sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — I de allra flesta fall är den offentliga sektorn ansvarig för att målen genomförs samt står som utförare av åtgärder knutna till preciseringar och delmål. Sektorn kan också bidra till effektiviserings-, kretslopps-, och hushållningsstrategierna genom såväl inre (egen för- brukning inom sektorn) som yttre miljöarbete. Det yttre miljöarbetet handlar om att bedriva ett upphandlingsförfarande där miljökrav alltid övervägs vid utformning av anbud, alternativt övriga inköp. Genom att miljöledningssystem som kopplas till miljökvalitetsmålen införs kan rutiner skapas för att ta hänsyn till målen i handläggningen. Miljöhänsyn kan bl.a. efterfrågas genom att krav ställs på varans kvalitet. Dessutom bör den offentliga sektorn integrera miljöhänsyn i alla beslut i myndighetsutövningen. Här beskrivs några viktiga förändringar den offentliga sektorn kan genomföra för att miljökvalitetsmålen ska nås. I den inre organisationen miljöanpassas tjänsteresor och transporter. Lokaler för eget bruk miljöanpassas vad gäller energianvändning och uppvärmningssystem. Elektronisk handel via Internet ökar liksom arbete per distans för att minska transportbehovet. I det yttre miljöarbetet kan enligt EKU-delegationen miljökrav ställas vid upphandling av ett flertal tjänster: SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 891 Åtgärder inom organisationen kan handla om en ökad andel ekologiskt producerat och säsongsanpassat utbud av livsmedel inom sektorns egna verksamheter. Inköp görs endast av miljömärkt inredning och utrustning. Källsortering och avfallshantering där organiskt avfall för återvinning sorteras ut tillämpas. I upphandling kan miljökrav exempelvis ställas på: ·Ingående ämnen i varan ·Varan ska vara energi-, vatten och kemikaliesnål ·Att varan är ekologiskt odlad ·Att varan kommer från ett miljöanpassat skogsbruk Genom att använda mer förnybara resurser och återanvändning bidrar den offentliga sektorn till minskade resursuttag av energi och material, vilket i sin tur ger positiva effekter på naturtypsmålen. Konsekvenser för den offentliga sektorn att nå etappmålen 2010 I ett första skede kan det bli dyrare för den offentliga sektorn att genomföra åtgärder för ett ekologiskt hållbart samhälle, då nya investeringar medför extra kostnader. I förlängningen går det ofta att bedriva en miljöanpassad verksamhet till samma kostnad som på ett konventionellt sätt. Ofta kan kostnaderna minska även på kort sikt. kan den offentliga sektorn tjäna som ett gott föredöme genom att ge signaler till producenter och leverantörer. Det finns inga heltäckande ekonomiska analyser vad gäller den offentliga sektorns miljöanpassning, men det finns exempel från olika områden. 892 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 Det är möjligt att genomföra ekologiskt hållbar upphandling av matvaror, utan att det medför extra kostnader. Det krävs förändringar i planeringen, t.ex. att säsongsanpassa matsedeln, minska på de anima- liska produkterna och basera mathållningen mer på baljväxter och annan vegetabilisk föda. Denna förskjutning i kosthållningen minskar kostnaderna och ger utrymme för t.ex. ekologiskt odlade produkter. Även tekniska energieffektiviserande åtgärder kan leda till minskade kostnader. Ett exempel är en skolmatsbespisning, som har infört ekologisk anpassning av matvaror. För att lättare komma igång med arbetet blan- dade skolmatsbespisningen till en början konventionellt och ekologiskt odlade produkter, för att senare mer och mer övergå till de ekologiska. Genom att säsongsanpassa matsedeln, byta ut vissa livsmedel och genomföra andra justeringar, exempelvis förbättrade ugnar, har det visat sig att skolkökets kostnader inte ökat. Genom att ställa miljökrav kan t.ex. en kommun vid upphandling av lokala och regionala bussbolag, av skolskjutsar, färdtjänst och andra samhällsbetalda resor påverka sin miljö och ekonomi. Kommunen kan tillsammans med företag