sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — I det statliga finska designprogrammet konstateras att en omgivning och föremål som präglas av hög kvalitet, är estetiskt väl utformad och baserar sig på en personlig formgivning ger en stark identitet som ett föregångsland. Med hjälp av formgivning skapas grunden för välfärd och trivsel. Liknande utgångspunkter präglar det svenska Handlingsprogrammet för arkitektur, formgiv- ning och design. Styrkan i det finska designprogrammet är en tydlig regional struktur och ett välutvecklat nätverk, som man har ett antal starka centra med delvis olika inriktning och där kunskaper och professionalism kan utvecklas. Man har en målmedveten stra- tegi för att utöka designforskningen och antalet verksamma designer. Programmet grundas också på en övertygelse om designens betydelse. , tidigare president, deklarerade att den finska regeringen skulle utarbeta ett designpolitiskt program, där design sågs som en del av det nationella innovations- systemet. Målen är nu formulerade. Design är verktyget för att Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 53 stimulera uppfinningsrikedom, kreativitet och förnyelse. Med hjälp av design skall den finska konkurrenskraften stärkas interna- tionellt. Jämfört med andra länder i västvärlden och i väcktes intresset för designfrågorna relativt sent i . Men togs en rad initiativ som förändrade detta förhållande. blev då i flera avseenden en förebild för övriga . startade bland annat en interdepar- temental kontaktgrupp, som fick till uppgift att samordna statens insatser inom arkitektur- och designområdet. Arbetet ledde till att den norska regeringen tog ett beslut om en femårig handlingsplan för att främja utvecklingen av god arkitektur och design. Handlingsplanen skulle ha lagts fram men är beroende på regeringsskiftet skjuten . Kultur- departementet har det formella ansvaret för planen i nära samar- bete med Närings- och , Kommunal- och regionaldepartementet, samt institutioner som Norsk Form, , , Hus- banken och Riksantikvarien. Regeringen vill samordna insatserna inom arkitektur och design för att göra dem mer effektiva och målrelaterade. Avsikten med den handlingsplan som alltså ännu inte föreligger är att den skall bidra till bättre kvalitet, stärka internationella position 7 Informationen om den insatser för form- och designområdet har hämtats ur följande publikationer och informations- material: , : Redogörelse för nordisk Industrifonds SMB-Forum, Designfrämjande i , Nordisk industrifond, rapport i stencil . Norsk Form, Årsmelding 1998, . Informationsblad om Handlingsplan for arkitektur og design, , . Estetikk i Statlige Bygg og Anlegg, veileder, Adminstrationsdepartementet, , Samferdelsdepartementet, . Telefonintervju med , direktör för , . 54 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv inom arkitektur- och designområdet och näringslivets konkurrens- kraft. I finns två formgivningsorganisationer: Norsk Designråd och Norsk Form. Dessa två stiftelser har olika mål, verksamheter och arbetsuppgifter. Norsk Designråd lyder under Närings- och handelsministeriet och skall främja den ekonomiska utvecklingen av enskilda företag och branscher. Norsk Form är till finansierad av och har ett långsiktigt kultur- politiskt mål, riktat mot hela samhället. Norsk designråd och Statens närings- och distriktsutvecklingsfond Norsk designråd (ND) är en stiftelse med sju anställda, bildad av exportråd och , som heter Näringslivets huvudorganisation (NHO). har Norska designrådet finansierats genom Närings- och handelsde- partementets budget med 7 miljoner kronor8 . Den totala årsbudgeten är . Norsk Designråds främsta uppgift är att främja användningen av god design i produktutveckling för att uppnå större konkurrens- kraft och lönsamhet för norskt näringsliv, både nationellt och internationellt. Verksamheten är i princip landstäckande. Mål- gruppen är små- och medelstora företag. Den årliga utdelningen av utmärkelserna Merket for God Design, Klassikerpriset och