sou · GOB374 · 2001-01-01 00:00:00 — Medlen skall med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN, enligt beslut av , EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ, ställa svensk personal till konfliktföreb yggande, fredsbevarande och annan freds- främjande verksamhet. Anslaget disponeras av Försvarsmakten, Sida, och regeringen för denna typ av verksamhet. Sam- mantaget är det ett tiotal insatser som finansieras över anslaget under . För innevarande budgetår 2000 disponerar även Riks- polisstyrelsen över anslaget. Under anslaget 6 A2 Fredsfrämjande truppinsatser finansieras Sve- riges deltagande i olika fredsfrämjande missioner med väpnade trupper som i (Stabilization Force, Sfor), Kosovo (Kosovo Force, Kfor) m.fl. med förband samt stabs- och underhålls- personal. Anslaget disponeras av Försvarsmakten. Finansiering från anslaget 7 A1 Biståndsverksamhet kan enbart gälla insatser i länder som klassificerats som biståndsberättigade enligt (, DAC). Anslagets egentliga syfte är att bidra till att utveckla det multi- laterala systemets konflikthanteringsförmåga. Insatserna bör även vara knutna till en mer långsiktig fredsprocess och ingå som en del i en fredsfrämjande insats med inslag av såväl militära som politiska, civila och humanitära komponenter. Medlen på anslaget disponeras av Rege- 68 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad ringskansliet, Sida och Försvarsmakten och från även . Från ovanstående anslag tas medel för att täcka de direkta kostna- derna för personal, utbildning, utrustning och eventuellt andra kost- nader som uppkommer vid svenskt deltagande i internationella freds- främjande insatser. En stor del av de indirekta kostnader som är förenade med rekryte- ringsverksamheten belastar respektive myndighets förvaltningsanslag. Det är svårt att få en helt klar bild över statens samlade kostnader för rekryteringsverksamheten till internationella fredsfrämjande och kon- fliktförebyggande insatser. Personalkostnaderna för den rekrytering som bedrivs inom de fyra närmast berörda myndigheterna – Försvars- makten, , och Sida – kan i runda tal beräknas till . Dessa kostnader omfattar inte lokaler och andra utgifter som är förknippade med verk- samheten. En förenklad och schematisk bild av rekryteringsvägarna från till konfliktområden via de internationella och regionala organen. Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. Internationella fredsfrämjande insatser berör ofta flera departements ansvarsområden. Speciellt när flertalet insatser har bli- vit mer multifunktionella i sin utformning. är det fyra departement som oftast samtliga är direkt berörda vid en för- frågan om svenska insatser till internationella fredsfrämjande mis- sioner: som är ansvarigt för polis- och rättsväsendet där de verkställande organen är , Riksåklagaren och Domstolsväsendet. som har ett övergripande ansvar för utrikesrelationer och vars anslag på statsbudgeten finansierar en stor del av fredsfrämjande missioner och internationellt utvecklings- 70 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad Sida sorterar under och är den myndighet som verkar inom området. Försvarsdepartementet som ansvarar för totalförsvaret. Under departementet sorterar bl.a. Försvarsmakten, och . som deltar i alla beslut som genererar kostna- der för stadsbudgeten. För regeringsbeslut i ärenden som rör deltagande i fredsfrämjande mis- sioner eller andra internationella uppdrag krävs således samordning och beredning dels mellan de olika departementen, dels mellan och berörda myndigheter. Efter hand som enga- gemang vuxit på området har samordningen blivit mer omfattande och komplex. rekryteringsverksamhet till internationella insatser för konflikthantering sorterar under Sekretariatet för interna- tionell rekrytering (P-SIR). Sekretariatet ansvarar också för rekrytering till de internationella organisationernas hö gkvarter. P-SIR består av tre personer. finns det också ett antal interdepartementala