sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Inventering av biotoper och 2,5-12,/år * områden (natur- och kultur) 5,5-15,/år ca 5,5-15,/år Inventering av biotoper och skyddsvärda områden (natur- och 11,5-31,/år 5,5-25,/år Inventering av biotoper och 7,5-37,/år* skyddsvärda områden (natur- och 10,5-40,/år I redovisningen av tilläggsuppdrag anges att ca 100 nya naturreservat ska skapas i värdefulla sötvattensmiljöer . För att säkerställa naturvärden i sjöar och vattendrag krävs oftast en strandzon på i genomsnitt från strandlinjen. Den offentliga utgiften för att säkerställa en procent av sjöarna, 240 objekt, och en procent av vattendragen, , uppgår till 13 respektive . För att hantera osäkerheterna med det otillräckliga kun- skapsunderlaget och inkludera kostnaderna för nödvändiga kulturreservat anges ett kostnadsintervall. Antag att av sjöar och vattendrag behöver skyddas som natur- eller kulturreservat. Detta ger totalkostnaden . **Räkneexempel. Uppskattad genomsnittlig kostnad per län. Det kan bli fråga om intrång i pågående markanvändning för t ex skogs- och jordbruk. Krav på hänsyn genom t ex kantzoner finns . Merkostnaderna bedöms som marginella på nationell nivå men kan lokalt bli påtagliga. Inom jordbruket finns möjligheten att få miljöstöd för kantzoner för att minska näringsläckage, men då är kravet endast att den ska vara bevuxen med gröda. Alltså inte ett trädskikt som är önskvärt för att skapa goda miljöer (skugga m.m.) för biologisk mångfald i vattendragen. Senast till 2010 har av värdefulla eller potentiellt värdefulla vattendrag restaurerats. Upprustning och vård av kulturhistoriskt Utbildning och information om Minska intrånget från energiutvinning i Minska intrånget för energiutvinning Minska intrånget för energiutvinning Minska intrånget för energiutvinning Uppskattade kostnader antas till hälften utgöra offentliga utgifter och hälften kostnader för sektorernas anpassning. * Räkneexempel baserat på redovisning av tilläggsuppdraget. Om hälften av vattendrag har höga nationella värden och vi avser att åtgärda av dessa kan kostnaden beräknas till ca 250 miljoner eller 25 miljoner . Räkneexemplet baseras på beräkningar utförda i . Arbetet bör i första hand inriktas på att åtgärda skador med utgångspunkt från prioriterade områden i länens biotopinventeringar. Åtgärderna bör också prioriteras med hänsyn till kulturhistoriska värden. Eventuella offentliga utgifter för omprövning av vattendomar har inte kunnat kvantifieras. har kommunala vattenförsörjnings- planer med vattenskyddsområden och skyddsbestämmelser för alla allmänna samt större enskilda ytvattentäkter upprättats. Inrätta vattenskyddsområden med skyddsföreskrifter med hjälp av vattenförsörjningsplaner: Lst anger riksintressen för vattenförsörjning Varav är kommunala kostnader och övriga offentliga utgifter (#). Den totala grundinvesteringen har delats lika mellan miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Grundvatten av god kvalitet (etappmål 2), vilket ger: Kostnader för anpassning av samhällssektorerna hänförs delvis till miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Under Grund- vatten av god kvalitet (etappmål 3) redovisas ytterligare kostnader för förändringar i markanvändning för att klara vattenkvaliteten. sker utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur påett sådant sätt att den biologiska och genetiska mångfalden inte påverkas negativt. Mäta effekter på naturliga bestånd Utveckla modell för vattenbruk och miljöbelastning Tillämpa lokaliseringsstrategi för vattenbruk Pågående arbete som bör utökas med /år för att klara etappmålet Pågående, ca /år 2001-10 tillkommer för klassificering av vattenområden. Bättre resultat av utsättningar, minskade skador på biologisk mångfald och minskad spridning av sjukdomar. Dock ges vissa restriktioner för fiskevattenägare och vattenbrukare. har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fiskstammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Ta