sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Som övergri- pande mål för detta stöd till idrotten föreslogs följande (SOU 1998:76): Statens stöd till idrotten skall stärka sådan allmännyttig ideellt organi- serad, demokratisk och medlemsstyrd barn- och ungdoms-, motions- och tävlingsverksamhet som omfattar en betydande andel av be- folkningen oberoende av kön, social och etnisk tillhörighet, eller fysiska och psykiska förutsättningar. fick i uppdrag att ta fram och redovisa vilka möjligheter som finns att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland de grupper som är minst fysiskt aktiva. Underlaget skulle belysa såväl nationella som internationella erfarenheter samt även beskriva möjliga Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 153 Uppdraget har redovisats i skriften Fysisk aktivitet – för nytta och nöje. har fått i uppdrag att i brett samråd med andra myndigheter planera och genomföra ett fysiskt aktivitetsår 2001. Målförslag i avsnitt 8:3 i SOU 1999:137 1.Varje skoldag skall innehålla moment av fysisk aktivitet och ämnet idrott och hälsa ges större utrymme på schemat Skolgårdarna skall vara planerade så att spontan fysisk aktivitet sti- muleras. Vägen till skolan skall vara trafiksäker så att barnen utan risk kan gå eller cykla dit. 2.Skolans undervisning i idrott och hälsa skall bibringa eleverna sådana kunskaper och färdigheter att de stimuleras till egen fysisk aktivitet Eleverna skall erhålla kunskaper och färdigheter i idrott och fri- luftsliv i olika former. Alla barn skall lära sig simma. 3.Arbetsgivare bör stimuleras till att erbjuda någon form av motion under arbetstid eller i anslutning till arbetet 4.Alla skall ges möjlighet till fysisk aktivitet i anslutning till bostaden genom att cykel och gångvägar anläggs, lättillgängliga arenor för spontanidrott bevaras eller anläggs, lekytor för barnen bevaras eller anläggs, grönområden i närheten av bostadsområdena skyddas. 5.Särskilda insatser skall riktas till äldre 6.Särskilda insatser skall riktas till personer som har olika former av funktionshinder, eller är i behov av rehabilitering, för att öka deras möjligheter att ägna sig åt fysisk träning 154 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet anser att kommittén varit alltför allmän och tämligen passiv i sina målsättningar om rörelse och fysisk aktivitet. säger man att vi saknar mycket kunskap om hur levnads- vanor påverkas. Man föreslår därför att avsnittet kompletteras med ett forskningsmål. föreslår att stödet till bredd- och motions- idrott ökas för att bättre kunna nå den breda massan. Även Lands- tinget vill öka stödet till idrottsorganisationer, framför allt till ungdomsidrotten. vill peka på idrottsrörelsens möjligheter när det gäller att skapa förutsättningar för fysisk aktivitet. Man lyfter också fram den idrottspolitiska propositionen som talar om samhällsplaneringens roll. i anser att fysisk aktivitet i första hand måste ses som en friskfaktor. i vill fästa uppmärksamheten på över- viktigas behov av rörelse. barn och ungdomar påpekar att rörelsehindrade barn har samma behov av rörelse och aktiv lek som andra barn, men det försvåras ofta av otillgängliga miljöer och avsak- nad av hjälpmedel. SIOS – Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i – påpekar att barn och ungdomar som har utländsk bakgrund idrottar mindre på sin fritid än svenska barn och ungdomar. Det gäller särskilt för flickor. Antalet äldre invandrare kommer att öka. Dessa grupper behöver uppmärksammas. ställer sig bakom förslagen att förbättra möjligheterna till utevistelse för äldre och rörelsehindrade. Det finns inom detta område möjlighet att knyta an till den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Hjärt-Lungfonden ställer sig i allt väsentligt bakom kommitténs för- slag. De vill särskilt framhålla positiva exempel som skolprojektet och Hälsans . lyfter fram jakten och den fysiska aktivitet som den innebär som en viktig friskfaktor. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 155 påpekar att det finns många sätt att uppmuntra barn att röra sig. Det bör inte styras centralt utan måste bestämmas av den enskilda kommunen eller skolan. , , kommuner samt stad och markerar idrottsämnets viktiga roll. , Riksföreningen Företagssköterskor, , , och Korpen vill utöka antalet idrottstimmar i skolan. anser att det är en viktig uppgift för skolan att hjälpa alla barn att hitta former för fysisk aktivitet. vill också lyfta fram skolans betydelse för barns rörelse. vill särskilt uppmärksamma flickorna. Centerkvinnorna föreslår att ämnet idrott och hälsa kompletteras med dans, som inte bara skulle ge fysisk aktivitet utan även skapa utrymme för socialt umgänge mellan pojkar och flickor. vill uppmärksamma det nära sam- band som finns mellan regelbunden rörelse och utomhusvistelse och möjligheterna att förebygga benskörhet. Föreningen menar att skolan tillsammans med föräldrarna har ett stort ansvar för att grundlägga goda vanor. anser att förslaget om simkunnighet bör förses med längdmått. Man påpekar också att barn från andra kulturer kan behöva lära sig simma under omständigheter som passar deras kultu- rella mönster. kommun vill ha ett mål om att alla barn skall ges möjlighet att lära sig simma. Andra uppdateringar av sakunderlaget Enligt den senaste undersökningen av skolbarns hälsovanor ses en trend mot ett ökande antal fysiskt inaktiva ungdomar i årskurs 9. let flickor som inte tränar har fördubblats, från , under en 4-årsperiod.89 89 Svenska skolbarns hälsovanor 1997/98. 156 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Benskörhet har antagit närmast epidemiska pro- portioner, sannolikt till följd av nedgången i fysisk aktivitet i befolk- ningen. av kvinnorna och av männen kommer att drabbas av en fraktur till följd av benskörhet. Förebyggande insatser i form av fysisk aktivitet och ett adekvat kalciumintag är av största betydelse.90 Könsskillnader i fysisk aktivitet I en magisteruppsats91 påpekas att kvinnors idrottsutövande sker på männens villkor och att ordet fysisk aktivitet oftast förknippas med hög ansträngningsgrad. Kvinnor underskattar i många fall den egna fysiska aktiviteten och sina möjligheter att öka denna, därför att de rör sig på ett annat sätt och med lägre ansträngning än män. Kvinnor får en högre grad av måttlig fysisk aktivitet i form av vaneinriktad kroppsrörelse än männen. Den vaneinriktade kroppsrörelsen sker med en lägre grad av medvetenhet om kroppens involvering. De flesta studier av fysisk aktivitet problematiserar inte könsskill- nader. Den subjektiva upplevelsen är viktig att ta hänsyn till vid försök att få fler människor att bli mer fysiskt aktiva. För inaktiva kvinnor såväl som män kan en större medvetenhet om den vardagliga fysiska aktivitetens betydelse för hälsan vara en acceptabel väg bort från inaktiviteten. Om den vardagliga fysiska aktiviteten, och inte enbart idrott och motion, börjar uppfattas som en positiv statusfylld livsstil, så kan nya grupper i samhället ha en chans att känna sig mer värda. Ur ett folkhälsoperspektiv bör den måttliga fysiska aktiviteten upp- muntras. Största hälsovinsterna får man om de minst aktiva blir mer aktiva. Nationell och internationell erfarenhet visar att man inte når inaktiva grupper i samhället med enbart information. Insatserna måste breddas och ta sin utgångspunkt i människors livsvillkor, livsstil och tidigare erfarenheter av idrott. 90Piehl-Aulin K, Brahm H. Benskörhet förebyggs med fysisk aktivitet, kalcium och hormoner. 1999; 96: 210-214. Kvinnor och vardaglig fysisk aktivitet. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 157 I en utredning från Kulturdepartementet92 redogörs för att friluftsliv, promenader och utflykter utan krav på prestation eller tävling är av stor betydelse för livskvalitet och hälsa. Hälsovärdet av friluftsliv rankas betydligt högre av kvinnor än av män. Att promenera och att ströva i skog och mark är en populär fritidssysselsättning som ökar med sti- gande ålder. Hos gruppen kvinnliga förtidspensionärer och långvarigt arbetslösa har det också blivit vanligare att vistas i skog och mark. Det råder betydande regionala skillnader med en högre frekvens i landets nordliga regioner. Andelen män och kvinnor som promenerar ökar i alla befolkningsgrupper även hos utländska medborgare. Betydande socioekonomiska skillnader syns även här. Naturupplevelser och gemenskap kommer högst bland önskemålen för fritiden. Friluftsliv har en stor potential att bli en betydande hälsofaktor. Sätt i rörelse 2001 Planeringsarbetet har pågått och en handlingsplan med tio inriktningsmål presenterades för regeringen . I detta arbete deltar ett 70-tal myndigheter och organisationer. Hand- lingsplanen har ett brett befolkningsperspektiv och insatser koncentre- ras på de fyra arenorna förskolan/skolan, arbetsplatsen, hälso- och sjukvården samt fritiden. Fysisk aktivitet mot belastningsskador Rörelseorganens sjukdomar, som ofta har samband med arbetet, är de viktigaste orsakerna till långvariga sjukskrivningar och förtids- pension.93 De är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. Andelen arbetare med värk från rörelseorganen är mer än dubbelt så stor som för tjänstemän på mellan- och högre nivå. Kvinnliga arbetare har mest värk och är mer uttröttade i kroppen än männen. Det kroppsliga arbetet ökar bland LO-kvinnorna och minskar bland männen. Mycket tunga lyft har kvinnorna inom den offentliga sektorn, oftare än män inom industrin. 92Statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer. 93Redovisningen är hämtad från , C. Att klara arbetslivet med hälsan i behåll. Motion och idrott – fördelar eller faror för hälsan. 158 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Bland LO-medlemmar anser flertalet att deras arbetsrelaterade ohälsa beror på belastningen i arbetet. Främst är det tunga lyft och ett ensidigt arbete som orsakar ohälsa och besvär. Genom förändringar i arbetslivet ökar nu andra former av belastningsskador. För att minska riskerna med de olika skadorna är det framför allt en förändring av arbetsmiljön som måste ske. Men det är också av bety- delse att bibehålla god rörlighet och en bra blodcirkulation genom motion och fysisk aktivitet av olika slag – och helst även under arbetstid. Att satsa på bättre utnyttjade av den egna fritiden – att ägna sig åt motion, friluftsliv eller promenader är angeläget oavsett om den arbetsmiljö man har är bra eller dålig. Men det är än mer angeläget om arbetsmiljön innebär stress, ergonomiska risker och är fysiskt krä- vande. Det finns ett mycket tydligt samband mellan omfattningen av fysisk aktivitet och hälsotillstånd. En halvtimmes måttlig fysisk rörelse skulle minska risken för hjärt-kärlsjukdom, icke-insulinberoende diabetes, fallolyckor, benskörhet , vissa cancerformer och lättare former av depression. Många människor rör sig alldeles för lite för att må bra. Man räknar med att av befolkningen är överviktiga eller feta. Ökningen av övervikt och fysisk inaktivitet är starkt kopplad till var- andra och till socioekonomiska förhållanden. Utöver att människor rör sig för lite handlar övervikten också i många fall om vilka matvanor människor har. Många arbetar i yrken som innebär hård fysisk belastning. Det gäller särskilt för kvinnor i vårdyrken. Behovet av fysisk aktivitet för de grupper som har tunga lyft eller olika former av belastning på sitt arbete måste uppmärksammas mer. Det finns förmodligen en felsyn bland många människor när man tror att den som belastar kroppen under arbetstid inte behöver vara fysiskt aktiv . Istället är det tvärt om. Om man arbetar i yrken med sned belast- ning och ensidiga rörelser, så kan behovet av motion vara ännu vikti- gare för att undvika belastningsskador och värk. Det är angeläget att arbetsgivarna åtgärdar brister i arbetsmiljön, men också att fysisk akti- vitet under arbetstid erbjuds som en naturlig del av arbetet. Barn och ungdomar rör sig för lite. Det finns en social snedrekryte- ring