grupper som träffas regelbundet för att diskutera fredsfrämjande insat- ser och därtill hörande frågor. – Beredningsgruppen för fredsfrämjande insatser (BFF-gruppen) behandlar frågor av utrikes- eller försvarspolitisk betydelse. Gruppen tillsattes av regeringen . Justitie-, Utrikes- och Försvarsdeparte- menten utser ledamöterna i gruppen. Gruppens uppgift är enligt beslu- tet att fortlöpande bereda och avge rekommendationer i frågor som rör den svenska försvarsmaktens deltagande i internationella militära fredsfrämjande insatser samt civila insatser för samma ändamål. Beredningsgruppen skall dessutom bereda frågor av principiell bety- delse för svenska ställningstaganden till internationella fredsfrämjande insatser. Den s.k. Beredningsgruppen möts för löpande ärendeberedning. Gruppen är informell och består av representanter på handläggar- nivå för berörda departement och myndigheter. På mötena behand- las praktiska frågor som rekryteringsärenden, personaltillgänglighet, budgetfrågor m.m. som hänger ihop med deltagande i olika fredsfrämjande insatser. Gruppen tjänar också som samordnande beredningsorgan för de beslut som fattas med anledning av förfråg- ningar från FN, m.fl. då svensk personal efterfrågas till nya eller pågående missioner. Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. Operationsgruppen behandlar operativa frågor av mer principiell natur, nya insatser, bedömning av säkerhetsläget o.s.v. Gruppen diskuterar också den militärpolitiska utvecklingen i länder och kris- områden av särskilt intresse. Gruppen består av representanter från i stort sett samma organ som Beredningsgruppen. Försvarsmakten har ett stort internationellt engagemang, framförallt inom det fredsbevarande området. Freds- främjande och humanitära internationella insatser är en av För- svarsmaktens fyra huvuduppgifter. Insatserna genomförs i samverkan med andra stater, myndigheter och organisationer. har drygt 80 000 svenskar deltagit i Försvarsmaktens utlandsstyrka i inter- nationella fredsfrämjande uppdrag. Utöver internationella uppdrag pågår inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) en omfattande övningsverksamhet där Försvarsmakten, andra myndigheter och vissa enskilda organisationer deltar. Den årli- gen återkommande övningen Nordic Peace som övar interoperabilitet och civil-militärt samarbete samt 99 som handlade om en dator- stödd och simulerad stabsövning med syfte att belysa samordning av civila och militära insatser vid fredsfrämjande och humanitära uppdrag är exempel på detta. Rekrytering av personal som skall medverka i PFF-övningar sker i huvudsak inom Försvarsmakten. Deltagandet sker på frivillig grund då det gäller värnpliktiga. Anställd personal har skyl- dighet att deltaga. Hur deltagande utformas grundar sig på regeringsbeslut efter framställan från Försvarsmakten. 72 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad I är det Överbefälhavaren () med Högkvarteret (HKV) i som övergripande leder Försvarsmaktens internationella verksamhet. Operativa insatsledningen (OPIL) har som huvuduppgifter att nationellt och internationellt genomföra insatsledning, leda övningsverksamhet och stödja Högkvarterets funktionsutveckling, verksamhets- och personalledning. Viss operativ verksamhet för utlandsstyrkan är delegerad till och leds av chefen för för internationell utbildningsverksamhet (), tidigare Försvarets internationella kommando. är Försvarsmaktens kompetenscenter för internationell fredsfrämjande verksamhet samt Försvarsmaktens regionala center för Partnerskap för fred (PFF). huvuduppgift är att utbilda och ansvara för viss ledning av Försvarsmaktens utlandsstyrka. I detta ingår förberedelser, rekrytering, utbildning, anställning, materialan- skaffning, transporter, hemkomstverksamhet, avsked, uppföljning, utveckling m.m. har således arbetsgivaransvar för utlands- styrkan och ansvarar för att kompetent personal tas ut till förband och andra enheter. är lokaliserat i utan- för