sou · GOB3103d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Lag (785/92) om patientens ställning och rättigheter. Regeringens proposition RP 121/1998 till med förslag till lag om integritetsskydd i arbetslivet och till vissa lagar som har samband med den. Regeringens proposition RP 229/1998 med förslag till lag om medicinsk forskning och till lag om ändring av 6 och 9 § lagen om patientens ställning och rättigheter. Regeringens proposition RP 75/2000 till med förslag till lag om integritetsskydd i arbetslivet och till vissa lagar som har samband med den. Regeringens proposition RP 93/2000 med förslag till lag om användning av mänskliga organ och vävnader för medicinska ändamål. svar RSv 291/1998 på regeringens proposition med för- slag till lag om integritetsskydd i arbetslivet och till vissa lagar som har samband med den. Arbetspolitiska utskottets betänkande 22/1998 Regeringens propo- sition med förslag till lag om integritetsskydd i arbetslivet och till vissa lagar som har samband med den. Act on the Rights of Patients no 74/1997. Act on a Health Sector Database no. 139/1998. Hälso- och socialförsäkringsdepartementets föreskrifter (552/ 1999) avseende forskning inom hälso- och sjukvårdsområdet (inofficiell engelsk översättning). Act on Biobanks, draft translation 01.06.00 Hälso- och socialför- säkringsdepartementet, . Regulation on Artificial Fertilization, Security, . Översättning från Hälso- och socialförsäkringsdepartementet. Lov (56/1994) om medisinsk bruk av bioteknologi. Lov (63/1999) om pasientrettigheter (ännu inte i kraft). Ot prp nr 93 (1998-99) Om lov om endringer i lov 5 1994 nr 56 om medisinsk bruk av bioteknologi. Mandat for de regionale komitéer for medisinsk forskningsetikk, fastsatt av Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet 19 januar 1989 (med endringer senest ), webversion . Mandat for den nasjonale forskningsetiske komité for medisin – , fastsatt av KUF 16 mai 1990, webversion . Skrivelse från Justis- og politidepartementet , ref. 97/6923 E MV / / mk, Rekkevidden av lov om medisinsk bruk av bioteknologi – forholdet til forskning. Helsetilsynets brev till Social- og helsedepartementet i 1999- 07-19, ref. 98/5022 4 KJO/-, Vedrørende evaluering av lov av 5. 56 om medisinsk bruk av bioteknologi – regu- lering av biobanker. Pressemelding nr 13, 28.01.2000, Social- og helsedepartementet, , . , Björgvinsson & Matthiasson, The Icelandic Health Sector Database. 6: 307-362, 1999. , Hälso- sjukvårdspersonalens åligganden och ansvar. Biobanker i hälso- och sjukvården m.m., 2000, web- version . Biobankers behandling av personuppgifter. Datainspektionens rap- port 2000:1. , Research Ethics in Practice. The Animal Ethics Committees in . Genetik och genteknik i hälso- och sjukvården. Kunskapsöversikt och vägledning vid etiska bedömningar. 1999:12, 1999. Genterapi – möjligheter och etiska aspekter. 7, 1999. Gentest – för vem? Forskare kommenterar genetisk diagnostik. Källa 50, . Gevers, The Role of the with Respect to Self-testing, 6: 155-164, 1999. , Den retlige regulering af biobanker – love og rekomman- dationer. Appendiks til rapporten informationsbanker – biobanker. Utg: videnskabelige Forskningsråd, Den Centrale Videskabsetiske Komité og Det Etiske Råd 1996. , Nya förvaltningslagen med kommentarer, 5 u. , Kloning, biobanker, kulturmöten, medicinsk turism. Medicinsk etik inför nya utmaningar, 1997:2701-2707Lantz m.fl., Nedsatt beslutsförmåga – Vem bestämmer för patienten? Information – Ethical, Legal and Social Issues (), . Idédokument från konferensen insyn – Genforskningens konsekvenser för individ och samhälle (red. ) GENOM-gruppen 1994. , The Ethics of : The German Debate. I: and Ethics (red. ) Studies in Bioethics and Research Ethics 4, 1999 s. 113–126. , Genetic Treatment and Preselection: Ethical Differences and Similarities. I: and Ethics (ed. ), Studies in Bioethics and Research Ethics 4, 1999 s. 159- 172. Myklebost m.fl., Regulation by law of application of biotechnology: Experience from . II; Genetic testing after birth. I: Proceedings from , Siófok, 2–6, 1998. 