sou · GOB388d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Ändringarna i TF föreslås träda i kraft , dvs. närmast efter utgången av det år när förslaget kan bli slutligt antaget av . Ändringarna i TF avser brottet hets mot folkgrupp och hets mot homo- sexuella. Motsvarande ändringar i BrB bör naturligtvis träda i kraft samti- digt som ändringarna i TF. Det innebär att även ändringarna i 16 kap. 8 § BrB föreslås träda i kraft . Eftersom ändringarna av bestämmelsen om förargelseväckande beteende i 16 kap. 16 § BrB och i bestämmelsen i 16 kap. 17 § BrB om förberedelse och stämpling till hets mot folkgrupp som är grov är avhängiga av ändringarna i 16 kap. 8 § BrB, föreslås likaledes att de bestämmelserna träder i kraft . Upphävandet av lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer före- slås, eftersom lagen får anses obsolet, träda i kraft efter beslut i frågan. Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen dels att 7 kap. 4 § 11 skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas en ny punkt, 7 kap. 4 § 12, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. Om tryckfrihetsbrott Med beaktande av det i 1 kap. angivna syftet med en allmän tryckfrihet skall såsom tryckfrihetsbrott anses följande gärningar, om de begås genom tryckt skrift och är straffbara enligt lag: 11. hets mot folkgrupp, varigenom 11. hets mot folkgrupp, varigenom någon hotar, hånar eller smädar en befolkningsgrupp eller på annan sådan grupp av personer annat sätt ger uttryck för ned- med anspelning på ras, hudfärg, värdering av gruppens männi- skovärde, om det sker med an- spelning på ras, hudfärg, natio- nellt eller etniskt ursprung eller 12. hets mot homosexuella, varige- nom någon på sätt som anges under 11 kränker homosexuella; Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 4 och 5 §§, 15 kap. 1 §, 16 kap. 8, 16 och 17 §§, 17 kap. 1, 2 och 10 §§ samt 29 kap. 2 § 6 och 7 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. Om brott mot frihet och frid Den som genom misshandel eller Den som genom misshandel eller eljest med våld eller genom hot om annars med våld tvingar annan att brottslig gärning tvingar annan att göra, tåla eller underlåta något, göra, tåla eller underlåta något, dö- döms för olaga tvång till böter eller mes för olaga tvång till böter eller fängelse i högst . fängelse i högst . skall gälla om någon med sådan med sådan verkan övar tvång ge- verkan utövar tvång genom att, nom hot att åtala eller angiva annan öppet eller förtäckt, hota med för brott eller att om annan lämna brottslig gärning eller genom att menligt meddelande, dömes ock för otillbörligt hota att åtala eller ange olaga tvång, såframt tvånget är annan för brott eller att om annan lämna menligt meddelande. Är brott som avses i första Är brott som avses i första stycket grovt, dömes till fängelse, stycket grovt, döms till fängelse, lägst och högst . lägst och högst . Vid bedömande huruvida brottet är Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om gär- grovt skall särskilt beaktas, om gär- ningen innefattat pinande till be- ningen innefattat pinande till be- kännelse eller annan tortyr. kännelse eller annan tortyr. Om någon lyfter vapen mot annan Om någon, öppet eller förtäckt, eller eljest hotar med brottslig gär- hotar annan med brottslig gärning ning på sätt som är ägnat att hos på sätt som är ägnat att hos den den hotade framkalla allvarlig hotade framkalla allvarlig fruktan fruktan för egen eller annans säker- för egen eller annans säkerhet till het till person eller egendom, döms person eller egendom, döms för för olaga hot till böter eller fängelse olaga hot till böter eller fängelse i Är brottet grovt, döms till fängelse, lägst och högst fyra 15 kap. Om mened, falskt åtal och annan osann utsaga Om någon under laga ed lämnar Om någon under laga ed lämnar osann uppgift eller förtiger san- osann uppgift eller förtiger san- ningen, dömes för mened till fäng- ningen, döms för mened till fängel- else i högst eller, om brottet se i högst eller, om brottet är är ringa, till böter eller fängelse i ringa, till böter eller fängelse i Är brottet grovt, skall dömas till fängelse, lägst två och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om det skett med uppsåt att oskyldig skulle fällas till ansvar för allvarligt brott eller eljest synnerlig skada tillfogas annan. 