men beräknas flytta till , norr om . För att uppnå sitt mål tillförsäkrar sig resurser, kun- skaps- och kompetensutbyte från såväl andra förband i Försvarsmakten som övriga myndigheter och organisationer. När det gäller rekrytering av vissa specialister stöds bl.a. av Totalförsvarets ammuni- tions- och minröjningscentrum (SWEDEC), Försvarets hundtjänst- enhet, Försvarets sjukvårdscentrum, Totalförsvarets skyddskola samt många fler. I utbildningshänseende utnyttjar bl.a. Sida, , , , Röda Korset, , , Forum Syd m.fl. resurser. En del av internationella verksamhet, sam- verkanskontoret, är samlokaliserad med . har dessutom haft en polis som tjänstgjort på heltid vid utbildningscentret på . Rekrytering till utlandsstyrkan och andra utlandstjänster Försvarsmakten har ett utvecklat system för rekrytering till inter- nationella fredsfrämjande uppdrag. Erfarenheterna grundar sig på ett Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. stort antal varierande uppdrag som genomförts . Kravet på rekryteringssystemet är bl.a. att säkerställa säkerheten för såväl organi- sation som för den enskilde individen och möta de varierande behov som finns i samband med olika insatser. Arbetet ställer höga krav på personalen som arbetar i denna process. Rekryteringsarbetet har förfinats och är under ständig utveckling. Arbetet följs upp, utvärderas kontinuerligt och avslutas med ett erfaren- hetsseminarium efter genomfört uppdrag. Utlandsstyrkan består av cirka 1000 befattningar och omfattar allt från förband och stabspersonal till observatörer, monitorer och delegater. Merparten av den svenska personalen som ingår i utlandsstyrkan står under Nato-befäl (de svenska förbanden i f.d. ) medan de utsända militärobservatörerna (ca. 40 man) står under FN-befäl. Från leds och understöds förbanden i frågor av nationell karaktär, logistik och personal. Utlandsstyrkans verksamhet regleras bl.a. av lagen (1992:1153) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands, lag (1999:568) om utlands- styrkan inom Försvarsmakten, förordningen (1999:569) om utlands- styrkan inom Försvarsmakten samt förordningen (FFS 1984:31) om delegation vid övervakningen av vapenstilleståndet i . I utlandsstyrkan finns ett relativt stort antal befattningar som kräver yrkes- eller reservofficersutbildning. De vanligaste befattningarna för officerare i internationell tjänst är förbandschef på olika nivåer, stabsmedlem i någon svensk eller internationell stab (t.ex. Nato, eller FN), samt militär FN-observatör. Officerare kan också tjänstgöra i andra organisationer eller myndigheter som t.ex. VEU, EU, Sida och men då oftast som civil tjänsteman. Försvars- makten strävar efter att öka antalet officerare med utlandserfarenhet och att utlandstjänstgöringen skall ses som ett naturligt led i den enskilde officerens karriärutveckling. Majoriteten av personalen som tjänstgör i utlandsstyrkan utgörs emellertid av reservofficerare och värnpliktiga, män och kvinnor, som har ett civilt arbete eller studerar. Rekrytering till utlandsstyrkans förband och staber sker //september. Vid varje ansöknings- tillfälle söker 3000–6000 personer. Grundläggande krav för att bli anställd i utlandsstyrkan är: svensk medborgare, godkänd säker- hetsprövning, 20–(gäller ej befäl och specialistbefatt- ningar), god fysik, inga kroniska sjukdomar eller kontinuerlig medici- nering, fullgod tandstatus, fullgjord svensk militär grundutbildning med lägst betyg 10/7/7, goda kunskaper i engelska, för vissa befatt- ningar gedigen yrkeserfarenhet och synkrav. Även kvinnor som inte 74 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad genomfört militär grundutbildning kan söka och de som antas genom- går en lång grundläggande soldatutbildning innan den gemensamma förbandsutbildningen börjar. Uttagning av personal sker i nära samarbete med den blivande förbandschefen. Vid uttagningen söker man också uppnå en viss balans mellan äldre och yngre samt mellan kvinnor och män. Tjänstgöringstiden