sou · GOB3119d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Tror Du att Du skulle vilja använda de sparade pengarna för att ta ledigt och kompetensutveckla dig på heltid eller deltid eller skulle du välja att fortsätta jobba men studera på din fritid? De som svarar intresserade av att skaffa sig konto för vidareutbildning Ta ledigt för att studera på heltid Ta ledigt för att studera på deltid Tveksam, vet ej Förslaget innebär också att det skall finnas möjlighet för arbetsgivaren att sätta in pengar på individens kompetenskonto, men det är fortfarande individen som bestämmer helt och hållet till vilken utbildning pengarna ska användas. Skulle det vara betydelsefullt för ditt eget sparande om din arbetsgivare också var intresserad av att sätta in pengar? Ja, det skulle vara avgörande för om jag själv Ja, det skulle kanske påverka mig Nej, det skulle inte betyda något Tveksam, vet ej Intervjuerna är genomförda inom ramen för Gallups så kallade telefonbussar. Telefonbussarna är regelbundna telefonundersökningar med ett slumpmässigt urval av den vuxna befolkningen. Intervjuerna har gjort med personer från Gallups telefoninter- vjucentral i . Urvalet är slumpmässigt i alla steg och riksomfattande. Om rätt person i hushållet inte anträffats har han eller hon ersatts av annan intervjuperson. I det första steget är urvalet framtaget genom Gallups urvals- program för telefonundersökningar (KATURV). I det andra steget väljs enligt en slumptabell den person i hushållet som skall inter- vjuas. Om den personen inte är hemma väljs i första hand annan intervjuperson i hushållet enligt slumptabellen, i andra hand person i annat hushåll. De utvalda är anonyma för Gallup. Gallup respekterar de utvaldas integritet och rätt att vägra svara på enstaka frågor eller vägra att medverka i en intervju. Tabellrapporten består av dataskrivna tabeller. Analysen har skett med Gallups flexibla korssorteringsprogram . Tabeller betecknade procent vertikalt (anges i övre högra hörnet) innehåller procentberäkning kolumnvis. Sifferraden vägt bastal visar de siffror på vilka de procenttal som står därunder är baserade. I vissa fall ändras bastalen för procentberäkning mitt i tabellsidan. Då har en ny bastalsrad, betecknad nytt bastal, lagts in och de efterföljande procenttalen är baserade på dessa bastal. Bastal för procentberäkning anges alltid i absoluta tal. kan smärre avvikelser uppstå vid avrundningar i datorns procentberäkning och vägning. Om flera svar tillåtits i en fråga, dvs. att respondenten fått avge mer än ett svar, summerar inte de olika svarsalternativens delsummor nödvändigtvis till . Före tabellproduktionen genomförs en s.k. poststratifiering. Den utjämnar fluktuationer i urvalet. Vägning har dels gjorts enligt hus- hållsstorlek dels kombinationer av celler bildade av ålder och kön. Tabellerna redovisar bastal före och efter vägning. Procenttalen är alltid vägda. Vid analys av tabellmaterial från intervjuundersökningar gjorda med stickprov är det väsentligt att man håller i minnet att de angiv- na procentsatserna är ungefärliga värden. Förekomsten av en fel- marginal innebär att det är ett felslut att tro att siffrorna från ett stickprov är exakt desamma som skulle erhållits om hela befolk- ningen besvarat frågan. Det som kallas felmarginal är egentligen en osäkerhetsmarginal. Smärre avvikelser ligger i alla procenttal i tabellerna och de är av något större storleksordning närmare mitten av procentskalan. Så exempelvis har ett ja -svar på en något större osäkerhet än ett ja -svar på eller . Av Gallups rekommenderade osäkerhetsmarginaler i individurval för procenttal räknade på 500 resp. 1000 intervjuer. Procenttal nära 10 eller 90 Procenttal nära 20 eller 80 Procenttal nära 30 eller 70 Procenttal nära 40 eller 60 Procenttal nära 50 Som alltid i stickprovsundersökningar bör man komma ihåg att siffrorna är närmevärden, inte exakta. Rapporten, som innehåller resultat från en undersökning ut- förd av Gallup på klientens uppdrag, är klientens