Unga talenter är en viktig del av verksamheten. Norsk Designråd arbetar efter treåriga strategiplaner. Genom information och marknadsföring poängteras den roll design har för konkurrensen – detta för att få företagen att inse designens bety- delse. Genom aktiv designrådgivning, designförmedling och kom- petenshöjning vill man påverka företagen, vilket i sin tur skall leda till en förnyelse av produkterna och till ökad konkurrenskraft på marknaden. Dels presenterar man information om forsknings- resultat, marknadsundersökningar och framgångsrika exempel på 8 I avsnittet om har växlingskursen 1.0 använts, vilket innebär en underskattning på 0.04 av den norska kronan. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 55 designinsatser, dels synliggör man designens betydelse genom press/media och utställningar. Målet är också att skapa en marknad för god design genom att publicera broschyrer, rapporter, arrange- ra föredrag, seminarier och att hålla sig à jour med diskussionerna och besluten på och inom näringslivet. Rådgivningen bygger på designanalyser och designmetodik, presenterade av erfarna designspecialister. Man förmedlar även designtjänster. Norsk Designråd har en databas med yrkes- verksamma designer. Fram hade man också möjlighet att bidra till kompetenshöjning genom Designer-att-hyra-syste- met – ett av staten ekonomiskt stött program. gjordes en marknadsundersökning i vilken hävdades att de norska företagen ansåg att staten inte gjorde tillräckligt för att informera om hur design skulle kunna vara ett konkurrensme- del på den internationella marknaden. konstaterades att Norsk Designråd hade alltför små resurser för att ansvara för alla de behov av designrådgivning som fanns i . Denna insikt ledde till att Norsk Designråd sommaren ingick ett avtal med Statens närings- och distriktsutvecklingsfond (SND) om att integrera designområdet i SND:s program för företagsutveckling, lån, bidrag, stöd- och finansieringssystem. Till den rådgivning som sker genom av tjugo lokalkontor runt om i landet skall framöver även knytas privata designmanagementkonsulter, utbildade av Norsk Designråd. Statens närings- och distriktsutvecklingsfond (SND) är statens instrument för både närings- och regionalpolitiken. Målet är att skapa lönsamma företag som ger goda och varaktiga arbets- platser. De främsta insatserna går till små och medelstora företag. I frågor som gäller finansiering, investering och kapitalutnyttjande skall SND också fungera som rådgivare till företagen. SND:s finansiella medel är lån, garantier, tillskjutande av och investe- ringar i eget kapital (aktier). Vid utdelning av till exempel lån, garantier och eget kapital skall SND följa principen om närings- neutralitet. beviljade SND sammanlagt i stöd. SND har ett rikstäckande nät av distriktskontor, vilket ger Norsk Designråd möjlighet att integrera design i SND:s befintliga 56 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv rådgivning till små och medelstora företag i hela . SND:s uppgift inom designområdet är att väcka erkännande och förståelse för design som konkurrensfaktor hos och hand- läggare samt hos företag och konsulter, både centralt och regionalt. SND skall ansvara för utbildningsaktiviteter för konsult- verksamheten och kvalitetssäkra dessa. Avtalet har enligt Norsk Designråd lett till en snabbare sprid- ning av designanvändningen inom norskt näringsliv och givit fler och större möjligheter till finansiering av design- och produktut- vecklingsprojekt. Användningen av designer har ökat i de delar av landet som annars inte skulle ha nåtts. Dessutom finns nu ett ökat intresse för design inom näringslivet. Detta överensstämmer med SND:s uppdrag att främja en före- tags- och samhällsekonomiskt lönsam näringsutveckling i genom att finansiera och verkställa åtgärder som påverkar de norska företagens lönsamhet och konkurrenskraft, samt stimulerar till ökat nyskapande och bättre utnyttjande av landets resurser. Norsk Form är ett center för arkitektur samt för form- och