för förbandsmissioner är och för viss stabspersonal upp . Rekrytering av personal till individuella insatser som observatörer, monitorer och delegater sker en gång /september. Man får in 300–400 ansökningar till de cirka 40 tjänsterna. För majoriteten av tjänsterna är yrkes- eller reservofficer ett grund- läggande krav. Dessutom bör man ha genomfört minst en förbands- och/eller stabsmission i utlandstjänst. Tjänstgöringstiden utomlands är . Svenska förband som deltar i internationella insatser är bemannade och utrustade för att klara sig i mycket svåra situationer. Förbandens huvuduppgift är normalt att dämpa eller förhindra en konflikt och där- med förbättra det allmänna säkerhetsläget. Ett förbättrat säkerhetsläge underlättar för samtliga inblandade parter, såväl civila som militära. Efter hand som säkerhetsläget så tillåter kan delar av förbandens resurser omprioriteras och även komma andra organisationer och lokalbefolkningen till del. I Kosovo-missionen hjälper exempelvis för- bandet lokalbefolkningen med säkerhet/skydd, logistik, samordning av internationella aktörer inom bataljonens område, registrering av kom- muninvånare m.m. Generellt kan det militära systemet bidra med bl.a. ammunitions- och minröjning, eskorttjänst, trafikreglering, transporter, väg- och broreparationer, snabbupprättande av tillfälliga flyktingläger m.m. Dessa uppgifter ställer höga krav på personalen vad gäller kom- petens och erfarenhet. Förutom rekryteringsverksamheten till utlandsstyrkan och till indi- viduella insatser har Försvarsmakten b yggt upp en perso- nalpool. Rekrytering till poolen sker utifrån de kompetenser och per- sonalkategorier man tror kommer att efterfrågas. Allteftersom efterfrå- gan ändras måste stor flexibilitet i rekryteringssystemet råda. Rekryte- rad personal anställs på ett beredskapskontrakt med stöd av de förord- ningar som styr utlandsstyrkans verksamhet. Inom efter kallelse skall man kunna inställa sig för att påbörja utlandstjänstgöring efter kompletterande utbildning, läkarkontroll och utrustning. Perso- nalpoolen innehåller kontinuerligt 12–18 officerare. har i likhet med andra icke Nato-länder anmält kandidater till tjänster som utlysts vid Nato:s hö gkvarter och staber. Fram till innevarande år har upp till sex officerare tjänstgjort inom Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. En svensk tjänsteman har dessutom varit verksam vid direktorat för civil beredskapsplanering. EU:s Helsingforsöverenskommelse innebär att en militär stab kommer att organiseras . kvot i likhet med övriga EU-länder beräknas uppgå till 4–6 officerare. Rekrytering till tjänsterna vid Nato och kommande EU-tjänster sker från den officerskår inom Försvarsmakten som genomgått högre utbildning motsvarande chefsprogrammet vid . En ny typ av officerspool kommer att växa fram med inriktning mot fram- tida internationell tjänstgöring. Det kan emellertid inte uteslutas att även andra officerskategorier eller civil personal kan komma att erbju- das liknande tjänster vid de internationella staberna. är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Under sorterar Säkerhetspolisen, Rikskriminal- polisen, samt . Svenska polisers tjänstgöring vid internationella insatser bereds vid tre olika organisatoriska enheter inom . Vid internationella sekretariat hanteras inter- nationella polisiära frågor på en övergripande strategisk nivå. Sekreta- riatets huvuduppgift är att bereda icke-operativa internationella frågor, samordna och följa upp EU-integrationsfrågor och deras konsekvenser för polisväsendet, planera och följa upp polisiärt bistånd till de baltiska staterna samt m.m. På bedrivs utbildning för landets poliser, såväl på grund- som vidareutbildningsnivå. Skolan erbjuder också utbildning av utländsk polispersonal, främst inom områden som mänskliga rättig- heter, ledarskap, kriminalteknik samt trafikpolisverksamhet. Den svenska polisiära grundutbildningen håller en kvalitativt hög nivå vilket är en bidragande orsak till att svensk polis efterfrågas internatio- nellt. För de poliser som rekryteras till internationell verksamhet har däremot ingen utbildning i egen regi med inriktning mot fredsfrämjande eller humanitära insatser. Utbildning av poliser som skall tjänstgöra utomlands i sådana mis- sioner sker istället vid på . 