egendom. Copyrighten tillfaller Gallup om ej annat överenskommes. Om annat ej skriftligen överenskommits, förblir frågeformulär, databärare, och annat material till samtliga undersökningar Gallups egendom. Gallup skall ge sitt skriftliga samtycke till publicering av under- sökningsresultat till allmänheten. Samtycke lämnas rutinmäs- sigt om ej särskilda motskäl finns. I Gallups intresse ligger att förhindra felaktigheter i faktaredovisningen och missledande tolkningar av undersökningsresultaten. Om en klient publicerar missvisande siffror eller gör ett missvisande urval av undersök- ningsresultat, förbehåller sig Gallup rätten att publicera korrek- ta och kompletterande delar av samma undersökning för att uppmuntra en mer rättvisande och avvägd tolkning. Följande information skall alltid medtas i all publicering till den intervjuform som använts i undersökningen, t.ex. besök i hemmet, telefon, post undersökningspopulation, t ex intervjupersonernas ålder urvalsmetod om annan metod använts än en som är slump- mässig i alla steg. När en klient publicerar resultat från en , skall den information som ges i första hand gälla klientens egna produkter och/eller tjänster. Information om undersöknings- resultatet rörande konkurrenters produkter och tjänster kan innefattas, men skall komma i andra hand vid presentationen. Undantag och variationer i dessa regler tillåts då särskilda skäl föreligger och beviljas av Gallups direktion. För att gälla skall sådana undantag och ändringar lämnas skriftligen. IKS och reguljär utbildning Begränsningar – Hinder – Utmaningar Studiens bakgrund och inriktning Statskontoret har biträtt Utredningen om individuellt kompetens- sparande (N 1999:16) med att kartlägga vilka begränsningar och hinder som avnämarna – dvs. anställda, arbetsgivare och egenföre- tagare – respektive anordnarna upplever för att ta del av eller erbju- da reguljär utbildning till yrkesverksamma. Med reguljär utbildning avses här i första hand vuxenutbildning (komvux) och högskola. I uppdraget ingår att föreslå ändringar i regelverket samt att visa några goda exempel på hur reguljära utbildningar kunnat anpassas till de yrkesverksammas behov. Underlaget har samlats in främst genom intervjuer med företrä- dare för avnämare och utbildningsanordnare samt vissa sakansva- riga myndigheter på området. För att få fram ett relevant underlag har vi så långt möjligt försökt förutsäga den situation som kan tän- kas råda när ett system för individuellt kompetenssparande (IKS) blivit etablerat. Vi har anslutit till utgångspunkt att det regul- jära utbildningsväsendet skall klara av att möta den efterfrågan på vuxenutbildning som ett livslångt lärande skapar och som förstärks av ett IKS-system. Komvux och högskolan skall därvid kunna verka på samma villkor som den snabbt växande, privata utbildnings- marknaden. Statskontoret finner att begränsningar och hinder men även utmaningar då möter det reguljära utbildningsväsendet på fyra regelområden: Finansiering av utbildningsanordnande och försörjning Antagning, behörighet och urval till studier Utbildningarnas inriktning, form och förläggning Statskontorets överväganden inom dessa områden utmynnar i föl- jande slutsatser och förslag till regeländringar och andra åtgärder: Finansiering av ordinarie utbildning Mål- och resultatstyrningssystemet för högskolan bör kom- pletteras med ett mål/prestationsmått som speglar hur tillgäng- liga högskolorna är vad gäller att tillgodose behovet av fort- och vidareutbildning i otraditionella former. Med hänsyn till de nya kategorier av studerande som tillkommer genom det livslånga lärandet och IKS kan det övervägas att tydliggöra högskolans utbildningsuppgift genom att lyfta bestämmelsen om fort- och vidareutbildning i högskolelagens 7 § till 2 §. Reglerna för uppdragsutbildning i komvux, statens skolor för vuxna samt högskolan bör öppnas så att det blir möjligt även för enskilda studerande att köpa uppdragsutbildning. Nuvarande restriktioner att uppdragsutbildningens