designområdet,9 grundat på initiativ av Kulturdeparte- mentet. Verksamheten riktar sig till allmänhet, fackfolk, kommuner, myndigheter och näringsliv. Styrelsen utses av Kultur- departementet, Kommunernes Sentralforbond, och . Norsk Form drivs som en stiftelse, med cirka 25 anställda, och finansieras till med statliga anslag från Kulturdeparte- mentet, som anslog till verksamhe- ten. I samma byggnad som Norsk Form finns kontor för en rad formgivarorganisationer: Foreningen for norska industridesignere (NID), Norska interiørarkitekters- och møbeldesigneres landsfore- 9 Konsthantverk ingår ej eftersom det området finansieras med statliga medel på ett annat sätt. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 57 ning (), Norske tekstil- och konfeksjonsdesignere (NTKD). Det är alltså endast den grafiska designföreningen – Grafiska designere och illustratører (GAFILL) – som inte finns i detta hus. Projektbidrag från myndigheter, kommuner och företag till- kommer. Sammantaget fick man i olika anslag. kommer från kommuner, banker och statliga institutioner till lengs vegen – ett treårigt program med ett tjugotal pilotprojekt, inriktade på visuella och estetiska problemställningar kring turism och resande. Ett annat projekt var Norwegian Furniture Design – Beyond 2000 som genomförts på uppdrag av norska . Utställningen har visats i t.ex. , och . De mest uppmärksammade insatserna har handlat om att skapa vackrare miljöer kring bensinstationer, främja tillkomsten av nya mer estetiskt gestaltade sådana, samt stimulera till vackrare butiksfasader, där de typografiska inslagen speciellt beaktats. Norsk Form får också från staten för att skapa en större medvetenhet när det gäller gestaltningen av skolbyggnader, skapa ett nätverk mellan skolorna i frågor om arkitektur, form och gestaltning samt för pedagogiska insatser i skolundervisningen. Studiematerial tas fram till den numera obligatoriska undervisningen om arkitektur och form i den norska . Norsk Form skall skapa en större förståelse för estetiska och ekologiska frågor bland allmänhet och beslutsfattare samt öka de estetiska och ekologiska insatserna i samhället, bidra till högre kvalitet i den fysiska miljön och till förbättrad konkurrenskraft för norska varor. Det främsta målet är att öka allmänhetens medveten- het om betydelsen av estetiska kvaliteter i den formade och byggda miljön och då framför allt i det offentliga rummet. Fram skall därför en rad aktiviteter genomföras när det gäller utomhusmiljön, skolan, stadsutvecklingen och de offentliga insti- tutionernas roll som förebild vid inköp av varor och tjänster. I det sammanhanget kommer designområdet speciellt belysas. Norsk Form arrangerar dessutom utställningar, seminarier, kur- ser, konferenser, delar ut priser för god design och arkitektur, publicerar böcker, koordinerar forskning och ger råd till kommu- 58 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv ner när det gäller design- och arkitekturfrågor. Norsk Forms Bul- letin ges ut . Norske konsthantverkere (NK) I har konsthantverket en mycket starkare ställning än i Sve- rige. Norskt konsthantverk används för att profilera inter- nationellt. På uppdrag av norska görs till exempel utställningar med konsthantverk för utlandsbruk. Samtida konsthantverk används också i officiella sammanhang samt på norska ambassader runt om i världen. Norska kunsthantverkere (NK) är den övergripande organisa- tionen för konsthantverkarna i . NK:s verksamhet är trede- lad. För det första är NK en fackorganisation för konsthantverkare och arbetar för att förbättra de enskilda konsthantverkarnas situa- tion, för det andra en förmedlingsverksamhet som bidrar till att sprida konsthantverk i offentliga sammanhang och i utställnings- form, för det tredje publicerar NK en tidskrift , som kommer ut med fyra nummer . Till förmedlingsverksamheten erhåller NK ett anslag från Kul- turdepartementet på . Detta belopp täcker lönekostnaderna (), konsthantverksbutiken i (), konsthantverksbutiken i (1/), , specialiserat