fram och påbörja åtgärdsprogram för ca 6 arter och genomföra programmen. Pågående åtgärdsprogram bedöms innefatta en del av de arter som bedöms ha störst behov, vilket reducerar kostnaderna. Beräkningarna av kostnaderna för åtgärdsprogram hotade arter redovisas samlat i denna bilaga avsnitt V.1. Åtgärdsprogram hotade arter (Artdatabanken/NV Åtgärdsprogram under ansvarsområde: Fredningstider och - områden * Fördelat lika mellan Levande sjöar och Hav i balans. Här redovisas endast del av kostnaderna som bokförts på levande sjöar. I oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag bibehålls naturliga vattenflöden och -nivåer. Inga förändringar mot dagens situation som innebär kostnader. Kultur- och naturmiljöer som visar sjöarnas och vattendragens betydelse för människans bosättning, försörjning och transporter är bevarade. Åtgärder under etappmål 1 och 2. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Åtgärder under etappmålen 1, 2, 4 och 5 Sjöar och vattendrag har god ytvattenstatus med avseende på artsammansättning och kemiska och fysikaliska för- hållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. Åtgärderna hänförs till miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Precisering e. Biotoper som är unika skyddas. Ungefär hälften av skyddsvärda natur- och kulturområden kommer att behöva skyddas efter att etappmål 1 uppnåtts, varför offentliga utgifter för skydd bedöms ligga kvar på /år . Summering och avrundning av kostnader 12,5»10 17,5»20 65,7»70 80,5»80 96,4»100* – Program och inventeringar för vattenförsörjning (kommun) – Områdesskydd (stat) 27,1* – Vandringshinder (stat) 4,7* De offentliga utgifterna uppgår till till /år. Ytterligare skydd som t ex reservat ger offentliga utgifter på 5–/år (precisering e). Vidare ska de reservat som upprättas skötas. Restaurering av vattendrag beräknas ge ytter- ligare offentliga utgifter för att klara miljö- kvalitetsmålet. Även åtgärdsprogrammen för hotade arter fortsätter efter 2010. En nationell strategi för skydd och skötsel av våt- marker och sumpskogar tas fram senast . Ta fram strategi för sumpskogar Komplettera Våtmarksplanen med kulturvärden Långsiktigt skydd av 50 000 till 100 000 ha sumpskogar redovisas under Levande skogar har av våtmarks- områdena i myrskyddsplanen ett långsiktigt skydd. Hävd av kulturhistoriskt värdefulla våtmarker. Se Ett rikt odlingsland- skap etappmål 1 ang. våtslåttermarker. ytterligare 150 objekt skyddas ca /år* ytterligare 200 objekt skyddas ca /år* ytterligare 220 objekt skyddas ca /år* * I ambitionsnivå LÅG antas att skogsmark som ingår i myrskyddet hänförs till Levande skogar. Detta antagande gäller också för den lägre gränsen för kostnadsintervallet i de två högre ambitionsniåverna. Den övre gränsen för kostnadsintervallet i MEDEL bygger på antagandet att hälften av erforderligt skogsskydd finansieras via Levande skogar. Den övre gränsen för kostnadsintervallet i HÖG bygger på antagandet att hela det erfoderliga skogsskyddet finansieras inom Myllrande våtmarker. Begränsningarna i genom inskränkta möjligheter att använda myr- marken eller omkringliggande marker bedöms bli begränsade på natio- nell nivå. Merkostnader för skogsbilvägar redovisas under etappmål 3. byggs inte skogsbilvägar över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att de negativt påverkar dessa våtmarker på annat sätt. Antag att väglängden ökar eller p.g.a. hänsyn till våtmarkerna. Merkostnaden för vägbyggnad uppskattas à /m eller /år. Motsvarande under- hållskostnad blir . Totalkostnaden blir då ca /år. I odlingslandskapet anläggs minst 10 000 ha våtmar- ker och småvatten . En vägledning för utförande samt skötsel vid nyanläggning av våtmarker tas fram till en totalkostnad av ca . Investeringsstöd till anläggning av våtmarker ges som en engångs- ersättning med max 200 Tkr/ha samt ersättning för skötsel och markens alternativvärde ges med max /ha och år. Inom ramen för Miljö- och landsbyggdsprogrammet finns ca budgeterat för anläggning av 6000 ha våtmarker t.o.m. . Anläggningen finansieras till med EU-medel. Skötsel av 6 000 ha våtmark är budgeterat med ca . Anläggning och skötsel av 6 000 ha våtmarker kostar totalt och den svenska budgetkostnaden uppgår till . 