till idrottsaktiviteter och antalet timmar i skolan med fysisk akti- vitet är lågt vid jämförelse med många andra nationer i . Sko- lans läroplan för ämnet idrott och hälsa har förändrats, men det före- Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 159 faller som om läroplanens intentioner inte har slagit igenom i verklig- heten. Skolan, men också förskolan, bör i mycket högre grad ta hänsyn till inaktiva elevers behov och stimulera till fysisk aktivitet. Skolan bör också satsa på en kvalitetsutveckling av idrottsundervisningen och fortbildning av idrottslärare. För äldre är fysisk aktivitet och möjlighet att komma ut mycket vik- tigt för att bevara och främja hälsan. I avsnitt 3.2 om grönområdenas betydelse framhålls vikten av en god planering av bostadsområden, bra gårdar, promenadvägar med bänkar m.m. I avsnitt 6.2 om äldre fram- hålls också betydelsen av att alla äldre, oavsett boendeform, ges möj- lighet att komma ut . Vissa funktionshindrade får inte den fysiska aktivitet som är nöd- vändig för att upprätthålla sin fysiska förmåga. Det stöd som skulle behövas för att utföra viktiga rörelser som är anpassade till individen saknas ofta. Funktionshindrade bör erbjudas träning som är anpassad efter behoven. Idrottsrörelsen inkl. handikappidrotten har betydelse för att stimu- lera till idrott och motion. Hur stödet till idrottsorganisationerna ser ut har en stor betydelse för att främja olika gruppers behov av fysisk akti- vitet. Det är angeläget att uppmärksamma breddidrottens behov i sam- band med bidragsgivning. På samhällsnivå måste nya och starka grepp tas för att motverka trenden mot allt mer stillasittande. Fysisk aktivitet är en fråga som bör tas på allvar i planeringen av den fysiska miljön. Det måste bli prak- tiskt möjligt för alla att röra sig. Rekreationsområden måste kunna nås. Vidare måste utformningen av promenadvägar och barns skolvägar och skolgårdar etc. stimulera till fysisk aktivitet. Hälsokonsekvensbedöm- ningar bör bli en viktig del av planeringsarbetet. Att barn lär sig simma bör vara ett ansvar för skolan. Det behövs ny forskning för att förstå mekanismerna bakom det ökande stillasittandet beroende på kön, ålder, social och etnisk till- hörighet. Det bör satsas mer på interventionsforskning om hur man lämpligast kan främja den fysiska aktiviteten i befolkningen. 4.1.1Sammanfattning av avsnitt 9.2 i SOU 1999:137 Tobakskonsumtionen har gått ner och framåt bland såväl män som kvinnor. Minskningen har varit mer påtaglig bland män vilket lett till att rökning är mer utbredd bland kvinnor än bland män. Detta är mycket ovanligt internationellt sett. rökte av kvinnorna och av männen. Den nedgång i rökandet som skedde bland ungdomar brom- sades upp . Om det skett någon minskning av rökningen därefter är svårt att avgöra. Klart är dock att rökningen i års- kurs 9 är markant mer utbredd bland flickor än bland pojkar. I den års- kursen rökte av flickorna och av pojkarna. Det är osäkert om snusanvändningen bland pojkar bidrar till att rökningen är mindre utbredd bland dem än bland flickorna. Någon ökad snusning bland flickor går inte att urskilja. Försäljningen av snus minskade kraftigt fram , då diskus- sioner fördes om att produktionen skulle kunna läggas ned. Istället sat- sades på reklamkampanjer från det svenska tobaksbolaget och har snusningen ökat stadigt. Rökvanorna varierar mellan olika socioekonomiska grupper. är det de välutbildade och de med god inkomst som är rökfria medan de som saknar arbete eller är lågutbildade röker. Rökning är ungefär så vanligt bland lågutbildade som högutbildade. 