ju inte vilka jag skall bjuda innan jag vet lite dåligt samvete, men ingen hade sagt blankt hur mycket pengar jag kan få. nej utan alla föreslog att han skulle skriva ett brev Om lördag, om en månad kan du få besked, sa och att han skulle komma åter om lördag. den rara tjänstekvinnan när han gick. Vännerna i Förening träffades ibland och Den lille började nu förstå att han skulle lyssnade på hans berättelser om alla besök han behöva göra många besök hos olika vänliga tjänste- gjort utan att ha fått något annat än vänlighet. män för att få reda på om han skulle få ihop till- , när den lille just hade berättat räckligt med pengar. om sitt besök i en annan stad som också skulle vilja Eftersom alla musikanterna liksom han själv ta emot musikanterna såsom den förste tjänste- levde i påtvingad landsykt och han så gärna ville mannen hade föreslagit, vände sig en av vännerna höra vad nytt deras musik kunde berätta så i och framkastade ett full- bestämde han sig för att kämpa på. komligt lysande förslag. – Gå till det stora glas- besökte han ämbetsmännen som skulle hjälpa huset vid torget och berätta om din idé på ett så dem som hade vandrat in i det nya landet, andra övertygande sätt att de vill ta ansvaret för alla dagen gick han till dem som hade i uppdrag att ge våra musikanter och så får de söka de pengar som stöd till kulturen i staden, tredje dagen besökte han du aldrig ser ut att få! dem som gav stöd till kulturen i regionen i vilken När den lille hade kommit in i det stora staden låg och på fjärde dagen kom han till någon och lagt fram sitt förslag blev reaktio- ny snäll men rätt upptagen tjänsteman som lyssna- nen inte alls som hans vän hade trott. de intresserat och kunde rekommendera honom blev man istället bekymrade, för man att gå till en femte och därefter till en sjätte trodde inte alls att det skulle komma några män- Den lille gav inte upp. niskor som ville betala för att lyssna på den lille han nu fått höra så många långa berättelser om att musikanter vars namn man aldrig hade tjänstemännens pengar var slut att han började få hört uttalas tidigare. R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F grydde, den ena efter den andra och ändå var fattiga, och att de rika länderna inte ville den lille gjorde sina återbesök. betala deras biljetter till . När han återvände till ämbetsverket på den också förklara att han inte kunde förstå att deras lilla ön kunde han berätta att han efter många nuvarande boplats skulle spela någon roll. samtal och besök nu hade hittat två städer till ken var ju det han ville föra hit för att höra vad som skulle kunna tänka sig att ta emot musikan- nytt den kunde berätta, och musiken mantals- kanske han skulle kunna få besked om skriver sig aldrig. hur mycket pengar tjänstemannens ämbetsverk Tillbaka hos vännerna i Förening berättade skulle kunna hjälpa till med. Istället ck den lille den lille att han efter era lördagars åter- höra att det var bra att det fanns ytterliga- komster till slut istället ck brev där det mycket re städer, vid sidan av huvudstaden, som ville korthugget stod skrivet att man beslutat att inte lyssna på musikanterna. Att de skulle hjälpa till ge några pengar. Han hade då bett att få reda på att betala kostnaderna var också bra, för nu fanns varför han inte ck några pengar men inte fått det inte längre några pengar på ämbetsverket för något annat svar än att man inte motiverade sina den här idén. Då föreslog en av vännerna, som just hade På det andra ämbetsverket, till vilket han hade läst romaner av , att han skulle över- lämnat listan med namnen på alla musikanterna, klaga besluten hos tjänstemännens eller tjänste- som ändå ingen sa sig känna till, och var de bodde nu, kunde man bara ge respengar till musikanten började ett nytt liv för den lille . som fortfarande hade lyckats bo kvar i hemlandet. Han behövde inte längre gå runt utan kunde sitta Det var nämligen ett tillräckligt fattigt land medan hemma vid köksbordet och skriva sina överkla- de andra musikanterna nu levde i andra betydligt ganden som gick allt högre upp bland cheferna. Den lille försökte då förklara Det tog ofta att få svar, men till slut kom att musikanterna trots att de ytt till ett rikt land det nya beslut och besked om att ämbetsverket si R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F och ämbetsverket så hade ändrat sig och beslutat När han nu sitter omsluten av tunnelbanans gnis- att ge pengar. Ja, alla svarade ju inte, men trots att sel och minns musiken som musikanterna förde han var en liten herre så gav han aldrig upp. med sig har den lille för länge sedan glömt Till slut hade han fått ihop tillräckligt många alla han skulle komma åter utan att få löften om pengar att han kunde köpa biljetter till några rediga svar. Varför han inte gav upp det vet alla musikanterna och ordna konserterna. blott den lille själv, men en stilla undran mans med sina vänner, och alla de andra som han kan växa sig stark. Måste man alltid komma åter hade träffat och som också kom, Vem skall vara tacksam mot vem? kunde han lyssna på det som musikanternas musik Och vad vet vi om de öden och de krafter som förde med sig av hälsningar från andra tider, platser kan nnas inom en liten herre? R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R inte görs tillgängliga genom etablerade kommer- I budgetpropositionen för (prop. siella eller institutionella kanaler. 