2 s. 467-470. , 25 2000, webversion . , Identifiering av cancergener har gjort anlagstestning möjlig, 1999:3392-3396 samt densamme, på upploppet: möjligt att förklara många av hjärnans sjukdomar, 2000:548-549. m.fl., Sundhedsvidenskabelige informationsbanker – bio- banker. Utg: Forskningsråd, Den Centrale Videskabsetiske Komité og Det Etiske Råd 1996. , Genomforskningen genererar många etiska problem, 1999:4660-4664. Rendtorff, Bioetik og ret.- kroppen mellem person og ting. Filosofi Gyldendal, 1999. Riktlinjer för etisk värdering av medicinsk humanforskning. Forskningsetisk policy och organisation i . 2, reviderad version. Roscam Abbing, Public Health in the (Treaty on Union). 5: 171-175, 1998. , De Lege Delenda – International Legislation on Health Related Genetics and Biotechnology, 1999. , Samtycke till medicinsk vård och behandling, Iustus Förlag 1994. , Etisk granskning av medicinska humanforskningsprojekt – lagstiftning behövs! 1997: 1771-1774. , Mänskliga rättigheter och biomedicin – om konvention och svensk rätt. I: De lege. i årsbok, årgång 7, Iustus Förlag 1997 s. 311–350. , Biobankerna – hög tid för bankinspektion? Förvaltnings- rättslig 1998 s. 303-333. Swedish Act concerning Use of on Human Beings and Experiments with Fertilised . Socialdeparte- mentet 1991. The Genetic Revolution and Human Rights (red. Burley), 1999. Tännsjö, Låt gentekniken skapa bättre människor, . , Human : Past, Present and Future. I: and Ethics (red. ) Studies in Bioethics and Research Ethics 4, 1999. Ethical Principles for Involving Human Subjects, webversion . , Psykisk sjukdom ett arv. , Personuppgiftslagen, Juridik 1998. , De motsägelsefulla islänningarna, m.fl. artiklar i temaavsnitt Uppsökande genetisk verksamhet. Synpunkter från Statens medi- cinsk-etiska råd , dnr 12/98. Åtgärder kring biobanker. Skrivelse till från , . Uppgifter lämnade av , Hälso- och soci- alförsäkringsministeriet, , . Presentation docent , , inför Medicinska forskningsrådets , avseende stamcellsforskningens framtidsmöjlighe- ter. Telefonuppgift från huvudregistrator , . Utsättningar av genetiskt modifierade organismer. Syftet med denna rapport är att undersöka hur den nu gällande lag- stiftningen har fungerat. De praktiska exempel som finns rör utsättningar av genetiskt modifierade växter. I rapporten hämtas därför exempel från tillståndsprövningar av genetiskt modifierade växter för att illustrera hur rättstillämp- ningen går till.1 En förutsättning för att få tillstånd är att verksamheten är fören- lig med såväl mål som framgår av första kapitlet som hänsynsreglerna i 2 kap. Hänsynsreglerna skall tillämpas bl.a. i till- ståndsprövningar och vid tillsyn. Innebörden av 1 § är att bevisbör- dan för en verksamhets eller åtgärds ofarlighet ligger på verksam- hetsutövaren. I 2 § anges att verksamhetsutövaren har ett kun- skapskrav. Bestämmelsen i 3 § ställer upp ett allmänt krav på för- siktighetsåtgärder. Dessutom innehåller regeln ett krav på bästa möjliga teknik vid utövande av yrkesmässig verksamhet. Vidare ger andra stycket uttryck för den s.k. försiktighetsprincipen. I 4 § finns platsvalsregeln, som innebär att bästa plats skall väljas med hänsyn tagen till bl.a. balkens mål att främja en hållbar utveckling. Därutöver omfattar kapitlet hushållningsprincipen, kretslopps- principen och produktvalsprincipen i 5 och 6 §§. Regeln i 7 § modifierar dessa krav genom att ställa rimlighetskrav. Inte längre gående krav skall ställas än vad som är rimligt att uppfylla. Regeln är ett uttryck för proportionalitetsprincipen. 