1 Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avdelningsdirektör , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. också olika i olika familjekonstellationer enligt en aktuell undersök- ning. av ensamstående småbarnsmödrar röker medan motsvarande siffra för sammanboende småbarnsföräldrar är . Det finns även regionala skillnader vad gäller rökvanorna. Genom- gående är rökningen mer utbredd i storstäderna. Utlandsfödda män röker betydligt mer än män födda i , däremot röker utlands- födda kvinnor mindre än kvinnor som är födda i Rökning orsakar många olika sjukdomar, bl.a. lungcancer och cancer i vissa andra organ, hjärt- och kärlsjukdomar, kronisk obstruktiv lung- sjukdom och utveckling av allergi. Förutom dessa sjukdomar påverkar rökning, genom effekten på blodkärlen, tandlossning, rynkig hud, vissa former av syn- och hörselnedsättningar, ryggbesvär, impotens, tidigare klimakterium, benskörhet, ökad risk för missfall, ofruktsamhet och plötslig spädbarnsdöd. Sammanlagt bedöms rökningen kräva 8 000 liv i . Var fjärde rökare dör i medelåldern och förlorar i genom- snitt av sitt liv. Den rökningsbetingade dödligheten minskar bland män. En ökning av skadorna kan däremot förväntas bland kvinnor och i de socioekonomiska och etniska grupper där rökningen fortsätter att vara mycket utbredd. Eftersom det mesta av cigarettröken inte går till rökaren själv utan till omgivningen, är det inte överraskande att finna samma sorters ska- dor hos dem som exponeras för den s.k. miljötobaksröken som hos rökaren själv. Risken avgörs av koncentrationen av rök i luften och exponeringens längd. Man räknar med att 500 personer i dör av passiv rökning. Det har även konstaterats att det finns ett samband mellan miljötobaksrök och plötslig spädbarnsdöd. Människors tobaksbruk bestäms av bakomliggande faktorer som delvis är påverkbara. började unga, välsituerade män att röka. Vid mitten av seklet började kvinnorna röka. De följde samma sociala mönster som männen. Fram till dess var rökning bland arbetar- klassens kvinnor sällsynt. Samma mönster kan skönjas vid den minsk- 2 () Välfärd och ojämlikhet i ett 20-årsperspektiv. ning av rökningen som påbörjades . Det var bland de unga och välsituerade männen som rökningen först minskade. Tobaksdebuten sker mestadels inte till följd av något välinformerat personligt val vid ett beslutstillfälle. Istället sker debuten gradvis. Åtta av tio vuxna rökare har börjat röka före myndig ålder och rök- debut är en sällsynthet. Så gott som alla ungdomar prövar på att röka, det är oftast en gruppaktivitet förknippat med spän- ning. Hos de ungdomar som sedan fortsätter blir rökningen gradvis en alltmer naturlig handling som följer omgivningens beteende. Man röker för att demonstrera samhörighet med gruppen. Förvånansvärt snabbt uppstår en vanebildning med ett fysiologiskt beroende av niko- tin. Nikotin är en beroendeframkallande drog och har en hög beroende- skapande potential (ungefär som kokain). Det är också förklaringen till att rökningen vidmakthålls, oftast . De faktorer som inverkar på etableringen av tobaksbruk är främst av psykologisk och social natur. Det handlar om självförtroende och själv- ständighet gentemot kamrattryck, om attityder och föräldrars och kam- raters vanor. Även tobaksvarornas tillgänglighet (inkl. pris) är avgö- rande. De faktorer som främjar tobaksdebut förefaller främst vara verk- samma under tonåren. De olika faktorer som inverkar på olika faser i tobaksbrukets uppkomst, vidmakthållande och avbrytande, är till stor del möjliga att påverka genom samhälleliga åtgärder. De faktorer vars effekter är kända och som samhället kan styra, kan samlas i några huvudgrupper; lagstiftning och andra regleringsåtgärder, prispolitik, informationsinsatser samt behandlingsåtgärder. Lagstiftning och annan reglering Lagstiftning för att göra gemensamhetslokaler rökfria påverkar både vanor och skyddar mot passiv rökning. Varningstexter på tobaksför- packningar bidrog i början till att öka rökarnas kunskaper om tobakens hälsorisker. Den kommersiella tobaksreklamen påverkar den allmänna bilden av tobaksbruket, följaktligen är det viktigt att så långt som möj- ligt eliminera reklamen. Ett sätt att minska tobaksvarornas tillgänglig- het för barn och ungdom är förbudet mot försäljning till minderåriga. Produktkontroll innebär att man kan sätta gränsvärden för skadliga ämnen i