8 000 ha våtmarker kostar totalt och ger svenska budgetkostnader på totalt . 10 000 ha våtmarker kostar totalt och ger svenska budgetkostnader på totalt . ca 5000 ha våtmarker anläggs ca 8000 ha våtmarker anläggs ca 10000 ha våtmarker anläggs ca /år* ca /år* ca /år* * Annuitet för en approximativ fördelning av totalkostnaderna över perioden. Kostnaden för våtmarkerna som nyanläggs har delats lika mellan Myllrande våtmarker och Ingen övergödning upp till 8000 ha. Kostnaderna för de tillkommande 2000 ha i ambitionsnivå HÖG bokförs på Myllrande våtmarker. Etappmålet är även av betydelse för etappmål 2 Ett rikt odlingslandskap. Det kostar jordbruket mer än investeringsstödet att nyanlägga en våtmark. Kostnaden/ha beror på vilka marker som tas i anspråk. Senast till 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Åtgärdsprogram för hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Kostnadsberäkningarna redovisas samlat i denna bilaga avsnitt V.1. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Åtgärder under etappmålen. I hela landet finns våtmarker av varierande slag med bevarad biologisk mångfald och bevarade kulturhistoriska värden. I hela landet finns våtmarker av varierande slag med bevarad biologisk mångfald och bevarade kulturhistoriska spår. Åtgärder under etapp- målen och efter 2010. Summering och avrundning av kostnader år 2001-10 63,8»60 108,1»110 149,8»150 Skötsel av våtmark i fjäll- och skogslandskapet kostar ca /ha och år. Våtmarksplanen kommer att kosta ca /år i skötsel när allt är skyddat. Skötsel av våtmark i odlingslandskapet kostar ca /ha och år. Åtgärdsprogrammen för hotade arter fortsätter även efter 2010. V.14 Hav i balans samt levande kust och skärgård har av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårds - områden med höga natur- och kulturvärden ett långsiktigt skydd. Tre (3) nya nationalparker enligt Fem (5) reservat Skötsel, övervakning och uppföljning 50 natur- och kulturreservat ca /reservat och år Skötselplaner för strandängar (RAMSAR ) till 2005 Upprätthållande av 5 000 ha betade strandängar Se Ett rikt Odlingslandskap Vård av byggnader och anläggningar Samhällsplanering: föra in skyddsvärda områden i översiktsplan, regionala miljö- & Inventering av behovet av att skydda t ex grunda Pågående - färdigt ca 2005* 40 natur- och kulturreservat inkl. Regionalt och kommunalt skydd av grunda havsvikar mm i av + skötsel ca /år 55 natur- och kulturreservat inkl. Regionalt och kommunalt skydd av grunda havsvikar mm i av + skötsel ca /år 55 natur- och kulturreservat inkl. Regionalt och kommunalt skydd av grunda havsvikar mm i alla län + skötsel ca /år *Kostnaden för inventeringar av skyddsbehovet kan vara högre tillgängliga medel p.g.a. det bristfälliga kunskapsläget om biologisk mångfald i marin miljö. **Med befintligt kunskapsunderlag bedöms dessa åtgärder ungefärligen motsvara ambitionsnivåerna i etappmålsformuleringen, dvs i ambitionsnivå LÅG skyddas av skyddsvärda miljöer under vatten och över vatten. I ambitionsnivå MEDEL skyddas av skyddsvärda miljöer under vatten och över vatten. I ambitionsnivå HÖG skyddas av skyddsvärda miljöer under vatten och över vatten. Det kan bli fråga om intrång i pågående markanvändning och eventuellt regleringar av fisket i vissa områden. Dessa kostnader bedöms dock som marginella på nationell nivå men kan lokalt bli påtagliga. Senast till 2005 finns en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. Kunskapssammanställning (3 årsarbeten à /år) Strategi för bevarande och brukande