på både norskt och internationellt avant- gardistiskt konsthantverk (1/), två årliga stora konsthant- verksutställningar varav en är en mönstring av det bästa konst- hantverket som kommit fram (1/), stipendier (1/). Dessutom erhåller NK i tidskriftsbidrag från . Därutöver får NK, , en ersättning för det s.k. visningsvederlaget, som är en kollektiv ersättning för att konsthantverkarna tillåter staten att använda deras arbeten i olika sammanhang. Ersättning går till alla konst- närsgrupper i samhället, dvs. konstnärer, fotografer och konst- hantverkare. Beloppet är sammanlagt , varav går till konsthantverk. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 59 användas till stipendier och olika konsthantverksprojekt. Dess- utom delar staten ut en individuell utställningsersättning till de enskilda konsthantverkarna, när de visar sina arbeten i utställ- ningar, arrangerade av någon statlig institution eller myndighet. Visningsvederlaget uppgår till per föremål plus för föremål värderade till För att konsthantverket skall kunna nå ut till en bred publik får de tre norska konstindustrimuseerna i , Bergen och Trond- heim dela på för inköp av konsthant- verk. Ytterligare tre museer i har konsthantverk vid sidan om konst som sina ansvarsområden, nämligen Sörlandets konst- museum, Nordnorsk museum i och museet i . De norska design- och konsthantverkssatsningarna har en tydlig tredelad struktur, som utgörs av Norsk Designråd, Norsk Form och Norske konsthantverkere. Norsk Designråd ansvarar för insatserna till industrin. Genom att engagera och integrera Statens närings- och distriktsutvecklings- fond (SND) i verksamheten finns nu ett fungerande och tydligt nätverk för den samlade informationen till företagen. Norsk Forms verksamhet är publik och pedagogisk, riktad till allmänhet och fackfolk. De aktiviteter som Norsk Form genomdri- vit för att öka medvetenheten om gestaltningens betydelse i det offentliga rummet har präglats av ett engagemang och av djärvhet. I och med att man omfattar och ansvarar för både form- och arki- tekturområdet har man kunnat ta ett helhetsgrepp, som inte har någon motsvarighet i övriga . Norsk Form är samarbets- partner med de nordiska systerorganisationerna, , , och Svensk Form. De norska konsthantverkarna har lyckats skaffa sig en stark plattform, bland annat genom organisationen konsthant- verkere (NK). De har en position och bedriver en verksamhet som inte har något motstycke i övriga . generösa sätt att förhålla sig till konsthantverkarna har bidragit till att norskt 60 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv konsthantverk uppmärksammas internationellt och har fått ett starkt genomslag i det norska samhället. Till denna bild av form- och designområdet i kan adde- ras det initiativ som togs , nämligen att införa form- och arkitekturundervisning redan på lågstadiet och i samt- liga årskurser i . Det har inneburit att de norska konstindustrimuseernas pedagogiska verksamhet förstärkts och utvecklats. Lärarnas efterfrågan på studiematerial har också givit Norsk Form nya uppgifter. Förutom de nordiska länderna, vars designinstitutioner jag ovan beskrivit, lyfter jag i detta avsnitt fram några andra länder i , ger ett fåtal exempel från övriga världen och belyser speciellt några initiativ som skulle kunna inspirera till motsvar- ande insatser i . Skillnaderna mellan hur form- och designfrågorna behandlas i de europeiska länderna är betydande och är ofta ett resultat av respektive lands historia. Kulturella värderingar avspeglar sig i hur detta område är organiserat, antingen landet har eller saknar en statlig form- och designpolitik. Trots EU, trots den internatio- nalism som präglar designområdet med ett rikt kontaktnät, med designer som är verksamma i flera länder, med multinationella företag, vars produkter är globala och inte präglade av någon nationell identitet, är ländernas designpolitik ett uttryck för den nationella identiteten. I några länder betraktas design framför allt som en kulturyttring och