innehåll skall knyta an till den ordinarie utbildningen och inte får leda till några nack- delar för densamma bör behållas. Regler för uppdragsutbildning i olika skolformer bör samlas i en förordning. En tydlig boskillnad bör hållas mellan uppdragsutbildning och ordinarie utbildning i fråga om organisation och ekonomisk styrning. Lämpliga styrmedel kan vara bolagisering, tydlig mål/ resultatstyrning samt aktiv tillsyn. Ändringsförslagen bygger på antagandet att IKS-sparandet kan medföra en icke oväsentlig ökning i efterfrågan på reguljär utbild- ning. Resurser måste då tillföras genom nya finansieringskällor och/eller omprioriteringar. måste det offentliga åtagan- det värnas. Gratisprincipen för ordinarie utbildning förutsätts behållas. Följande justeringar bör övervägas i det reformerade studie- stödssystem som träder i kraft : Åldersgränsen för studiebidrag höjs till . Rätten till studielån utsträcks till med nedtrappning från 45 år Studiestöd beviljas än nuvarande och för lägre studietakt än halvtid. Ändringarna bör koordineras med villkoren för registrering vid högskolan. Vi föreslår att en ny minimigräns om i första hand övervägs. Vid beräkning av fribeloppet räknas inte uttag från IKS-konto som inkomst av tjänst. Det reformerade studiestödssystemet möter på många sätt de vuxenstuderandes situation bättre än det nuvarande. Vissa juster- ingar kan dock behövas för att harmonisera det generella studie- stödets regler med ett IKS-system mot bakgrund av intentionen att de olika försörjningssystemen skall komplettera varandra. De budgetmässiga respektive samhällsekonomiska konsekven- serna av ändringarna måste dock belysas närmare. Antagning, behörighet och urval Villkoren för att antas till reguljär utbildning avser dels behovs- prövande, kompensatoriska krav, dels krav på olika slags kunskap eller färdigheter. De kompensatoriska kraven kan ses som ett uttryck för sam- hällets utbildningspolitik och omfattningen av det offentliga åtagandet. Ett IKS-system bör därför inte föranleda några änd- ringar av de kompensatoriska villkoren. IKS-systemet förstärker behovet av ett nationellt system för validering av vuxnas reella kunskap och kompetens. Det är önskvärt att det pågående arbetet med att utforma ett nationellt system för validering avkastat konkreta resultat när IKS-spa- rarna börjar använda sina pengar. IKS-spararna kommer att ha vitt skilda utbildningsbakgrunder och yrkeserfarenheter. Den tid de kan avsätta för utbildning begränsas av deras ordinarie arbete och tillgängliga sparmedel. Ingen bör behöva använda sina IKS-pengar för att av formella skäl läsa in kunskaper som han eller hon redan besitter. Utbildningens innehåll, form och förläggning En allmän bedömning i perspektivet av ett livslångt lärande är att efterfrågan på individuella studieupplägg med kraftfullt teknikstöd vid studier på distans eller vid s.k. lärcentra i hemkommunen eller på arbetsplatserna kommer att expandera. Vidare väntas traditionell undervisning i klassrum och komma att få stå tillbaka för nya former. Inte minst kommer yrkesaktiva IKS-sparare att efter- fråga studier på tider som i förhållande till dagens reguljära utbild- ning är otraditionella. Frågan är här om det i gällande styrdokument för vuxenutbild- ning – läroplaner, programmål, kursplaner etc. – eller eljest på avtalsområdet finns några formella hinder eller begränsningar som motverkar möjligheterna att tillgodose en sådan flexibel efterfrå- gan. Slutsatsen beträffande styrdokumenten för reguljär utbildning är att de redan nu medger tillräcklig frihet att möta det efter- frågescenario som IKS-systemet kan medföra. Även om dessa styrdokument som regel utgår från ungdoms- utbildningen möjliggör de att vuxna studerar kurser eller kurspaket som de själva sätter samman. I läroplanen för det frivilliga skolfor- merna (LPF94) betonas exempelvis att skolan skall sträva efter flexibla lösningar för organisation, kursutbud och arbetsformer. I komvux återspeglas detta bl.a. i ett stort