16 kap. Om brott mot allmän ordning Den som i uttalande eller i annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av perso- ner med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse, döms för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Den som i uttalande eller annat meddelande som sprids hotar, hå- nar eller smädar en befolknings- grupp eller på annat sätt ger ut- tryck för nedvärdering av gruppens människovärde döms, om det sker med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse, för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Den som på sätt som anges i första stycket kränker homosexuel- la, döms för hets mot homosexuella till samma straff. Är brottet, med hänsyn till att gärningsmannen anstiftat eller lett en särskilt omfattande samman- komst eller kampanj där meddelan- den av det slag som anges i första eller andra stycket har spritts, eller annars att anse som grovt, döms till fängelse i lägst och högst . Den som för oljud på allmän plats eller annars offentligen beter sig på ett sätt som är ägnat att väcka förargelse hos allmänheten, döms för förargel- seväckande beteende till penningböter. Är brottet att anse som grovt, därför att beteendet måste förknip- pas med brott mot mänskligheten, döms för grovt förargelseväckande beteende till böter eller fängelse . För förberedelse eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja myte- ri döms till ansvar enligt vad som sägs i 23 kap. Detsamma skall gälla försök eller förberedelse till grovt dobbleri, försök till sådant barnpor- nografibrott som avses i 10 a § första stycket, om det inte är ringa, och försök eller förberedelse till grovt barnpornografibrott. För förberedelse eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja myte- ri döms till ansvar enligt vad som sägs i 23 kap. Detsamma skall gälla försök eller förberedelse till grovt dobbleri, försök till sådant barnpor- nografibrott som avses i 10 a § första stycket, om det inte är ringa, försök eller förberedelse till grovt barnpornografibrott samt förbere- delse eller stämpling till hets mot folkgrupp som är grov. 17 kap. Om brott mot allmän verksamhet m.m. Den som med våld eller hot om våld förgriper sig å någon i hans myndighetsutövning eller för att Den som med våld eller med öppet eller förtäckt hot om våld förgriper sig på någon i hans myndighets- tvinga honom till eller hindra ho- nom från åtgärd däri eller hämnas för sådan åtgärd, dömes för våld eller hot mot tjänsteman till fängel- se i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Detsamma skall gälla, om någon sålunda förgriper sig mot den som har utövat myndighet för vad denne däri gjort eller underlåtit. utövning eller för att tvinga honom till eller hindra honom från åtgärd däri eller hämnas för sådan åtgärd, döms för våld eller hot mot tjänste- man till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Detsamma skall gälla, om någon på samma sätt förgriper sig mot den som har utövat myndighet för vad denne däri gjort eller un- derlåtit. Den som, annorledes än i 1 § sägs, för att tvinga eller hindra någon i hans myndighetsutövning eller för att hämnas för åtgärd däri, otillbör- ligen företager gärning, som för honom medför lidande, skada eller annan olägenhet, eller hotar där- med, dömes för förgripelse mot tjänsteman till böter eller fängelse . Är brottet grovt, dömes till fäng- else i högst . Den som, i annat fall än som anges i 1 §, för att tvinga eller hindra nå- gon i