76 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad med inriktning mot civilpolisverksamhet genomförs på : Inter- national Commander Course (UNPCC) samt United Nations Officers Course (UNPOC) . Kurs- ernas syfte är att förbereda polispersonal som skall tjänstgöra i interna- fredsfrämjande missioner. ordningspolisenhet handlägger det huvudsak- liga arbetet med rekrytering av poliser till fredsfrämjande insatser. Majoriteten av de svenska poliser som tjänstgör i internationella insat- ser är anställda som poliser i polisens utlandsstyrka. var polis- rekryteringen en del av Försvarsmaktens utlandsstyrka men från upprättades polisens utlandsstyrka som sorterar under . ordningspolisenhet har byggt upp ett nytt system för rekrytering av civilpoliser. har man ett ansöknings- förfarande för de poliser som är intresserade av utlandstjänst. De som antas ingår sen i en kompetensdatabas där man enkelt kan göra profil- sökning efter de kravspecifikationer som önskas av FN, eller andra organ inför en fredsfrämjande insats. Varje sökande som antas till kompetensdatabasen genomgår en kvalitetssäkring. Kraven är höga på såväl formell utbildning och erfarenhet som allmän lämplighet. Det nya systemet gör det möjligt att skicka ut poliser med mycket kort varsel. Utöver utlandsstyrkan rekryterar enheten tillsammans med Interna- sekretariatet och poliser till verksamhet som finansieras av Sida. Arbetsuppgifterna för dessa poliser består oftast i att verka som lärare eller rådgivare i ett land som frågar efter interna- tionell hjälp till att bygga upp den lokala polisverksamheten. har dessutom tjänstgöring i internationella regionala organi- sationer ökat i omfattning. Ett exempel på detta är OSSE-missionen i Kosovo där såväl poliser, militärer som andra civila yrkeskategorier anställs av Sida men ställs till förfogande. Civilpoliser som tjänstgör i fredsfrämjande insatser är fortsatt anställda inom polisen men utgör en del av polisens utlandsstyrka. Kontraktsperioden är normalt sex eller . Vid hemkomsten erbjuds debriefing och hemkomstsamtal, enskilt eller i grupp, . Civilpoliser som tjänstgör som en del av en biståndsinsats är oftast anställda av via enligt ett sär- skilt avtal med Sida. Polisens utlandsstyrka och dess verksamhet regleras bl.a. i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten samt förordningen (1999:1155) om polisens utlandsstyrka. Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. Den första svenska insatsen med poliser i internationell fredsfrämjande tjänst beslutades och avsåg den upprättade United Nations Peace- (UNFICYP) i . deltog med en kontingent om cirka 20 civilpoliser under . Därefter har bidragit med civilpolisiära insatser i ett dussintal olika konfliktområden. Samman- taget har runt 2000 poliser tjänstgjort i fredsfrämjande missioner, varav en större andel i Försvarsmaktens utlandsstyrka. har även kvinnliga poliser deltagit i insatserna. Civilpoliser som tjänstgör i fredsfrämjande insatser i ett konflikt- drabbat område har som uppgift att övervaka, utbilda och assistera den lokala polisen till skillnad mot militärpoliser som svarar för ordning och säkerhet inom militära förband. I några fall har civilpoliser även haft vissa exekutiva uppgifter i områden där rättssystemet inte fungerar som t.ex. i , , och Kosovo. Civilpolisinsatser har huvudsakligen genomförts utan beväpning. I enstaka fall har lätta handeldvapen använts för självskydd. Civilpoliserna arbetar normalt i mindre enheter och lever och bor nära lokalbefolkningen. Deltagande i internationella fredsfrämjande eller humanitära insatser har blivit en alltmer omfattande verksamhet för