utbud av lokala kurser. En annan sak är att dagens styrdokument för vuxenutbildning just genom att utgå från ungdomsskolans perspektiv och ge en stor lokal frihet är behäftade med brister. Av dessa skäl kan det finnas anledning att göra en mera samlad översyn. Slutsatsen beträffande de centrala statliga och kommunala avta- len för lärare m.fl. är att inte heller de innehåller några formella hinder för att organisera utbudet så att det passar den väntade efterfrågan. De centrala avtalens regler om arbetstider m.m. är redan nu så flexibla att de medger lokal anpassning till verksamhetens krav. Alltjämt kan det dock finnas attityder som försvårar tecknande av lokala avtal enligt dessa intentioner. Det är därför viktigt att det skapas incitament och resurser för att utveckla och marknadsföra nya kurser och nya distributions- former m.m. Nyssnämnda åtgärder på finansieringsområdet kan ha en positiv inverkan även här. Studieledighetslagens regler om ledighet från arbetet i samband med studier bör hållas under observation. En prövning av even- tuella ändringar kan anstå till dess konsekvenserna av det livs- långa lärandet och IKS-systemet klarnat. Semesterlagens regel om rätt till semesterlön vid studier med särskilt utbildningsbidrag bör uppmärksammas och eventuellt omprövas i samband med statsmakternas ställningstaganden till förslag. Om ett betydande antal IKS-sparare kommer att begära ledighet för studier kan det inte helt uteslutas att besvärande konsekvenser uppstår på kort sikt för företag med få anställda. En Gallup-under- sökning som låtit göra samt vissa begränsade erfa- renheter av hur yrkesverksamma vill använda sitt individuella kom- petenssparande tyder på att en huvuddel av IKS-spararna väljer att studera på deltid eller fritid. Därför finns det knappast skäl att nu föreslå några regeländringar. Utvecklingen på vuxenutbildningsområdet präglas av stor dynamik. En rad goda exempel kan anföras på hur reguljär utbildning anpas- sats till arbetslivets och de yrkesverksammas behov. Både komvux och högskolan strävar efter en tydligare marknadsroll, t.ex. genom att skapa särskilda organisatoriska enheter eller bolag för upp- dragsutbildning. Vår studie kan bara förmedla en överblick med enstaka exempel. Varje försök till en heltäckande redovisning eller framhållande av vissa exempel framför andra skulle både riskera att uppfattas som orättvis och snabbt bli inaktuell. Redovisningen fokuserar på kon- kreta lösningar på sådana problem som vi tror blir än mer aktuella när ett IKS-system införs. Marknadsföring sker alltjämt ofta traditionsenligt genom katalo- ger etc. men med ett växande utnyttjande av IT och nätburen infor- mation. Vad gäller behovsinventering finns mängder med lokala och regionala exempel på hur en nära samverkan mellan å ena sidan företag och branscher och å den andra det reguljära skolväsendet, arbetsmarknadsmyndigheterna m.fl. resulterat i skräddarsydda utbildningar, kurspaket för fort- och vidareutbildning etc. Särskilda samarbetsorganisationer mellan olika utbildningsanordnare samt mellan utbildningsanordnare och avnämare är vanliga. Bolag håller på att etableras inom flera större högskolor. De fungerar bl.a. som samlande länk mellan avnämare och utbildningsanordnare. Nya distributionsformer för att utbilda används i ökad omfatt- ning. På högskoleområdet har olika konsortier bildats för att utveckla och bedriva distansutbildning med stöd av modern infor- mations- och kommunikationsteknik. Statens skolor för vuxna (SSV) utnyttjar sådana former för komvux-utbildning. Metodut- veckling på området stöds av den nya Distansutbildningsmyndig- heten, DISTUM. Integration mellan arbetsliv och utbildning – dvs. mellan teori och praktik – bjuder på många goda exempel bl.a. på vård-, teknik- och detaljhandelsområdena. Ett nationellt exempel är det försök med kvalificerad yrkesutbildning som pågår och där en tredjedel av utbildningen sker ute på arbetsplatserna genom lärande i arbete. Utredningen om individuellt