1.Verksamhetsutövaren har bevisbördan för en verksamhets ofarlig- het, och enligt 13 kap. har verksamhetsutövaren en utredningsplikt. Men verksamheterna omfattas inte av något MKB-krav. Av de ansökningshandlingar jag tagit del av finns brister i fråga om utredningsplikten. Påfallande många anger t.ex. att risker av olika slag inte kan antas, utan att närmare precisera vilket stöd som finns för detta.2 Visserligen skulle kunna sägas att det finns sådana notoriska fakta att en icke-risk inte skulle behöva beläggas, men av remissyttranden att döma är inte detta alltid fallet. Ett flertal remissinstanser är t.ex. oense om hur långa sträckor som pollenspridning vid odling av potatis sker. 1Jag har tagit del av ärenden 22 3501/96, 22 1299/97, 22 8304/97, 22 1105/98, 22 1825/98, 22 6925/98, 22 469/99, 22 755/99, 22 1087/99, 22 1387/99, 22 1644/99, 22 1911/99 och 22 2769/99. 2Se t.ex. tillståndsansökan i ärende 22-1387/99 (virusresistent potatis), i ärende 22-1105/98 (potatis med förändrad stärkelsekvalitet) och i ärende 22-1087/99 (potatis med förändrad stärkelsekvalitet). I vissa ärenden har emellertid begärt in kompletteringar. Se t.ex. 22-1387/99, 22-1644/99 ( äppelgrundstammar med förbättrad rotbildningsförmåga). anger , andra anger längre sträckor över 100 meter.3 I ytterligare andra ärenden ifrågasätts om pollenspridning över huvud taget kan begränsas genom skyddsavstånd, eftersom spridning kan ske med hjälp av insekter.4 När det gäller raps är det mer eller mindre belagt att spridnings- risker föreligger. Det är också något som anges i ansökningarna, även om det finns remissinstanser som ser mer allvarligt på detta än andra.5 Osäkerheter råder emellertid om vilka kategorier av spridningsrisker som bör beaktas. I ärendena tas t.ex. inte upp skyddsåtgärder för att förhindra spridningsrisk via insekter. Inte heller anges minsta avstånd till bikupor, vilket LRF regelmässigt kräver i sina yttranden.6 2.En prövning avseende bästa möjliga teknik i 2 kap. 3 § innebär också en prövning av alternativa metoder. T.ex. bör en införd herbicidtolerans i en växt jämföras med alternativa metoder, såsom växtföljder eller andra strategier för ogräsbekämpning och miljönyttan med dessa.7 Inget i de ärenden jag undersökt tyder på att en sådan jämförelse skett. I beslut erinras endast om de försiktighets- och aktsamhetskrav som finns i 2 kap. 3 § under övriga upplysningar. Hur syftet med en verksamhet beskrivs i ansökan spelar en viss roll i detta sammanhang. Har syftet med en utsättning av en gene- tisk modifierad herbicidtolerant växt att göra med en utveckling av tekniken är det svårt att göra en metodjämförelse. Vanliga syftesbeskrivningar i denna genre är att undersöka växtens vinter- härdighet och odlingsvärde, såsom avkastning, frökvalitet, strå- styrka och sjukdomsresistens. i stället att syftet är att fram- ställa växter som är resistenta mot visst bekämpningsmedel för att i förlängningen öka det kommersiella värdet av visst bekämpnings- medel, finns större möjligheter att göra dessa jämförelser. Eftersom kravet på bästa möjliga teknik förutsätter en metodjämförelse torde åtminstone målet med tekniken, i exemplet framställning av herbicidtolerant växt, anges i ansökan. Myndig- heten kan då pröva alternativa sätt att få fram herbicidtoleranta 3Ärende 22 1387/99. 4Se också de osäkerheter som kommer till uttryck i SLU:s () remissyttrande i ärende 22-1105/98. 5Se t.ex. LRF:s remissyttrande i ärende 22-6925/98 (raps med svamp- och herbicidresistens) och remissyttrandet från och växtproduktionslära i 22-2769/99 (herbicidresistent raps). 6Se t.ex. ärende 22-755/99. 1997/98:45 II s. 17. växter (exempelvis genom traditionell växtförädlingsteknik) och de miljökonsekvenser som detta kan medföra. Beaktas också syftet i dess förlängning är en jämförelse av alternativa metoder till kemikalieanvändningen motiverad. I de undersökta ärendena är det inte vanligt att syftet beskrivs med avseende på målet med tekniken, men är en syftesbeskrivning av detta slag i stället underförstådd. I ärende 22-8304/97 är syftet att ta fram en herbicidtolerant sockerbeta, men det uttrycks inte särskilt tydligt i ansökan. Även om syftet på detta sätt är underförstått har det inte medfört någon metodjämförelse från verkets sida. För att kunna tillämpa platsvalsregeln är en förutsättning att platsen för utsättningen jämförs med andra platser. Någon sådan jämförelse har inte gjorts i något av de undersökta ärendena. Uppenbarligen har den utsättningsplats sökanden uppgivit alltid ansetts vara tillfyllest. 