har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fiskstammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Åtgärdsprogram hotade arter (Artdatabanken/NV) * Kostnadsberäkning i denna bilaga avsnitt V.1 Åtgärdsprogram under ansvarsområde: Fredningstider och - områden ** Kostnaden fördelad mellan Levande sjöar och Hav i balans. Här redovisas endast den del av kostnaderna som bokförts under Hav i balans. Bifångsterna av däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter minimeras till 2010. Utveckling av selektiva redskap* Anpassa fisket till målarterna* * Gäller även Levande sjöar och Vattendrag Näringen ska byta till selektiva, sälsäkra och levandefångande redskap samt anpassa fiskemetoder, -tider och -områden till målarten. De levan- defångande redskapen medför en ökad avkastning per fiskad viktenhet. Utbyte av redskap sker successivt och bör därför ge marginella effek- ter. Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, i svensk ekonomisk zon är högst motsvarande åter- växten så att fiskbestånden kan fortleva och, där så är nödvändigt, återhämta sig. Skydda hotade biotoper från fiske (FiV åtgärd 21) * Fredningstider och - områden (FiV åtgärd 25) Förvaltningsplaner (FiV åtgärd 4, 5, 6, 9, 13*) Internationellt FoU arbete (FiV åtgärd 8) * Reglering av nätfisket (FiV åtgärd 24) * Översyn av fiskebestämmelser för fritidsfisket (FiV * Gäller även Levande sjöar och Vattendrag Fisket kännetecknas av att de företagsekonomiska förutsättningar för vissa typer av fisken blivit allt sämre, medan andra typer av fiskeföretag har god lönsamhet. Genom att begränsa överfisket kan de ekonomiska förutsättningarna för fler fiskeföretag förbättras. Det krävs dock begränsningar av fisket innan de positiva långsiktiga effek- terna har uppnåtts, vilket kan medföra ekonomiska problem för vissa typer av fiskeföretag. Dessa kostnader bedöms uppgå till ca /år. Buller och andra störningar från båttrafik är för- sumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . Reglering av var båtar får framföras. Utredning samt införande av bullerfria områden medför vissa administrativa kostnader för länssty- relserna. Endast marginella merkostnader utöver dagens pågående arbete. Byte till bättre motorer är pågående utveckling genom ett kommande EG-direktiv. Utsläpp av olja och kemikalier från fartyg upphör . Det är redan förbjudet enligt svensk lag att släppa ut olja och kemikalier från fartyg och svenska hamnar har teknisk kapacitet att ta om hand förorenat vatten från fartyg. Fartyget betalar inget extra för att lämna förorenat tankvatten, eftersom det ingår i hamnavgiften. Tiden i hamn kan dock förlängas något genom proceduren. För att uppnå etappmålet behövs fortsatt övervakning till havs och en utbyggd kapacitet att ta emot förorenat vatten i hamnarna i andra länder runt . Hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Åtgärder under etappmålen. Precisering b. Kust- och skärgårdslandskapets karaktäristiska bebyggelsemönster och odlingslandskap upprätthålls. RAÄ har tagit initiativ till att ta fram ett program för hur marinarkeo- logisk inventering bör göras. Det pågår metodutveckling i fyra län till en kostnad av 90 Tkr per län. Metodutvecklingen omfattar både inland och kust, vilket ger värdefulla bidrag för undervattensarkeologi i sjöar och vattendrag. När metodutvecklingen är klar bör kostnaderna kunna preciseras. Samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på artsammansättning och kemiska och fysikaliska för- hållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. Åtgärder finns huvudsakligen under Ingen övergödning och Giftfri miljö. Summering och avrundning av kostnader år 2001-10 – Begränsning av överfisket 24,6»25 27,1»25 29,4»30 krävs skötsel av 20 natur- och kulturreservat, 2 national- parker, reservat samt utökade områdesskydd, med bl.a. ytter- ligare en nationalpark. Dessutom kan vissa åtgärder för att klara kust- och skärgårdslandskapets karaktäristiska bebyggelsemönster tillkomma. Ytterligare 