kompetenssparande (N 1999:16) hemställde i en skrivelse att Statskontoret skulle biträ- da med att belysa de ändringar som kan komma att krävas av det reguljära utbildningsväsendet mot bakgrund av att en allt större andel av arbetskraften kan antas delta i ett livslångt lärande i kombination med yrkesverksamhet. Den utvecklingen förstärks sannolikt om ett system för individuellt kompetensspa- rande (IKS) införs. Statskontorets uppdrag skulle närmare bestämt inriktas på att kartlägga vilka hinder och begränsningar som avnämare – arbetsgi- vare, anställda och egenföretagare – upplever för att ta del av regul- jär utbildning respektive som anordnarna upplever att erbjuda rele- vant utbildning till yrkesverksamma. I uppdraget ingår också att föreslå eventuella ändringar i regelverken samt att visa goda exem- pel på hur reguljära utbildningar anpassats till de yrkesverksammas behov. Uppdraget bifogas som Bilaga 1. Det kan först konstateras att vilka utbildningar som omfattas av begreppet reguljär utbildning inte är entydigt vare sig enligt regel- verket eller i det allmänna medvetandet. Enligt uppdraget skall vuxenutbildning och utbildning på högskolenivå grans- kas. Dessa utbildningar har i sin tur många kopplingar till andra utbildningar i offentlig och privat regi såsom eftergymnasiala yrkesutbildningar etc., vilka alla kan bli föremål för framtida IKS- sparares intresse. Trots detta framstår den avgränsning som görs i uppdraget som pragmatisk och representativ för att belysa de pro- blemställningar som kan vara aktuella i detta sammanhang. Arbetet har genomförts som ett projekt inom Statskontoret. I projektgruppen har ingått (projektledare) och . , , har anlitats för att medverka i genomförande och doku- mentation av studien. Underlag för att belysa uppdragets frågeställningar har i huvud- sak hämtats in genom intervjuer med företrädare för såväl avnä- mare som utbildningsanordnare och vissa sakansvariga myndig- heter på området. Vi har således intervjuat företrädare för de cen- trala arbetsmarknadsparterna; LO, TCO, samt , och Kommun- och På myndighetssidan har vi haft motsvarande kontakter med (), Högskole- verket, , och Distansutbildnings- myndigheten (DISTUM). Likaså har vi genomfört intervjuer och överläggningar med företrädare för enheter inom komvux och hög- skolan samt med representanter för (), () och FFU). I intervju- och studie- syfte har vi besökt och , båda företag med vissa egna, nyförvärvade erfarenheter av individuellt kompetenssparande. Löpande avstämning har skett med sekretariat. En förteckning över våra intervjupersoner och kontakter finns i Bilaga 2. Vi har även haft tillfälle att få synpunkter på våra iakt- tagelser och slutsatser vid ett möte med Svenska Kommunförbun- dets referensgrupp för och vuxenstudiestödet samt vid en konferens om livslångt lärande vid . Ett generellt konstaterande utifrån dessa externa intervjuer och kontakter är att man på många håll ännu inte har hunnit tränga in i de praktiska konsekvenserna av ett livslångt lärande. Av naturliga skäl har man också svårt att urskilja vilka formella hinder och andra begränsningar som kan motverka ett framtida individuellt kompe- tenssparande, ett system vars konturer man bara börjat skönja. Dessa förhållanden måste beaktas i samband med den fort- satta behandlingen av de överväganden, slutsatser och ändringsför- slag som vi redovisar i den här studien. 2 IKS och efterfrågan på utbildning 2.1Vad innebär ett livslångt lärande? Vad innebär ett livslångt lärande? Begreppet används i olika sam- manhang och av olika aktörer. enades utbildningsministrar om att stegvis göra ett livslångt lärande till en verklighet för alla (1996, Life long learning for all: Meeting of the education committé at ministerial level,16-17 January 1996, ). bygger på fyra grundtankar; att stärka förutsättningarna för livslångt lärande genom förbättrad förskola, och ungdomsskola och genom ett brett utbud av former för icke-formellt lärande, att främja sambandet mellan lärande och arbete