sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Belastningen av övergödande ämnen varierar mellan olika delar av landet liksom behovet av och förutsättningarna att genomföra åtgärder att minska belastningen. I från land till hav (NV rapport 4735) redovisas den regionala fördelningen av övergödning och var och i vilken grad åtgärder behöver vidtas för att minska övergödningen. Vid utvecklingen av regionala och lokala miljömål för miljökvalitetsmålet bör utgöra underlag. Beträffande etappmål 5 se luft. Etappmålen handlar om att minska halterna av kväve och fosfor i sjöar och vattendrag, havs- och kustområden, minska kvävetillförsel till havet samt att minska utsläppen av ammoniak. Åtgärder som kan bidra till att uppfylla målen som kan utföras på regional och lokal nivå berör främst avlopp, jordbruk, skogsbruk och industri. För avlopp kan det t.ex. gälla förbättrad rening av enskilda avlopp, förbättringar av avlopps- ledningar, utbyggnad och förbättring av reningsverk, bättre rening av industriavlopp samt att främja användning av fosfatfria tvättmedel i glesbygd. För jord- och skogsbruket kan det gälla åtgärder bl.a. be- träffande gödsling och gödselvård, utfodring, djurhållning, växtföljder, brukningsmetoder, anläggning av våtmarker och energiskogsodling. För kväve till vatten är behoven av reduktioner störst i . De figurer och tabellen som presenteras här visar hur jordbrukets rotzons- utlakning utvecklats i olika dräneringsområden samt framtida behov av reduktioner i de olika dräneringsområdena. Retentionen kan variera mellan beroende på hur nära havet ett område ligger. Överskott av kväve för , kg/ha åker för olika län 1997. Överskott av fosfor för , kg/ha åker för olika län 1997. Rotzonsutlakning, kg N/ha, och bruttobelastning av kväve, ton, från 1985 och 1995 för olika dräneringsområden. Sam- manställning efter underlagsmaterial till rapport 4735 och ny jordarts- kartering. mg N/l k v ä v e N//ha Kommunerna kan i sin översiktsplanering ange förslag till åtgärder för att förebygga och minska närsaltstillförseln till vatten. Det kan gälla anvisningar för hur jord- och skogsbrukets hänsynsregler bör tillämpas för minimalt näringsläckage baserade på åtgärdsplaner upprättade i samråd med enskilda lantbrukare samt jord- och skogsbrukets intresse- organisationer med syfte att nå målet. Det kan också gälla bevarande eller nyetablering av våtmarker samt lämpliga områden för energi- skogsodling eller kretsloppslösningar. I översiktsplanen kan också regionala och mellankommunala åtgärder anges. Vidare kan bebyggelse och markanvändning genom detaljplan eller områdesbestämmelser regleras så att den inte bidrar till ökad övergödning. Vilken reningsgrad avloppsreningsanläggningar bör ha i olika bebyggelseområden kan föreslås. Översiktsplanen kan ange områdesvisa ställningstaganden till krav på enskilda avloppsanläggningar. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länssty- relser och kommuner och kunskaps- och planeringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 7.5 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Ingen Övergödning med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Miljökvalitetsmålet Ingen Övergödning med tillhörande delmål kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av valda indikatorer. Dock behövs viss utveckling för några av indikatorerna. Det gäller särskilt indikatorn 36 under Inverkan (I) om relation mellan fiskarter. Indikatorn är ett förslag från för att på ett integrerat sätt kunna få en uppfattning om bland annat övergödningens inverkan på den biologiska mångfalden i sjöar och vattendrag. Alla indikatorer finns med i förslag till uppföljning av miljökvalitetsmålen. Motiv till val av indikatorerna ges i . Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Drivkraft (D) Areal vegetabilisk och mängd animalisk produktion inom jord- bruket fördelat på typ av gröda respektive djurslag (D). kap 11, 12, 14, 1.6. Fordonssträcka med bil per person (D). Se även kap. 4, 5, Påverkan (P) Tillförsel av kväve och fosfor R, E1, E2 fördelat på havsområden (P). områden med provtagna data. Indikatorn finns även i kap. Nedfall och överskridande av R, Pa, Pc, E1 kritisk belastning för kväve (P). Växtnäringsbalans för kväve och fosfor i jordbruksmark (P,R). Visar tillförsel och läckage av finns även i kap. 14. Status (S) Antal övergödda sjöar klassade R, Pa. ningsgrunder (S). indikerar tillstånd för vatten- Klassning av sjöar efter grad av övergödning. torn finns även i kap. 12. Halter av kväve och fosfor i R, Pb, E1, E2 hav- och kustzoner (S). från flera av de värst utsatta finns även i kap. 14. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Inverkan (I) Relation mellan olika fiskarter Pa, Pb, E1 vid provfiske, samt total mängd fisk vid provfiske (I). Indikatorn finns även i kap. 6, 12, 14, 17. Områden med brunnar som ej uppfyller krav på god dricksvatten- indirekt indikera påverkan på vattenkungörelse (I,P). sjöar och vattendrag av Indikatorn finns även i Respons (R) miljöstöd för att begränsa närings- läckage (R). även i kap. 12. Intäkter av kväveavgifter och kväveskatter för fasta anläggningar och handelsgödsel (R). Antal personer (ekvivalenter) anslutna till kommunala avlopps- Indikatorn finns även i kap. reningsverk fördelat enligt renings- metod (R). Utsläpp av kväveoxider fördelat på sektorer (R). finns även i kap. 5, 6. Utsläpp till luft av ammoniak R, Pc, E3 fördelat på sektorer (P). *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , , Natur- vårdsverket, () och ges i upp- drag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår ges i uppdrag att utveckla indikator för inverkan (I) på artsammansättning för fisk både för sjöar, vattendrag och hav – se under kap. 12.