bedriva utvecklingsarbete för att ta fram miljöanpassade transportlösningar. Med t.ex. samdistribution, returlaster och smart logistik kan det lokala transportarbetet minska. Kommunen kan också i upphandling miljöanpassa fordonsparken och arbetsmaskiner. Vid en miljömedveten upphandling av nya fordon kan energieffektivitet och bränsleval gynnas. Valet av bilmodell har en avgörande betydelse för ekonomin. Genom att välja miljöanpassade och bränslesnåla alternativ kan man sänka sina fordonskostnader radikalt. Exempelvis kan det för många bilmodeller skilja 20–i drivmedelsförbrukning mellan olika modeller av samma fabrikat. Vid en årlig körsträcka på t.ex. 3–gör det en höjd bränslekostnad på 6– 12 000 kronor.46 En kommun upptäckte i samband med skolskjutsplanering flera logistiska effektiviseringsmöjligheter. Genom att involvera skolledningen i planeringen av skolskjutsar kunde man minska antalet inhyrda taxibilar och istället samordna skolskjutsarna med ordinarie länstrafik. 46 Exemplen är hämtade ur rapporten effektiv lokal transport. utarbetad av , och Natur- vårdsverket. SOU 2000:52 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet 893 Skolledarna fick ett ökat ansvar att i samråd med väghållaren och upphandlare planlägga skolskjutsarna i syfte att effektivisera resandet och därmed minska kommunens samlade transportkostnader. Som ett resultat av förändringarna har skolskjutskostnaderna kunnat sänkas och utsläppen av koldioxid och andra miljöfarliga ämnen har minskat.45 I en annan kommun har ett projekt drivits , där grund- idén är att samordna de samhällsbetalda resorna så att resenärerna får ett bättre trafikutbud totalt sett. Målet var att antalet bussturer och den geografiska täckningen skulle öka, utan att kostnaderna för samhället också ökade. Linjetrafik, skolskjuts och en viss del av färdtjänstresandet samordnades till en enda trafiklösning. Trafikutbudet förbättrades genom fler turer, fler linjer och bättre övergångsmöjligheter till regional trafik. Man uppskattar att antalet privatresor i personbilstrafik har minskat med , vilket skulle innebära att satsningen har minskat koldioxidutsläppen med ca /år.45 1994 fick i uppdrag att inventera och söka sam- ordningslösningar på lanthandelns distributionsproblem. anlitades som konsult för att genomföra praktiska försök med leveranssamordning av dagligvaror i inland. Arbetet med att organisera och sammanjämka de medverkande leverantörernas distributionslinjer, varuvolymer och krav på leveransfrekvens var tidskrävande och samdistributionen medförde stora förändringar av både trafiken och leverantörernas produktions- och leveransdagar. Vid mätning 1998 visade det sig att samdistribu- tionen medfört en dryg halvering av de rena transportkostnaderna.47 Det går att spara el genom att använda sig av den energieffektiva teknik för belysning, vitvaror, uppvärmning, ventilation mm i lokaler som finns . Även energieffektiv kontorsutrustning finns nu på marknaden. Möjligheten att påverka energiförbrukningen är störst vid ny- investeringar och även om investeringskostnaden är hög kan man genom t.ex. livscykelanalyser för varan räkna ut den ekonomiska vinsten på lång sikt. Flera exempel finns från arbetet inom /med teknikupphandling av ny energiteknik. Högfrekvensdon för lysrör är ett exempel där många fastighetsägare kunnat spara en stor del av belysningselen som ett mer högfrekvent lysrör ger mindre irritation. 47 Exemplet är hämtat från seminarium Miljöanpassade materialflöden och win-wineffekt – går det att kombinera? 894 Konsekvenser för näringsliv, hushåll och offentlig verksamhet SOU 2000:52 EKU-delegationen har i uppdrag att arbeta med frågor om hur den offentliga upphandlingen kan miljöanpassas. () är tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. NOU bör få ett utvidgat myndighetsansvar för att offentlig upphandling ska bedrivas med miljöhänsyn. 25Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser Dagens miljöproblem medför avsevärda kostnader. Det tar sig inte bara uttryck i form av produktionsförluster och materialförstöring utan också i form av förstörd hälsa, förluster av kulturarv och biologisk mångfald. Vi har låtit uppskatta kostnaderna för dagens miljöförstöring. Dessa kostnader är osäkra men vi bedömer att de ligger på en storleksordning långt . Denna summa är ett minimivärde. Hur stora de verkliga kostnaderna är kan inte fastställas med befintliga metoder och tillgängliga data. Bland annat saknas kostnadsuppskattningar för miljögifternas på- verkan på hälsa och biologisk mångfald. I summan har inga väl- färdseffekter inräknats. Dessa bedöms kunna vara två till så höga. Vi anser därför att det vore mycket oklokt att skjuta upp åtgärderna. Det kommer att krävas insatser från stat, kommun, hushåll och näringsliv för att uppnå miljökvalitetsmålen. För näringslivets del handlar det om att dels ställa om till en produktion av energieffektiva kretsloppsanpassade varor och tjänster dels se över den interna användningen av energi, transporter och kemikalier. Detta medför sannolikt större uppoffringar och påfrestningar i de små och medel- stora företagen än i de större företagen. Då vi inte lägger några förslag på nya långtgående miljökrav, utan lämnar stor frihet åt aktö- rerna att anpassa sig på lämpligt sätt, torde omfattande negativa effekter på konkurrenskraften kunna uteslutas. De konkurrensför- delar som kan uppstå genom omställningsarbetet bör dock inte för- ringas. För hushållen handlar det om att anpassa såväl transporter och boende som att välja produkter som är bättre från miljösynpunkt. Kommunerna får ökade kostnader för samhällsplanering, hantering av vatten och avlopp. De kvantifierbara kostnaderna för samhällssektorernas anpassning, inklusive kommunerna, bedöms vara i storleksordningen – 2010. Om gamla synder som sjuka hus och sanering av förorenade 896 Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser områden räknas bort blir den återstående årliga kostnaden i storleksordningen . Om åtgärder vidtas i tillräcklig omfattning för att nå målen uppstår som en konsekvens statliga utgifterna om ca i direkta åtgärdskostnader . Detta faller i huvudsak inom beräknade budgetramar. till 2010 beräknas konsekvenserna för statliga utgifter på motsvarande sätt till ca i direkta åt- gärdskostnader, genom att kostnaderna för sanering av förorenad mark stiger. Skälen för vår bedömning: Den övergripande syftet med arbete är att ta fram delmål och åtgärdsstrategier som gör det möjligt att till nästa generation överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Således ligger generationsmålet fast, vilket ger uttryck för att det ligger ett stort samhällsekonomiskt värde i att uppnå miljömålen. Vi har därför koncentrerat vårt arbete på att så långt möjligt kvantifiera kostnader för sektorernas anpassning och de offentliga utgifter som uppstår. Detta kapitel sammanfattar de ekonomiska konsekvenserna av kommitténs förslag i kap. 4–18. För att erhålla en referenspunkt till de redovisade kostnaderna, inleds kapitlet med en diskussion om kostna- derna för dagens miljöproblem. Därefter ges en sammanfattning av effekter för näringsliv, individer/konsumenter och offentlig verksamhet samt sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet som sektorsövergripande slutsatser av kap. 24. Vidare diskuteras mycket kort konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, jämställdheten mellan kvinnor och män, möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen samt den personliga integriteten. Av- slutningsvis beskrivs de statsfinansiella konsekvenserna av våra förslag i kap. 4–23. Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser 897 25.1Kostnadsuppskattningar av dagens miljöproblem Värdet av att uppnå ekologiskt hållbar utveckling kan beskrivas genom de kostnader som undviks. Med andra ord summan av direkta kostnader som dagens miljöproblem orsakar t.ex. hälsoeffekter, korrosion och produktionsbortfall bl.a. genom påverkan på växtlighet av marknära ozon samt de fysiska förändringar som behövs för att återställa förut- sättningarna för bl a biologisk mångfald genom t.ex. restaurering av vattendrag. Att nå en ekologiskt hållbar utveckling ger också stora positiva välfärdseffekter genom kollektiva nyttigheter som en hälsosam livsmiljö, bevarande av biologisk mångfald och natur- och kulturland- skapet. Värdet av hälsosammare livsmiljö kan speglas i ett minskat antal vårddagar, minskad läkemedelskonsumtion, färre sjukskrivningar och sjukpensioneringar. För att erhålla en referenspunkt till kostnaderna förknippade med samhällsomställningen mot hållbarhet har en ansats gjorts att med hjälp av Forskningsgruppen för miljöstrategiska studier, FOA, beräkna kostnaderna av dagens miljöproblem och hur dessa kan utvecklas om inget mera görs. Beräkningarna har som syfte att uppskatta hur dagens miljöproblem påverkar ekonomiska värden. Detta innebär att de inte gör anspråk på att beräkna det totala värdet för miljöskadorna. De ekonomiska värdena är miljöns värde för människan. Det ekonomiska värdet kan indelas i ett användarvärde, miljöns värde för att producera någon nyttighet, och ett existensvärde. Förutom värdet för människan kan miljön ha ett värde utöver den mänskliga värderingen som därmed inte ingår i det ekonomiska värdet. Det är svårt att beräkna miljöns ekonomiska värde. Marknadspriser är ofta bristfälliga som mått på miljövärden och ofta saknas marknadspriser helt. En orsak till detta är att miljöresurser ofta är kollektiva nyttigheter. Det har därför utvecklats olika värderings- metoder. De olika metoderna fångar var för sig ofta bara in delar av de ekonomiska värdena. Metoder som finns för att göras denna värdering kan delas in i två huvudgrupper. Indirekta metoder utnyttjar samband mellan miljökvalitet och marknadsprissatta varor och tjänster. Direkta metoder baseras på enkäter eller intervjuer där individer får uppge betalningsvilja eller preferenser för förändringar i tillgången på en miljöresurs. Direkta metoder har främst använts för att värdera olika arter eller naturmiljöer. De är avgränsade till ett objekt, t.ex. att bevara en art eller ett geogra- fiskt område. Ett fullständigt underlag med värderingsstudier saknas dock för att uppskatta det samlade värdet av t.ex. utrotningshotade arter eller skyddsvärda naturmiljöer. Även om ett sådant underlag skulle 898 Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser finnas uppstår en osäkerhet om hur den resulterande summan ska tol- kas. Föreliggande värderingsstudier kan inte utan vidare adderas till en summa. De enskilda studierna genomförs för att uppskatta betalnings- viljan för det studerade objektet under förutsättningen att allt annat är lika. Om belopp från olika studier summeras kan totalbelopp som över- stiger betalningsmöjligheterna uppkomma. Hänsyn måste tas till bud- getrestriktioner och avtagande marginalnytta av att bevara fler arter eller områden. Beräkningarna måste justeras och det är oklart metodo- logiskt hur detta ska göras. Det finns också risk för underskattning av betalningsvilja, då det är inte säkert att samtliga effekter av miljö- påverkan beaktas av den som anger betalningsviljan. Ämnets karaktär gör att det är omöjligt att genomföra en värdering som kan göra anspråk på att vara fullständig. I FOA:s rapport används endast indirekta metoder för värdering. Dessa värden härleds från individers beteende genom att marknadsprissatta varor och tjänster återspeglar individernas verkliga betalningsvilja. Dessa värden kan adderas genom att hänsyn automatiskt tas till en begränsad budget. Osäkerheterna är mycket stora när det gäller samband mellan olika former av påverkan och miljöskador. Det finns också stora metod- problem. Istället för att försöka göra en fullständig värdering har därför arbetet avgränsats till att beräkna effekter där marknadspriser kan användas. Det innebär att alla miljökostnader