genom att eta- blera nya "vägar och broar" som underlättar övergången mellan utbildning, personalutbildning och kompetensutveckling i arbetslivet, att skapa incitament för enskilda, arbetsgivare och anordnare att investera i livslångt lärande och att förbättra kvalitet och effekti- vitet, att tänka över roller och ansvarsfördelning hos alla parter, särskilt arbetsgivare och offentliga aktörer som har inflytande över utbu- det och efterfrågan på tillfällen till lärande. har vidareutvecklat strategin i olika policydokument som kan sammanfattas i följande karaktäristika. Det sker en förskjut- ning från institutioner till individen, från utbud till efterfrågan med ökad mångfald i tillhandahållande och marknadsorientering, moti- vationens roll blir viktig (alla kan och alla skall), ökad tonvikt läggas vid partnerskap och individens ansvar. I regeringens skrivelse 1998/99:121, Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – samverkan, ansvar och utveckling defi- nieras livslångt lärande på följande sätt: "Livslångt lärande innebär att avslutad formell utbildning följs av vidare kunskapsutveckling och att ansvaret för denna kunskapsutveckling ligger på den enskilde individen och arbetslivet. Motorn i det livslånga lärandet är den enskilda människan och hennes lust att tillägna sig ny kun- skap och bildning." I slutbetänkande, Kunskapsbygget – det livslånga lärandet, SOU 2000:28 konstateras att "en fun- damental aspekt är att i och med att kunskapsmassan kontinuerligt växer blir det allt orimligare att ens tänka sig att man i ungdomen ska inhämta mer än en bråkdel av de kunskaper man kommer att behöva senare i livet." Kommittén konstaterar också att mycket av det man behöver kunna senare i livet inte fanns utvecklat när indi- viden gick i ungdomsskolan. Det finns med andra ord behov av livslångt lärande. understryker kommittén att lärandet i det formella utbildningssystemet måste kunna samverka med det informella lärandet som sker på arbetsplatserna. Sammanfattningsvis kan konstateras att begreppet livslångt lärande är något mer än traditionell vuxenutbildning och det tidi- gare begreppet återkommande utbildning. Huvuddragen i det livs- långa lärandet innebär en perspektivförskjutning från utbud och institutioner till efterfrågan och individens krav, från kompensato- riska insatser till kompetensgivande, från samhällets ansvar till individens. 2.2IKS och det livslånga lärandet Ett individuellt kompetenssparande förväntas på olika sätt med- verka till att realisera det livslånga lärandet. Genom att komplettera den finansiella basen och stärka efterfrågestyrningen kan IKS bli ett sådant incitament för enskilda anställda och arbetsgivare att inve- stera i livslångt lärande och att förbättra kvalitet och effektivitet som åsyftar. En utveckling i den riktningen är redan på gång. IKS-systemet kommer enligt uppfattning att påtagligt påskynda förändringarna. I Statskontorets uppdrag ingår att kartlägga vilka formella hinder som avnämare och anordnare upplever visavi reguljär utbild- ning och hur dessa hinder i så fall kan undanröjas. är det naturligtvis mot bilden av den framtida efterfrågan man måste sikta när man bedömer eventuella behov av att ändra i reglerna för den reguljära utbildningen till följd av ett IKS-system. Det är tyngden i väntade hinder och begränsningar som bör avgöra angelägenheten i att nu vidta regeländringar och andra åtgärder. Vi skall därför i detta inledande kapitel försöka konkretisera hur IKS-systemet kan påverka en kommande efterfrågan, dels med avseende på vilket utbildningsinnehåll IKS-spararna kan komma att önska, dels i vilka former denna utbildning bör tillhandahållas. Likaså skall vi försöka få ett grepp om vilka utbildningsvolymer systemet kan generera och hur mycket pengar IKS-spararna kan spendera. Allmänt väntas det livslånga lärandet ställa nya och annorlunda krav på utbildningssektorn såväl vad gäller dess utbud som dess förmåga att snabbt och flexibelt svara upp mot en ny slags efterfrågan.