tobak. Priset på tobaksvaror har en väl dokumenterad effekt på Det är framför allt rökarnas dagskonsumtion som mins- kar medan effekten inte är lika tydlig vad gäller antalet personer som helt slutar röka. Den grundläggande strategin i går ut på att få till stånd en integrerad, lokalt förankrad och kontinuerlig verksamhet i olika sam- hällssektorer. Huvuddelen av informationsarbetet utförs av hälso- och sjukvården, skolan, olika organisationer m.m. Informationsverksamhet är kostnadskrävande. En svaghet är att den främst når och påverkar de grupper i samhället som är tränade att ta emot och värdera information och har stort utrymme att själva forma sin livssituation. En kraftig informationssatsning som inte åtföljs av andra samhällsstrukturella åtgärder, tenderar således att leda till ökade klyftor och förstärka ojämlikheten i hälsa, åtminstone på kort sikt. En annan viktig uppgift i samhällets tobakspolitik är att se till att rökslutarstöd finns lätt tillgängligt inom t.ex. företagshälsovården och primärvården. De rökavvänjningsprodukter, liksom reklamen för dessa, som lanseras är ett viktigt led för dem som vill sluta med tobak. gäller fortfarande att flertalet av dem som slutat med tobak har lyckats på egen hand. Kunskapen om olika påverkansmöjligheter och metoder behöver utvecklas, liksom kunskaperna om tobaksbruk och dess bestämnings- faktorer i olika grupper, t.ex. i ett etniska minoriteter och kvinnor. Några officiella mål för arbetet mot tobak har inte slagits fast i . Indirekt kan man dock – utifrån bl.a. innehållet i tobakslagen – konstatera att huvudsyftena med insatserna mot tobaksbruket har varit att barn och ungdomar inte skall börja använda tobak, att så många som möjligt skall sluta använda tobak samt att alla skall skyddas mot att ofrivilligt utsättas för tobaksrök i miljön. har olika lagar skärpts. Minskningen av rökningen i ter sig anmärkningsvärd i ett internationellt perspektiv. På regeringens uppdrag utarbetade ett underlag till en nationell handlingsplan mot tobak. Målförslag i avsnitt 9.2 i SOU 1999:137 skall alla nyfödda få en rökfri livsstart. skall ingen vare sig röka eller snusa . skall av den vuxna befolkningen vara helt rökfri. Bruket av tobak skall minska mest hos de grupper som har högst konsumtion. Bruket av snus skall inte öka. 2.Ingen skall utan eget val utsättas för tobaksrök i sin omgivning Restauranger skall i princip vara rökfria. 3.Licensiering skall införas för detaljhandel med tobak 4.Tillgången till rökslutarstöd skall öka Remissinstanserna uttrycker i allmänhet stöd för kommitténs synsätt och förslag beträffande arbetet mot tobak. Det råder dock tveksamhet i vissa fall till hur realistiska målen är. anser att strategierna är orealistiska framför allt därför att de inte knyts till en diskussion om behovet av resurser. Det viktigaste är enligt institutet att utveckla en samlad och konsekvent tobakspolitik. FHI anser också att tidsramarna är orealistiska, samt påpekar vikten av att resurser inte tas från det förebyggande arbetet och förs över till rökavvänjning till vuxna, utan att dessa områden hålls isär. som en satsning på riskgrupper inte heller får innebära att den generella ansatsen försvinner. 166 Droger SOU 2000:91 är tveksam till huruvida strategierna om nollvisioner kommer att kunna genomföras i praktiken. Man påpekar också att kommittén är inkonsekvent i sina procentsatser, det förekommer olika siffror. instämmer i målen, men anser att de kommer att vara svåra att leva upp till. En orsak till detta är, menar BO, att vi i stor utsträckning saknar kunskaper om hur rökvanor utvecklas och vilka faktorer som påverkar utvecklingen. Cancerfonden stöder i allt väsentligt utredningens synsätt, men har viss detaljkritik. Fonden anser att målen är orealistiskt högt satta, och efterlyser en precisering av vilka medel som kommer att stå till buds för ett genomförande. Kommun- respektive anser att det är viktigt att följa förändringar i skatte- och prispolitiken inom detta område.