hans myndighetsutövning eller för att hämnas för åtgärd däri, otillbörligen företar gärning, som för honom medför lidande, skada eller annan olägenhet, eller öppet eller förtäckt hotar därmed, döms för förgripelse mot tjänsteman till böter eller fängelse i högst sex må- nader. Är brottet grovt, döms till fäng- else i högst . Den som med våld eller hot om våld angriper någon för att denne gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndighet eller för att hindra någon från en sådan åtgärd, döms för övergrepp i rättssak till böter eller fängelse i högst . Det- samma skall gälla, om man med någon annan gärning, som medför lidande, skada eller olägenhet, eller Den som med våld eller med öppet eller förtäckt hot om våld angriper någon för att denne gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndighet eller för att hindra någon från en sådan åtgärd, döms för övergrepp i rättssak till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Detsamma skall gälla, om man med med hot om en sådan gärning an- griper någon för att denne avlagt vittnesmål eller annars avgett utsa- ga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom från att avge en sådan utsaga. Är brottet grovt, döms till fäng- else, lägst ett och högst . någon annan gärning, som medför lidande, skada eller olägenhet, eller med hot om en sådan gärning an- griper någon för att denne avlagt vittnesmål eller annars avgett utsa- ga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom från att avge sådan utsaga. Är brottet grovt, döms till fäng- else, lägst två och högst . 29 kap. Om straffmätning och påföljdseftergift Såsom försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet skall, vid sidan av vad som gäller för varje brottstyp, särskilt beaktas 6. om brottet utgjort ett led i en 6. om brottet utgjort ett led i en bedrivits i stor omfattning och i bedrivits i stor omfattning, eller vilken den tilltalade spelat en betydande roll, eller 7. om ett motiv för brottet varit att 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp kränka en person eller en be- eller en annan sådan grupp av folkningsgrupp på grund av ras, personer på grund av ras, hud- färg, nationellt eller etniskt ur- ursprung, trosbekännelse, homo- sprung, trosbekännelse eller an- sexuell läggning eller annan lik- nan liknande omständighet. Denna lag träder i kraft i fråga om 16 kap. 8, 16 och 17 §§ och i övrigt . Lag om upphävande av lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer Härigenom föreskrivs att lagen (1947:164) om förbud mot politiska uni- former skall upphöra att gälla. Lag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1988:868) om brandfarliga och ex- plosiva varor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot 11 § första stycket eller mot föreskrift, villkor eller förbud som har meddelats med stöd av 6-12 eller 14 §§, eller döms till böter eller fängelse i högst . Den som med uppsåt bryter mot 11 § första stycket döms, om brottet är grovt, till fängelse i lägst och högst . I ringa fall döms inte till ansvar. Till ansvar enligt första stycket döms inte om ansvar för gärningen kan ådömas enligt eller enligt lagen (1960:418) om straff för va- rusmuggling. Denna lag träder i kraft . Vi har haft i uppdrag att utreda frågor om straffansvar för deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet samt vissa andra frå- gor med anknytning härtill. Bakgrunden till uppdraget är bl.a. händelser med anknytning till vissa mc-klubbar och rasistiska orga- nisationer, men även det internationella samarbetet när det gäller att be- kämpa organiserad brottslighet. Vår huvuduppgift har varit att överväga om det bör göras straffbart att aktivt delta i organisationer som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet. Sådant aktivt deltagande skulle enligt våra direktiv kunna bestå i finansiering av organisationen, upplåtelse av lokal till denna eller aktivt stöd