3.Dessutom skall i linje med försiktighetsprincipen och i enlighet med utsättningsdirektivet den s.k. steg för steg-principen tillämpas på gentekniska verksamheter. Principen innebär att inneslut- ningen minskas och utsättningens omfattning ökas gradvis, steg för steg, och endast om en riskbedömning av de föregående stegen visar att nästa steg är försvarbart. Såvitt jag kan bedöma uppfylls detta. I t.ex. ärende 22 6925/98 (svampresistent raps) anser verket att de aktuella genetiskt modifierade rapslinjerna inte har utvärderats tillräckligt i innesluten användning för att tillstånd till en utsättning skall kunna beviljas. En fråga som aktualiseras i ärende 22-1087/99 är hur stor areal en utsättning får omfatta. I ärendet ansökte verksamhetsutövaren om att få odla genetiskt modifierad potatis på en yta av för stärkelseproduktion och för utsä- desproduktion. Enligt Ekologiska lantbrukares remissyttrande motsvarade detta av totala stärkelsepotatis- areal. Utsättningen i ärendet användes förmodligen – såsom påpe- kades i yttrandet – för att förbereda en kommersialisering och frå- gan är om detta är förenligt med lagstiftningen. Stegen innan en produkt får tillstånd till att marknadsföras på marknaden bör väl hållas på en sådan nivå som behövs för att göra en tillförlitlig risk- bedömning? Behövs en sådan stor areal för detta?8 8 Jfr remissyttrandet från det norska i 22-1087/99. Jfr också ärende 22- 1105/98 där arealen för försöket uppgick till ca . I detta ärende angav sökanden att syftet bl.a. var att framställa råvara (potatis) i sådana mängder, att framställning av stärkelse kunde ske i industriell skala. 4.En annan förutsättning för tillstånd är att verksamheten bedöms vara etiskt försvarbar.9 Enligt är det av särskild vikt att etiska hänsyn tas när det är fråga om gentekniska verksamheter och enligt förarbetena till gör sig etiska hänsynstaganden särskilt påminda när det gäller gentekniken. Människan sägs bl.a. ha ett ansvar att förhindra allvarliga störningar i de ekologiska systemen och att se till att olika gentekniska tillämpningar inte uppfattas som stötande eller stridande mot god sed och allmän ordning. Tillämpningarna får inte heller ge upphov till onödigt lidande hos djur. Att 13 kap. syftar till att särskilda etiska hänsyn skall tas innebär bl.a. att sådana hänsyn skall tas också till enstaka djur och behöver inte såsom i övrigt gälla hela djurpopulationer. I förarbetena till rekommenderas att en analysstra- tegi utarbetas och tillämpas vid prövning av verksamheten.10 Denna skall göra det möjligt att identifiera de olika intressen som står emot varandra eller som annars gör sig gällande och att värdera effekterna om man gör på det ena eller andra sättet. Har t.ex. ett gentekniskt experiment stor betydelse för grundforskningen skall det kunna tillåtas, även om etiska betänkligheter föreligger.11 Enligt muntlig uppgift från finns inga sådana analysstra- tegier utarbetade. Ytterligare en fråga är hur man skall se på användningen av mar- körgener för antibiotika-resistens i utsättningarna. Detta är också en fråga som aktualiserar en helhetsbedömning eftersom användning i ett enskilt fall förmodligen anses vara försumbar. Den tunga remissinstansen är generellt emot ett godkännande av antibiotikaresistens-markörgener i växtmaterial. Endast särskilda skäl i det enskilda fallet kan föranleda avsteg härifrån. Med ett undantag har emellertid, i varje undersökt fall som dessa markörgener aktualiserat, majoritet funnit sådana särskilda skäl föreligga.12 Skäl som angetts är att fältförsöken inte synes medföra ekologisk risk eller fara från 913 kap. 13 § . 1997/98:45 II s. 160. Detta förespråkas också i förarbetena till den tidigare lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer (gentekniklagen). 