inte värderats och att den beräknade kostnaden är en minimivärdering. Kostnadsberäkningarna omfattar följande områden: människors hälsa, naturresursernas produktionsförmåga, värdet av natur- och kul- turmiljöer och biologisk mångfald. Exempel på poster som inte ingår i kalkylen och som har mycket stora värden är mänskligt lidande vid ohälsa och värdet av liv vid dödsfall. Natur/kulturmiljö och biologisk mångfald ges låg värdering då de endast beräknats med statliga utgifter samt visst produktionsbortfall. Det vidtas också åtgärder för att undvika miljöpåverkan eller mildra konsekvenserna av tidigare eller pågående påverkan. För dessa åt- gärder kan skydds-, undvikande- eller återställandekostnader beräknas. I denna analys begränsas kalkylerna till åtgärder som syftar till att mildra den miljöpåverkan som uppstått. Det innebär att kostnader för åtgärder på källan, t.ex. katalysatorer och avloppsreningsverk, ej inkluderas. Däremot inkluderas t.ex. kostnader för kalkning, filtrering av förorenat dricksvatten och ytbehandling av kulturskatter. Välfärdsförluster uppstår också som en konsekvens av olika miljö- problem som exempelvis att marken och vattnet är försurat och att för- utsättningarna för fritidsfisket försämras av miljöförhållanden som övergödning, miljögifter och utfiskning. Välfärdseffekterna har dock uteslutits i det första steget för att göra resultatet entydigt tolkningsbart. Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser 899 Den årliga kostnaden är ca varav är skadekostnader och åtgärdskostnader. Del av brukarvärden ingår i kalkylerna men inga existensvärden. Dessutom påverkar metodvalet fördelningen av kostnaden på olika skadeobjekt. Hälsa, natur/kulturmiljö och biologisk mångfald är lågt värderade. Trots den låga värderingen är dock effekter på hälsa den största kostnads- posten. Effekter på hälsa står för drygt hälften av skadekostnaderna Andra tunga poster är produktionsbortfall i skog, odlingsmark och bortfall av fiske i såväl sötvatten- som havsekosystemet. Kostnaderna för genomförda åtgärder är i huvudsak att hänföra till radonsanering, rening av dricksvatten, kalkning av sjöar samt statligt stöd till skogs- och jordbruk för att bevarandet av natur-/kulturmiljöer och biologisk mång- fald. De kemiska påverkansfaktorer som ger de största kostnaderna är lokala luftföroreningar och försurande ämnen. Av de fysiska faktorerna är jordbruk samt exploatering för industri, energi, transporter och bebyggelse de som ger störst kostnader enligt beräkningarna. Beroende på de metodavgränsningar som gjorts i denna kalkyl får ovanstående beräkning av årlig kostnad på ses som en minimiuppskattning av vad dagens miljöproblem kostar det svenska samhället. För att fastslå hur mycket mer miljöproblemen kostar krävs metodutveckling för att fånga ytterligare välfärdseffekter, med tyngd- punkt på existensvärden och värden utöver värdet för människan, samt ytterligare studier för att siffersätta samtliga kostnadsposter. Med största säkerhet är det dessutom så att alla miljöproblem inte är upp- täckta. Utifrån det valda angreppssättet kan vi efter en avrundning säga att den verkliga kostnaden för samhället av dagens miljöproblem med bred, dock ej kvantifierad, marginal överstiger /år med största sannolikhet. I denna summa saknas dock en rad kostnads- poster som inte har kunnat kvantifieras och som bedöms vara stora. Dessa är exempelvis miljögifternas inverkan på hälsan och markens och vattnets långsiktiga produktionsförmåga. Vidare saknas kvantifie ringar av kostnaderna för ozonuttunningens effekter på naturen. Genomgående saknas kostnader för effekter på den biologiska mångfalden. En intressant jämförelse är resultatet av () kalkyler över kostnader för miljöskador. KI har beräknat motsvarande kostnader till ca /år. KI har dock kvantifierat och värderat ett mindre antal miljöproblem än FOA. Skillnaden förklaras till del av avgränsningen av vad som anses vara miljöproblem. har inte beräknat kostnader för skador och åtgärder som har samband med radon i byggnader och dricksvatten. Kostnader på grund av buller värderas högre i föreliggande rapport än i Kon- junkturinstitutets kalkyl och fler statliga utgiftsposter, bl.a. inom jord- bruksområdet har tagits med i kalkylen. 