på annat sätt, dock inte enbart medlemskap. Det har ingått i uppdraget att definiera vilka former av organisationer eller sammanslut- ningar som en eventuell kriminalisering skall kunna avse samt att ta ställ- ning till vilka kriterier som bör användas för avgörande av om en organi- sation eller sammanslutning skall anses syssla med brottslig verksamhet. I fråga om rasistiska organisationers eller sammanslutningars verksam- het har vi haft i uppgift att, i belysning av senare tids samhällsutveckling, undersöka och bedöma om den nuvarande bestämmelsen om hets mot folkgrupp är tillräcklig för att hindra sådana föreningar från att utvecklas och växa sig starka. Om så inte är fallet skall vi enligt direktiven ta ställ- ning till om en skärpning kan åstadkommas genom kriminalisering av ak- tivt deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet eller om en skärpning i stället bör ske inom ramen för bestämmelsen om hets mot folkgrupp. JK har i en skrivelse till regeringen före- slagit att frågan om införande av en särskild straffskala för hets mot folk- grupp som utgör grovt brott skall övervägas. Regeringen har överlämnat JK:s skrivelse till oss. Vidare har vi haft i uppdrag att överväga om den numera föråldrade lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer bör ersättas med ett nytt förbud mot att bära uniform eller uniformsliknande klädsel för marke- ring av politisk meningsinriktning. När det gäller den frågan skall våra överväganden enligt direktiven ha sin utgångspunkt i innehållet i prome- mot rasistiska symboler m.m. (Ds 1996:33) samt i vad som framkommit vid remissbehandlingen av den. I uppdraget har ingått att undersöka hur ett eventuellt förbud skulle förhålla sig till gällande lag- stiftning om t.ex. hets mot folkgrupp och olovlig kårverksamhet. Slutligen har vi haft i uppdrag att ta upp frågan om straffbeläggande av hets mot homosexuella. Vår uppgift har varit att granska argumenten för och emot en sådan kriminalisering. Som en del i arbetet har därvid ingått att, i den utsträckning det är möjligt, ta reda på och beakta homosexuellas egen uppfattning i frågan. Övervägandena skall enligt direktiven även om- fatta den särskilda regleringen i TF och YGL Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. Vi har även tagit upp vissa frågor som visserligen inte nämns i våra direktiv, men som vi mot bakgrund av vårt uppdrag har funnit naturliga att behandla. Det gäller bl.a. utformningen av bestämmelsen i BrB om olaga hot och andra straffbestämmelser där hot ingår som ett moment i den straffbara gärningen. I det sammanhanget har vi behandlat en riksdags- skrivelse gällande straffskalan för övergrepp i rättssak som har överläm- nats till oss. Bland övriga frågor som vi har tagit upp kan nämnas bestäm- melser om straff för innehav av vapen och explosiva varor. Beträffande kommitténs arbete kan följande sägas. Kommittén har till olika sammanträden bjudit in personer som har läm- nat för uppdraget värdefulla upplysningar. , säker- hetsansvarig vid , redogjorde vid sammanträde för behandlingen i anstalterna av medlemmar i mc-gäng och andra gäng. Vid samma tillfälle redovisade och från RFSL organisationens syn på frågan om kriminalisering av hets mot homosexuella. Fil.dr lämnade vid sammanträde en beskrivning av de rasistiska grupperingar som finns i och deras verksamhet. talade om sitt arbete som HomO och lämnade synpunkter på frågan om kriminalisering av hets mot homosexuella. jur.dr berättade vid det sammanträ- det om sin kommande doktorsavhandling om homosexuellas utsatthet för hot och våld, m.m. Vid kommitténs sammanträde redovisade analytikern bild av vilka rasistiska organisa- tioner och sammanslutningar som finns i samt vilken verksamhet dessa ägnar sig åt. Jusitiekanslern redogjorde vid samma tillfälle för JK:s åtalspraxis m.m. avseende brottet hets mot folkgrupp. Slutligen berättade kriminalinspektören vid