800 000 ha skyddsvärd skogsmark undantas från skogsproduktion . De offentliga utgifterna har beräknats med utgångspunkt i den fördel- ning över olika typer av områdesskydd som anges i miljömålspro- positionen. För reservat anges ett intervall beräknat utifrån kostnaderna 20 Tkr och 30 Tkr per hektar. Talen i kapitel 15 baseras på kostnaden 25 Tkr/ha. Biotopskydd beräknas till 35 Tkr/ha och naturvårdsavtal till 10 Tkr/ha. De frivilliga avsättningarna medför inga offentliga utgifter. Källor: skogar och SOU 1997:97 Reservat 250 000 ha Biotopskydd 25 000 ha Naturvårdsavtal 25 000 ha 612,5 - /år 737,5»/år Reservat 275 000 ha Biotopskydd 25 000 ha Naturvårdsavtal 50 000 ha 687,5 - /år Reservat 300 000 ha Biotopskydd 50 000 ha Naturvårdsavtal 50 000 ha 820 - /år Kostnader för förvaltningen av den utökade skogsreservatsarealen beräknas av till /år. Inkluderas mer om- fattande skötsel och restaurering uppskattar behovet till ytterligare /år . De skogsreservat som bör utvecklas genom naturens dynamik kräver ingen omfattande tillsyn. Skogar med höga kulturhistoriska värden, fornlämningsområden och skötselberoende naturvärden måste fortsätta att skötas för att värdena skall bestå. I de fall natur- eller kulturvårdande skötselåtgärder är aktuella erhålls ofta en viss intäkt som täcker delar av kostnaderna för skötseln. Däremot kostar underhåll av anläggningar för friluftsliv och t. ex. kontrollerad bränning utan att några intäkter uppkommer. Också för områdesskydd med hjälp av biotopskydd och naturvårdsavtal behövs viss utökad tillsyn och skötsel. De samhällsekonomiska kostnaderna för avsättning av produktiv skogsmark kan beräknas genom att produktionsbortfallet skattas. efterfrågas och avverkas av avverkningspoten- tialen (SKOGSEKO 4/99, Affärsvärlden nr 42/99). Priset på skogsråvaran ges av såväl efterfrågan på som utbud av skogsråvara. Ökad avverkning i vid en given efterfrågan kan innebära ett lägre pris, liksom att ökad efterfrågan i vid ett givet utbudet kan innebär att priset stiger. Om priset påverkas beror av hur marknaden fungerar. Utökade avsättningar av skogsmark i de ambitionsnivåer som vi analyserat innebär att den totala avverkningspotentialen för hela skogsmarksarealen reduceras för ambi- tionsnivå LÅG och HÖG. Att avstå från att avverka denna skog kan påverka marknadspriset i förädlingsledet, förutsatt att efterfrågan ökar kraftigt och att denna efterfrågeökning inte kan mötas. Konsekvenserna av att undanta den föreslagna volymen från avverkning beror av hur marknaden fungerar. har gjort ett antagande som innebär att köparna i förädlingsledet kan prisdiskriminera de svenska virkesproducenterna, dvs. man antar att det råder en prisskillnad mellan svenskt och utländskt virke. Det alternativa scenariot är att det råder frihandel och konkurrens på marknaden för skogsråvara, vilket borde leda till att det inhemska bruttopriset fritt fabrik ska vara lika med importpriset. I en undersökning finner m.fl. inget stöd för att importkostnaderna skulle vara högre än priset på inhemskt virke. Då relevant undersökning av senare datum saknas, är frågan huruvida detta förhållande fortfarande råder obesvarad. Skogsindustrin har hela som upptagningsområde och inom detta område överstiger tillväxten avverkningen. Prognoserna pekar på en stagnerande efterfrågan i kombination med ett växande virkesutbud i (SKOGSEKO 4/99). Att under rådan- de efterfrågeförutsättningar öka avverkningarna till kapacitetstaket gynnar inte skogsbruket om det är så att skogsindustrin kan prisdiskri- minera det svenska virket. En utbudsökning med skulle då medföra ett prisfall. Värdet på de årliga avverkningarna maximeras således inte nödvändigtvis genom att maximera avverk- ningen. Om, å andra sidan, det svenska virket säljs på en fri kon- kurrensmarknad där man inte kan påverka priset, betyder det att det svenska skogsbruket skulle kunna höja avverkningarna till kapacitets- taket med bibehållen