17) föreslog regeringen att en försöksverk- heten skulle dessutom främst inriktas på scenisk samhet benämnd Forum för världskultur skulle produktion och idégivande kontaktverksamhet (dir. 1998:14). Regeringen har därefter, vid regeringssamman- samheten skulle bedrivas med den inriktning som träde fattat beslut om tilläggsdirek- anges i propositionen (bet. 1997/98:KrU1, rskr. tiv vars innehåll innebär att de ursprungliga tids- 1997/98:97). ramarna för uppdraget och dess olika rapporter angående direktiv för kommittén Forum för världs- förändring av de ekonomiska medel som tidigare kultur med uppgift att hade beslutats (dir. 1999:55) och föranleddes av bedriva en initiativtagande och samordnande för- en skrivelse från kommittén där det påpekades Syftet angavs vara att främja den att verksamheten hade blivit starkt fördröjd genom konstnärliga och kulturella mångfalden i omständigheter som kommittén inte hade kunnat genom att ge plats för kulturyttringar från länder och miljöer, vilkas konstnärliga uttryck vanligen R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F R U T L U K S D L R Ä V R Ö F M U R O F Innehållsmässigt har dessa olika beslut pekat ut ett antal centrala kulturpolitiska utgångspunkter för kommitténs arbete. Ett av de av fastställda målen för den nationella kulturpolitiken är att främja inter- nationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturella processer inom landet. Detta innebär också att de kulturella och sociala processerna som är resultatet av migration i ges ut- rymme. Ett annat mål är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kultur- upplevelser och eget skapande. Förutom dessa mål för den nationella kultur- politiken har den viktiga kulturpolitiska princi- pen om att varje kulturinstitution själv skall ta ansvar för att dess verksamhet vänder sig till hela befolkningen, utgjort en självklar utgångspunkt för Forum för världskultur. En allt tydligare upp- gift för kulturinstitutionerna vid förverkligandet av detta ansvar är att inventera och utveckla for- mer för hur man skall kunna vidga sitt verksam- hetsperspektiv på ett sådant sätt att det även om- fattar kulturella inuenser som tillförts samhället genom invandring. Att internationaliseringen av svenskt samhällsliv ökat väsentligt under har konstaterats i en rad sammanhang, så även i rap- porten Forum för världskultur – en rapport om ett rikare kulturliv (SOU 1997:95). Det har inom kulturområdet i många avseenden varit frågan om en internationalisering, som mer har varit präglad av starka kommersiella krafter, än ett resultat av medvetna kulturpolitiska överväganden. Tydligast har dessa krafter märkts på lmens och litteratu- rens områden, och det har, som det konstateras i rapporten, i första hand lett till likformighet när det gäller utbudet. En annan viktig utgångspunkt är att en allt större del av befolkningen i har sina röt- ter i andra länder eller kulturer. Detta är ett för- hållande som i sig redan har inneburit, och fort- sätter att innebära förändringsprocesser inom alla sektorer av samhällslivet. Den statliga kulturpolitiken har sökt understryka vikten av såväl ett ökat delta- gande i kulturlivet för personer med annan kul- turell och social bakgrund, som ambitionen om Blicka ut och se att är en del av världen! Ur rapport från projektet och dans i . ökad internationalisering på kulturområdet. tolkningsmöjligheter av vad som är utmärkande olika aspekter har inte lett till en nyorientering i för begreppet världskultur. världskultur bestämde sig tidigt för att inta ett processartat tänkande kring vad som kan sägas rymmas inom begreppet världskultur, istället för Är förekomsten av tango i ett uttryck för att nå fram till entydiga denitioner. Är ett konstnärligt bearbetande av en I direktiven till kommittén Forum för världs- uppväxt i en mångkulturell samhällsmiljö i kultur anges ett mycket tydligt syfte med verk- ett uttryck för det vi kallar världskultur? samheten: att öka den konstnärliga och kulturella världskultur och inte bara konst, dans och musik? mångfalden i genom att ta initiativ till och Hur fungerar etablerade kulturinstitutioner i