11När det gäller industriellt utnyttjande av genetiskt modifierade djur skall både genförändringen i sig och syftet med genförändringen kunna försvaras etiskt och inte uppfattas som stötande av allmänheten. Det betyder att man också skall se till djurs eventuella lidande till följd av en genetisk modifiering. I det följande uppehåller jag mig inte mer vid genetiskt modifierade djur, eftersom det inte skett någon utsättning av genetiskt modifierade djur i . Däremot har tillstånd till utfodring av nötkreatur med pulpa från genetiskt modifierad potatis meddelats, se ärende 22-1087/99. Mjölken från dessa kvigor används sedan som annan mjölk. 12Undantaget är 22-469/99 (herbicidtolerant raps). miljösynpunkt och att teknik för att avlägsna markörgenen saknas.13 Också anser att ett krav på borttagande av gener för antibiotikaresistens bara kan ställas först då teknik som möjliggör detta är praktiskt tillämpbar.14 Enligt min mening är bristen på teknik ett svagt argument och det är tveksamt om det kan motiveras med stöd av försiktighets- principen. Möjligtvis skulle 2 kap. 7 § kunna åberopas om alternativa metoder skulle vara orimligt dyra att ta fram. Gen- tekniknämndens argument förs heller inte konsekvent. I ärende 22-1105/98 fanns tydligen alternativa metoder, men majoriteten i nämnden bestämde sig ändå för att de markörgener för kanamycin- resistens som skulle användas i försöket skulle accepteras.15 5.I kraven på särskilda etiska hänsyn ligger att genteknisk verksam- het bara får tillåtas om den medför en samhällsnytta, dvs. en nytta som inte begränsar sig till verksamhetsutövaren utan som också har ett allmännyttigt värde.16 I undersökta ärenden diskuteras inte detta kriterium särskilt. Det kan bero på att samhällsnyttan anses vara underförstådd. Svampresistens, virusresistens, herbicidtolerans m.fl. egenskaper i växterna antas helt enkelt ha en samhällsnytta. Förfarandet kan starkt ifrågasättas. Samhällsnyttan med t.ex. herbicidtolerans borde ha beskrivits och motiverats i Det finns emellertid exempel på att remissinstanserna gör nytto- bedömningar i den bemärkelsen att nyttan vägs mot risken.17 Ris- ken har då konstaterats men anses uppvägas av den nytta som utsättningen bedöms medföra i dess förlängning. Detta är alltså ett slags omvänd nyttobedömning. Först när en risk konstateras finns anledning att ange en nytta som uppväger denna. Av förarbetena till framgår inte om avsikten varit att nyttobedöm- ningen skulle ske på detta sätt. 6.Ett övergripande mål är att främja en hållbar utveckling genom att t.ex. bevara biologisk mångfald. Syftet skall användas som ett 13Se t.ex. ärende 22-1644/99 och 22-1087/99 (potatis med förändrad stärkelsekvalitet). 14Se beslut i ärende 22-469/99. Ett annat argument fördes i ärende 22- 3501/96. menade att sannolikheten för att den aktuella antibiotikaresistensgenen i intakt och funktionell form skulle överföras från de aktuella restprodukterna till marklevande bakterier var försvinnande liten. 15Skälet till ett accepterande var att sannolikheten ansågs vara låg för att vid spridning av pulpa respektive fruktsaft på intakta kanamycinresistensgener skulle överföras till organismer i naturen. 1997/98:45 II s. 160. 17Se t.ex. remissyttrande i ärende 22 6925/98. Finns ett tolkningsutrymme i skall reglerna tolkas på ett sådant sätt att syftet bäst främjas i det enskilda fallet. Målet att främja en hållbar utveckling innebär vidare att en negativ utveckling i miljön skall hindras oavsett om människan skadas eller inte. Perspektivet skall vara såväl horisontellt inom respektive generation som vertikalt gentemot framtida generationer. Syftet är alltså vidare än det syfte som den tidigare gentekniklagen hade att tillgodose.18 Även om detta framgår redan av begreppet hållbar utveckling anges också särskilt i förarbetena till att långsiktiga konsekvenser skall beaktas vid tillståndsprövningen av en gentek- nisk verksamhet.19 T.ex. bör gentekniska metoder användas för att ersätta andra metoder som är mer