prisnivå och lönsamhet. De faktiska svenska avverkningarna har mycket sällan överstigit , medan tillväxten beräknas till 90-100 m3. Hur efterfrågan utvecklas har vi dock inte kunnat bedöma. Frivilliga avsättningar kan innebära en kostnad (eller en utebliven direkt intäkt) för den enskilde skogsbrukaren. De avsättningar som görs för certifiering etc. är en förutsättning för att klassificeras som en miljövänlig handelspart. De frivilliga avsättningar som görs tyder på att dessa medför marknadsfördelar som reducerar eller upp- väger kostnaderna. uppgår det frivilliga åtagandet enligt FSC till minst 450 000 ha. Med hänsyn tagen till även annan certifiering torde det frivilliga åtagandet också för ambitionsnivå HÖG redan vara uppnått under förutsättning att höga naturvärden avsatts. Då värdet av produktionsbortfallet svårligen kan skattas exakt redovisas ett intervall. I Miljövårdsberedningens betänkande Skydd av skogsmark (SOU 1997:97) resoneras kring kostnaden per hektar för att avsätta skogsmark genom t.ex. effekter på virkespris och sysselsätt- ning. Relevansen av att beräkna produktionsbortfall i ett läge där inte hela avverkningapotentialen efterfrågas diskuteras, eftersom ett högre utbud i en sådan situation kan ge en prissänkning och således missgynna skogsbruket. Detta betyder inte att hela den outnyttjade avverk- ningspotentialen kan avsättas utan samhällsekonomiska konsekvenser. De i reducerad avverkningspotential som vårt förslag innebär ger dock inte nödvändigtvis dramatiska samhällsekonomiska konsekvenser. I framtidsstudie 2021 beräknas effek- terna på produktion av avsättningar och hänsyn till naturvård. Studiens båda produktionsstrategier kombinerat resp. koncentrerat skogsbruk kan tillgodose produktionen på nationell nivå, dock kan det regionalt bli svårigheter som medför kostnader för produktionsbortfall. De uppställda ambitionsnivåerna LÅG, MEDEL och HÖG ligger inom systemstudiens tillämpningsområde. Enligt 4764 Konsekvensanalys av framtidsbilder för svenskt skogsbruk, m.fl. (sid 67-) uppskattas den del av skogsavverkningen som påverkas till ungefär en miljon m3. Antag att avverkningarna kommer att ligga på /år enligt det scenario i som ger den högsta efterfrågan och att medelvolymen vid avverkning ligger på ca /ha. Detta betyder att produktionsbortfallet berör 10 000 ha . Baserat på beräkningar kan kostnad för avsättning beräknas till /ha och år. Detta skulle ge intervallets nedre gräns till ca /år. Antag istället att två miljoner m3 påverkas av de högre avsättningarna, vilket ger en kostnad för produktionsbortfall på ca /år. För att inte riskera att underskatta produktionsbortfallet används fortsättningsvis värdet /år på produktionsbortfallet som en nedre gräns. I Skogsstatistisk årsbok 1999 redovisas nettovärdet av svenskt skogsbruk 1980-1997 (tab 14.4). låg nettovärdet som högst och uppgick till ca . Etappmålet undantar av arealen från produktion. För att få en hög övre gräns på värdet av produktionsbortfallet för att öka avsättningen antas att den ökade av- sättningen i sin helhet slår igenom genom som reduktion av nettovärdet. Då erhålls värdet på produktionsbortfallet (15 000*0,03=) /år, (15 000*0,035=) /år och (15 000*0,04=) /år i ambitionsnivåerna LÅG, MEDEL och HÖG. de reservatsskyddade skogarna ett virkesförråd som uppgår till av förrådet för genomsnittsskogen, till följd av lägre täthet. Beräkningar baserade på nettovärdet av svenskt skogsbruk är dock mycket känsliga för val av basår. Om beräkningarna istället grundas på ett genomsnitt för perioden blir produktionsbortfallet istället /år i ambitionsnivå LÅG, /år i ambitionsnivå MEDEL och /år i ambitionsnivå HÖG. har angivit en högre summa för värdet på produk- tionsbortfallet. Denna beräkning baseras på dels ett antagande om att det skulle innebära merkostnader i förädlingsledet att ersätta svenskt virke med importerat dels ett antagande om en, utifrån faktiska data, hög avverkningsnivå.