900 Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser att välfärdseffekterna uppgår till ett ca så stort belopp, vilket i vårt material skulle betyda att välfärdseffekterna uppgår till ca /år. Detta kommer utöver ovan angivet belopp. 25.2Sammanfattning av konsekvenser för näringsliv, offentlig sektor och hushåll Konsekvenserna för näringslivet kommer att bli i högsta grad varie - rande, vilket betyder att de inte kan konstateras i detalj. Kostna- derna för näringslivets anpassning, inklusive de areella näringarna, beräknas till ca 4 000 miljoner . Merparten av dessa kostnader utgörs av kostnader för sjuka hus och sanering av förorenade områden, om dessa kostnader räknas bort hamnar den årliga kostnaden i storleksordningen . Vi lägger dock inga detaljkrav utan lämnar stor frihet till aktörerna i anpassningsarbetet, vilket innebär att kostnaderna endast utgör ett exempel på en möjlig anpassningsväg. De företag som har mindre resurser i form av tid, egen miljökompetens och ekonomiska resurser i övrigt i kombination med en mycket stor miljöpåverkan har sannolikt en stor utmaning framför sig i omställningsarbetet. Knappa resurser i form av tid och egen miljökompetens kännetecknar vanligtvis små och medelstora företag i större utsträckning än stora företag. Genom alltmer miljömedvetna konsumenter och ett systematiskt miljöarbete i näringslivet som även inkluderar inköp förväntas efterfrå- gan på miljöanpassade varor och miljökompetens öka. Detta kan initialt, tillsammans med ökade kostnader för produktutveckling, ge högre priser på vissa produkter. I vissa fall kan produktutveckling för att miljöanpassa varor och funktioner medföra kostnadsökningar initialt i andra fall erhålls besparingar. Effekterna bedöms dock vara mycket marginella på nationell nivå. Dessutom kan flera företag förväntas uppmärksamma förtjänstmöjligheterna med miljöanpassade produkter om efterfrågan ökar. Detta torde medföra att efterfrågeökningen balan- seras genom ett ökat utbud som på balanserar priserna. Stor frihet lämnas dock åt aktörerna att anpassa sig på lämpligt sätt, vilket borde innebära att omfattande negativa effekter på konkurrens- kraften kan uteslutas. hade svenskt näringsliv ett försprång inom utveckling av miljöteknik, vilket till stor del berodde på den i ett internationellt perspektiv hårda miljölagstiftningen i med exempelvis miljöskyddslagen . Genom att driva på om- ställningen mot en ekologiskt hållbar utveckling och satsa på miljö- anpassning av produkter och tjänster kan svenskt näringsliv återta sin ledande position och få tillgång till den internationella miljöteknik- Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser 901 marknaden, som lågt räknat bedöms vara värda ca och beräknas öka till ca 6 000 miljarder till år 2010.1 Kommunerna kan drabbas av vissa fördyringar för exempelvis avfall och avlopp samt samhällsplanering (inklusive vattenfrågorna) och radonsanering. Kostnaderna för avfall och avlopp uppkommer dock genom EG-direktiv oavsett våra förslag. Vi beräknar att kostnaderna för kommunerna uppgår till ca i direkta åtgärdskostnader. Kostnadsökningarna kan i sin tur slå igenom i form av prisökning på vissa varor och tjänster till hushållen. För hushållen gäller generellt att deras hushållsbudget endast påver- kas marginellt av att genomföra alla åtgärder som behövs för att bidra till etappmålen, om man räknar bort åtgärder av sjuka hus och radon. Den totala årliga kostnaden bedöms för hushållens del uppgå till i storleksordningen , om de sjuka husen borträknas kvarstår ca . Vi har inte gjort någon bedömning av hur stor andel av saneringskostnaden som faller på hus- håll respektive försäkringsbranschen.