polisen. Regeringen har till () anmält att skall ha kapacitet att bidra med 100 poliser för internationell tjänstgöring, varav 20 skall kunna rycka ut med mycket kort varsel. tjänstgör ca 150 poliser i polisens utlandsstyrka, vilket utgör av det totala antalet poliser i . En utökad kapacitet på civilpolisområdet har också varit en prioriterad uppgift i flera internationella och regionala organ. Behovet av att engagera fler civilpoliser i internationella freds- främjande insatser lyftes fram under det svenska ordförandeskapet i . har också aktivt verkat för en ökad kapacitet inom ramen för EU:s nya krishantering. En svensk polis har arbetat vid EU:s rådssekretariat i . har bl.a. fått regeringens uppdrag att med kort varsel kunna bistå vid internationella hjälpinsatser. Verkets internationella åtagande föregås alltid av ett regeringsuppdrag efter en förfrågan från en , , en internationell hjälporganisation eller en 78 Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad Det är främst FN:s olika organisationer som Rädd- ningsverket bistår med såväl expertkunskap och personal som materiel. Den största delen av internationella hjälpinsatser finansieras genom Sida. Några insatser finansieras också genom FN och EU. När en stor katastrof inträffat är det oftast många länder och flera olika organisationer som deltar i hjälparbetet vilket ställer höga krav på ett väl fungerande samarbete och samordning. och beredskap på Internatio- nella avdelningen i planlägger beredskapen för hjälpinsat- serna. Enheten stödjer personalen i fält samt svarar för samverkan, samordning och uppföljning under en pågående insats. Basen för rekrytering av personal för internationella hjälpinsat- ser är den kommunala räddningstjänsten i . Härutöver tillkom- mer ett antal specialistbefattningar inom områdena samband, sjukvård, vattenrening, logistik, minröjning samt återuppb yggnad av bostäder, vägar och broar. Dessa personer rekryteras från andra myndigheter, organisationer och privata företag. Personalen finns samlad i Rädd- ningsverkets personalbank, som omfattar 1 700 personer, som också inkluderar de fyra räddningsskolornas personalpool. Förutom den centrala förvaltningen i har fyra skolor: Revinge, , och . På skolorna utbildas räddningstjänstens personal i huvudsak genom praktiska övningar. Skolornas uppgift är också att hålla en aktuell personalpool för större insatser som t.ex. vid lastbilstransporter. Personal till inter- nationella insatser rekryteras i turordning mellan skolorna. Målet är också att sprida rekryteringen över hela landet samt blanda erfaren per- sonal med personal som inte har varit utomlands och tjänst- gjort. har samlokaliserat sitt samverkanskontor för inter- nationella insatser med Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet () i och har därmed för- djupat sitt samarbete med Försvarsmakten men också med Rikspolis- styrelsen. Inom utbildningsområdet finns ett väl utvecklat samarbete med ett flertal myndigheter som den kommunala räddningstjänsten, Försvarsmakten, m.fl. Genom att Sida finansierar huvuddelen av internationella hjälpinsatser samar- betar dessa organ kontinuerligt i förberedelse- och genomförandefasen av insatserna. Från förfrågan till insats – hur är rekryteringen organiserad. har åtagit sig att delta i Nato:s samarbetsprogram Part- nerskap för fred (PFF). I detta sammanhang genomför utbildning i internationella räddnings- och humanitära insatser. Verket deltar också i möten, seminarier och övningar som arrangeras i part- nerskapsprogrammets regi och som berör verkets ansvarsområden. För att snabbt kunna erbjuda hjälp vid allvarliga olyckor eller flykting- katastrofer har en planlagd beredskap som möjliggör en flexibel och snabb hantering av såväl personal som materiel. Bered- skapen består av följande styrkor: Räddningsstyrkor vid allvarliga olyckor som jordbävning, över- svämning, skogsbrand eller kemikalieolycka. Personalen rekryteras från och den kommunala räddningstjänsten.