hälsoskad- liga eller miljöbelastande. Ett exempel är att göra raps resistent mot svamp. Enligt sökanden i ett ärende borde miljöeffekterna på mål- organismerna i fält vara mindre än för de svampdödande medel som används för att skydda grödan.20 Ett annat exempel är herbicidtoleranta grödor. På kort sikt kan det t.ex. vara bra att växter görs resistenta mot ett visst bekämp- ningsmedel om det innebär en övergång till en mindre miljöskadlig kemikalie. kan det på lång sikt försvåra övergången till en ekologiskt hållbar utveckling. Ett annat problem är att herbicidtoleransen som sådan kan leda till att bekämpningsmedel med sämre egenskaper för hälsa och miljö kan komma att behövas även om grödor med herbicidtolerans i och för sig inte har någon konkurrensfördel utanför odlingsfältet.21 En fråga som ställs i ett flertal ärenden är om ett utsläppande på marknaden av en herbicidtolerant växt skall godkännas innan bekämpningsmedlet som sådant har godkänts.22 Om myndigheten gör en helhetsbedömning bör inte en sådan marknadsföring tillåtas. Risken är då stor att ett godkännande av växten kan uppmuntra till användning av bekämpningsmedlet. I förarbetena till sägs också att gentekniska metoder bör användas för att ersätta andra metoder som är mer hälsoskadliga eller miljöbelastande.23 Om detta skall 18Jfr § 1 st. 2 gentekniklagen. 1997/98:45 II s. 161. 20Se ärende 22-6925/98. En svampresistent raps kan emellertid få en konkurrensfördel vilket kan medföra spridningsrisker, vilket är ett av skälen till att avslog ansökan i ärendet. 21Se Kemikalieinspektionens yttrande i ärende 22 8304/97. 22Jordbruksverkets ärende 22-1299/97. Se också ärende 22-1825/98, 22-469/99 och 22- 755/99 och Kemikalieinspektionens yttranden. 1997/98:45 II s. 161. kunna prövas, förutsätter det en metodjämförelse på samma sätt som 2 kap. 3 § innebär.24 Frågan är om syfte över huvud taget beaktas av i tillståndsprövningarna. I inget av de undersökta ärendena nämns syfte. Är också detta något som är underförstått? Eller finns inte några oklarheter beträffande tolk- ningen i den lagstiftning som skall tillämpas i ärendena. Enligt min mening finns ett flertal tolkningsutrymmen som borde leda till att mål prövas. Men förmodligen är det så att prövning- arna av verksamheterna reduceras till just det som aktualiseras i ärendet och frågan är om myndigheten med nuvarande kompetens klarar av att göra en helhetsbedömning. Att i det enskilda fallet pröva fenomenet herbicidtolerans mot balkens mål kan vara svårt. Herbicidtolerans utgör i många fall inte någon direkt risk. Likväl hävdas att en inbyggd herbicidtolerans medför att jordbruket som helhet utvecklas i fel riktning25 liksom att, som nämndes ovan, bekämpningsmedel med sämre egenskaper för hälsa och miljö kan komma att behövas . Detta skulle kunna ses som en indirekt risk, eller något som inte är etiskt försvarbart eller något som står i strid med målet om en hållbar utveckling. 7.Sammanfattningsvis finns vissa brister i den legala regleringen. Bl.a. måste kopplingen till första och andra kapitlet i förtydligas. Men framför allt är det tillämpningen av reglerna som är bristfällig. prövar främst de direkta riskerna och syftet är att minimera dessa. Såvitt jag kan bedöma hanterar denna begränsade uppgift bra. Men prövningen skall inte vara så begränsad. Med undantag för MKB-kapitlet och hushållningsbestämmelserna i balken skall i sin helhet beaktas i prövningen. Detta innebär förändringar jämfört med tidigare, särskilt med avseende på första och andra kapitlet. Dessa kapitel tillämpas emellertid inte; det förs ingen diskussion huruvida t.ex. platsvalsregeln i 2 kap. 4 § Ett alternativ är att förbättra miljöbalksutbildningen och/eller att bredda kompetensen hos beslutsfattarna. Visserligen skulle kunna sägas att beslutsunderlaget redan är brett då remissyttranden hämtas in från så olika organ och organisationer. 24Se avsnitt 2 ovan. 25Något som regelmässigt påpekas i bl.a. remissyttranden, se t.ex. ärende 228304/97.