tillhör Kulturministeriernas områden. I andra länder anses design tillhöra näringspolitiken och hör därför till de ministerier som handhar näringspolitik, industrier, han- delsintressen, etc. Denna brist på likartade strukturer har varit menlig för EU:s möjligheter att etablera en effektiv designpolitik. Insatser som det Europeiska designspriset och stora övergripande projekt som design för en åldrande befolkning har inte fått den Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 61 är form och design på väg att bli ett prioriterat område i en rad europeiska länder. Designerna blir allt fler. De designinriktade företagen är en växande bransch och ett allt viktigare medel i den internationella konkurrensen. Designrepresentanter från brukar ibland hävda i olika internationella designsammanhang att är den världsdel som är ledande när det gäller design och att detta är en position som man bör vara mån om att bevara. Även om man i andra europeiska länder inte brukar uttrycka sig i lika självmed- vetna ordalag, slås vikten av att satsa på design fast i t.ex. , , , , , , och . Det råder en konkurrens mellan länderna om vem som skall leda designutvecklingen. Den engelske premiärministern är övertygad om att det är : We can say with pride that is the design workshop of the world – leading a creative revolution. På samma sätt som inledde den industriella revolution vill man alltså nu inta täten i den s.k. kreativa revolutionen – och dit räknas designen.10 råvarutillgångar är mindre rikliga än andra konti- nenters – även detta är ett motiv för att vidareutveckla och förädla produktionen. En kapital- och kunskapsintensiv industri kommer i allt högre grad att efterfråga designtjänster. Inte bara regeringar utan också städer utvecklar egna designprogram. De ekologiska frågorna kommer alltmer i fokus och i synnerhet och har försökt styra produktionen och konsumtionen mot en mer ekologisk inriktning, vilket ställt krav på och utvecklat designernas kunskaper om hur man gör produkter energi- och materialsnålare och återvinningsbara. I båda dessa länder finns erfarenheter att lära av. Den analys Design Across Europe som gjordes av det holländska designinstitutet visade att de europeiska design- 10 , The design workshop of the world, Foreign & Commonwealth Office, , 1998. 62 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv företagen då omsatte över 59 miljarder kronor.11 Det fanns cirka 8 000 designfirmor inom de då 12 medlemsländerna. De flesta av dessa företag var små, endast ett fåtal hade fler än 25 medarbetare. betalades i royalties och designarvoden inom EU-länderna . Utredningen fastslog att design skulle få en växande ekonomisk betydelse i . siffror från visar att detta stämmer. Enbart i finns drygt 3000 designkonsultföretag med över 20 000 verksamma designer och de utgör en snabbt växande bransch, med en ökade omsättning på mellan 20–. Exporten av brittiska designtjänster ökade från cirka 2,4 miljarder kronor12 till . Medvetenheten om att design är något nödvändigt har ökat påtagligt i de brittiska små och medelstora företagen. Två tredjedelar av dem anser att de inte skulle klara sig utan designinsatser. Värdet på den s.k. designin- dustrin i beräknades uppgå till och sysselsätta 300 000 personer. hävdade man från det brittiska Handels- och industriministeriet att de s.k. kreativa industrierna, i vilka designföretagen ingår, bidrog med till landets ekonomi och skulle stå för den snabbast växande arbetsmarknaden fram till år 2006.13 11I detta fall har jag utgått från uppgifter i uttryckta i Ecu. var växlingskursen 8.43. 12I avsnitten om har växlingskursen 13.81 använts. 13Design in 1998–99, Facts, figures and quotable quotes, . Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 63 I och övriga har form- och designområdet i högre grad än i andra länder varit integrerat i kulturliv och i politik . Diskussionerna kring estetikens betydelse och strävandena att göra tingen mer ändamålsenliga och estetiskt njutbara ledde till att den s.k. Estetiska rörelsen och Arts and Crafts-rörelsen bildades . I synnerhet den sistnämnda fick ett stort inflytande i övriga och har på ett avgörande sätt påverkat utvecklingen i t.ex. . I grundades det första konstindu- strimuseet i världen, likaså det första renodlade . Under fick designen en specifik betydelse. Formgivarna engagerades av staten för att lösa befolkningens pri- mära behov av möbler och annat bohag. Utgångspunkten var att göra det bästa möjliga trots knappa materialresurser och bristande ekonomi. Resultatet blev bland annat användbara lågprismöbler – de s.k. Andra statliga insatser var grundandet av och tidskriften , tillkomsten av Design Center , och tidskriften och ett statligt stött utbildningssystem inom form och design som saknar motstycke i övriga världen. Nio pro- cent av universitets- och högskolestudenterna i läser något designrelaterat ämne, enligt rektorn på , . 14 Informationen om har hämtats ur den enkät som besvarat . Dessutom från: : An Introduction to Design & Culture in the Twentieth Century, . Stencilerat informationsmaterial om organisationer inom design- området och om Design Museum. , The design workshop of the world, Foreign & Commonwealth Office, , . Design in 1998–99, Facts, figures and quotable quotes, . Broschyr Promoting British Design, , . Samtal med T. Bailey, , . 64 Designpolitik ur ett internationellt perspektiv har på många sätt även varit en föregångare när det gäller designundervisning. Här finns både de flesta och några av världens mest ansedda designutbildningar. Detsamma gäller för den designteoretiska och den designhistoriska forskningen. Av de cirka 30 000 designstudenter som tar examen i är en tredjedel av dem – dvs. 10 000 studenter – utbildade i Storbri- tannien. Drygt 190 brittiska universitet och högskolor kan erbjuda masters- och doktorsutbildningar i cirka 120 olika designinrikt- ningar. Handelshögskolor som integ- rerade design i sin undervisning, likaså finns universitetsutbildningar i design management. Form och design har förankrats i den ordinarie skolundervisningen. I den allmänna läroplanen för ingår Design and Technology och ämnet Art and Design som obligatoriska skolämnen för alla skolbarn från 5–. För att få fram lärare som kunde undervisa i Design and Technology gavs i uppdrag att initiera vidareut- bildning av träslöjds-, syslöjds- och hushållslärare. I mitt första delbetänkande Mötesplats för form och design redogjorde jag delvis för den teoretiska designutbildningen, för verksamheten vid Design Museum samt och Crafts Council.15 Jag kommer därför här endast komplettera den bild jag då gav. Design som stöd för inhemsk industri I likhet med är en gammal han- delsnation, vilket haft till följd att den brittiska designens styrka framför allt varit förpackningar, grafiskt material, reklam, mode – all den formgivning och gestaltning, vars huvudsakliga syfte är kommunikation. Mindre intresse har funnits för produkt- design. Många av de skickligaste engelska industridesignerna och 15 Se SOU 1999:123 Mötesplats för form och design, s. 58–70. Designpolitik ur ett internationellt perspektiv 65 möbelformgivarna har därför varit verksamma i andra länder. Denna tendens försöker man nu medvetet bryta. Nyskapande produktdesign skall lägga grunden för nya företag, liksom göra de företag som existerar mer livskraftiga. satsar man på den nya informationsteknologin, där just grafisk design spelar en dominerande roll. I har regeringen fastställt att design utgör en stor konstnärlig, intellektuell och kreativ resurs. Design har också setts som ett medel i marknadsföring och ekonomi. konstate- rade regeringen att design är en avgörande faktor för industrins konkurrenskraft. Statens betydelse för att främja design aktivt har bland annat beskrivits i den rapport into Design: Six case studies on effective government purchasing sammanställd av , Handels- och industriministeriet samt . Handels- och industriministeriet finansierar , ett oberoende statligt organ för att främja design och formgivning.