RKP Per vid sam- manträdet om sin erfarenhet av brottslighet med anknyt- ning till mc-gäng. och träffade ordföranden och sekreterarna - i några fall deltog även någon av experterna - ett antal representanter för polis- och åklarmyndigheter i landet. De myndigheter som besöktes var åklarmyndigheterna i , och , Rikskriminalpoli- sen (två besök) samt polismyndigheterna i län (länskriminalpolisen i och polisområde Nordvästra ), , och . Vid ett av besöken hos deltog även representanter för polismyndigheterna i och . Syftet med sammanträffandena var huvudsakligen att samla information om vilken erfarenhet polis och åklagare har av brottslighet med anknytning till mc-gäng och rasistiska grupper. Ordföranden och en av sekreterarna träffade profes- sorn Per för att bl.a. diskutera innebörden av EU:s gemen- samma åtgärd om att göra aktivt deltagande i en kriminell organisation till ett brott. Ordföranden, experten och en av sekreterarna deltog i en debattafton arran- gerad av Svenska Avdelningen av un- der temat Lagstiftning mot rasistiska organisationer. En av sekreterarna deltog i en hörning i Justitiedeparte- mentet rörande ett förslag till lagstiftning om avhysning av farliga hyres- gäster. Denne sekreterare har även deltagit i ett seminarium arrangerat av om rättsväsendets roll vid brott mot homo- sexuella samt i en konferens arrangerad av BRÅ under te- mat Rasism och Rasistisk brottslighet. Kommittén har samrått med (Ju 1999:01) och diskrimineringsutredning (Ju 1999:10). pågick i flera av de nordiska län- derna en mycket våldsam konflikt mellan mc-gängen Hells och Bandidos. Denna konflikt, som i massmedierna ibland benämnts det stora mc-kriget, krävde flera människoliv och många personer skadades mer eller mindre allvarligt. ingicks ett fredsavtal mel- lan de båda mc-gängen. Avtalet har sagts upp, men våldsamheterna gängen emellan har inte återupptagits. Att någon konflikt mellan Hells och Bandidos nu inte pågår innebär inte att medlemmar i dessa gäng eller i andra mc-gäng har slutat att begå brott. Brottsligheten har emellertid tagit andra former än de up- penbart våldsamma. Vi har i vårt arbete försökt skapa oss en så tydlig bild som möjligt av omfattningen och karaktären av denna brottslighet. Vi har också försökt bilda oss en uppfattning om bakgrunden till den nuvarande situationen, dvs. hur mc-gängen uppstått och hur den s.k. mc-relaterade brottsligheten kan förklaras. I detta kapitel lämnas en beskrivning av hur de nämnda mc-gängen uppkommit och vad som skiljer dem från andra motorcykelklubbar. Som källor har använts en mängd olika texter: rapporter från olika svenska och utländska myndigheter, domar, böcker och artiklar skrivna av forskare och journalister, m.m.1 Begreppet mc-gäng kommer att användas flitigt i detta betänkande. Det är därför nödvändigt att försöka precisera vad som avses med begreppet. I den anglosaxiska litteraturen om mc-gäng används ofta termen outlaw 1 Se särskilt (red. ): Olja, krom och manlig gemenskap - en antologi om bikerkulturen (1998); Mc-brott (1999:6); Kriminella mc-gäng - en transnationell hotbild (). motorcycle gangs (OMG:s). Den kan i korthet sägas referera till mc- klubbar där medlemmarna väljer att ställa sig utanför samhällets lagar och övriga normer för att i stället följa sina egna regler. För medlemmarna i ett mc-gäng är inom gänget det viktigaste, allt annat kommer i bakgrunden. När begreppet mc-gäng används i det följande är det endast denna typ av mc-klubbar som avses. Med mc-gäng avses med andra ord inte mc-klubbar eller andra sam- manslutningar av motorcykelentusiaster generellt. Enligt uppgift finns ca 120 000 motorcyklar i . De flesta motorcyklister är oorganiserade eller är medlemmar i någon av de ca 500 touringklubbar som finns här i landet. Utöver touringklubbarna finns ca 300 andra mc-klubbar, varav majoriteten är s.k. ryggmärkes- eller ryggsköldsklubbar. Medlemmarna i dessa klubbar kallas ofta bikers. Enligt polisen finns det ca 20-25 klubbar som skulle kunna hänfö- ras till kategorin mc-gäng. Det är inom dessa gäng som den brottslighet som vi har studerat begås. Vi har valt att undvika det inte sällan förekom- mande begreppet kriminella mc-gäng, eftersom det faktum att medlem- mar i mc-gängen begår brott inte med nödvändighet innebär att klubben som sådan kan anses som en brottsorganisation. Detta är en fråga som vi återkommer till . Efter slut uppstod i i ett antal mer eller mindre tillfälligt sammansatta grupper av hemvändande krigsvetera- ner. Det var veteraner som hade svårt att anpassa sig till ett normalt liv i hemlandet och som kände sig förvirrade och frustrerade. I vad som kanske var ett försök att hålla fast vid den atmosfär av spänning och fruktan som de hade levt i under kriget, bildade veteranerna motorcykelgäng med helt egna regler. som de tog avstånd från samhället, kände de sig trygga i mc-gänget. Ett av de mera kända gängen kallade sig Pissed-off Bastards of Bloomington (POBOB). Armén sålde efter kriget ut sitt överskottslager av . Krigsveteranerna köpte och byggde om (choppade, därav begreppet chopper) motorcyklarna och fann under sina färder längs de kaliforniska vägarna en ny tillvaro där de sökte - eller själv skapade - spänning. inträffade i den lilla staden i södra en en händelse som blev enormt uppmärksammad och som i ett slag gjorde begreppet outlaw bikers känt för den amerikanska allmänheten. Den (American Motorcycle Associa- tion) hade som ett led i nationaldagsfirandet arrangerat en träff för motor- Antalet deltagare blev långt fler än någon hade räknat med; en- ligt legenden vällde tusentals vrålande motorcyklar in över staden. En stor del av motorcyklisterna var icke AMA-anslutna och de tog mer eller mind- re över den lilla staden. De söp och slogs, fönsterrutor krossades och barer förstördes. Först dagen efter - sedan förstärkning från närliggande orter anlänt - lyckades polisen få stopp på upploppet. Händelserna i Hollister fick stort utrymme i massmedierna. Upploppet inspirerade också filmindustrin i . hämtade alldeles tydligt material från Hollister när han skapade sin klassis- ka film (Vild Ungdom) med i huvudrol- len. Filmen blev också en viktig identifikationskälla för motorcyklisterna själva; den fick många av dem att helhjärtat anamma gruppidentiteten vilda män på motorcyklar. Den s.k. bikerkulturens utveckling kom på detta sätt att drivas på genom en sorts växelverkan mellan myt och verk- lighet. Mediernas beskrivning av verkliga händelser gav upphov till myter som mc-gängen gjorde till sina egna för att sedan vidareutveckla dessa när de skapade sin egen värld. Året efter upploppet i Hollister gick några olika grupper - däribland tidigare nämnda POBOB och ett annat tongivande gäng med namnet Boo- ze Fighters - samman och bildade i , , mc- klubben Hells . Det är inte helt klart varifrån namnet kom, men det förekom flitigt i det amerikanska flygvapnet under , och det fanns i denna första Hells också flera personer med en bakgrund som stridspiloter. förblev Hells trots allt relativt anonyma och klubben - som då bara fanns i - var mest känd som bråkig och stökig. Den var inte känd för att vara inblandad i organiserad brottslighet och utgjorde inte något allvarligt hot mot samhället. Medlemmarna, som med sin särpräglade stil var väl synliga, blev dock flitigt rapporterade för smärre lagbrott. Åtskilliga åtal väcktes för mindre trafikförseelser som annars skulle ha ignorerats. tog den i mc-miljön legendariske över som pre- sident för moderklubben, som denna flyttades till , som också ligger i . har alltsedan dess fungerat som någon sorts informellt överhuvud för Hells , även om hans auktori- tet har satts i fråga . Beslut om antagande av nya avdel- ningar (chapters) av Hells fattas av moderklubben i . inträffade en händelse, som startade ett nytt kapitel i Hells historia.