sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — I en av de föreslagna preciseringarna till Ett rikt odlingslandskap anger vi att jorden ska brukas på ett sådant sätt att markens långsiktiga produk- tionsförmåga upprätthålls. Under förutsättning att jordbrukssektorn ställer upp, och når, mål för åkermarkens tillstånd, bl.a. med avseende på näringstillstånd, markstruktur, mullhalt och föroreningshalter, finns goda förutsättningar för en långsiktigt bevarad produktionsförmåga. Vissa skador, t.ex. markpackning och ackumulerade föroreningar, kan dock ta mycket att reparera. Jordbruket i odlingslandskapet är den verksamhet som mest genomgripande utnyttjar marken för produk- tion och därför på olika sätt måste kompensera för uttaget av närings- ämnen. Det finns därför en risk för utarmning av jorden som läckaget av näringsämnen är stort från jordbruksmarken. I slättbygder förekommer också vinderosion. 26.1.5En god hushållning med naturresurser En god hushållning med naturresurser förenar kraven på att trygga resursförsörjningen, att slå vakt om god natur- och kulturmiljö och att tillgodose samhällets utvecklingsbehov i ett långsiktigt perspektiv. Naturresurserna innefattar mark- och vattenresurser med ämnen och och den natur- och kulturmiljö som formats av människan. Hushållning med naturresurser handlar om hur man för olika ändamål använder mark- och vattenresurser och andra resurser som råvaror och Effekter i ett generationsperspektiv 923 Det handlar också om materialhushållning, återanvändning och återvinning. För att säkerställa en god hushållning med naturresurser bör resurs- användningen vara effektiv och skonsam och resursförbrukningen minimal. Det behövs ett effektivt kretslopp av material och närings- ämnen i samhället och en effektiv energianvändning. En god hushållning innebär varsam exploatering och brukande av miljön, långsiktigt skydd av värdefulla naturresurser, men även åter- skapande, förnyelse och återanvändning av naturresurserna. Dagens förändringar av den yttre miljön ska kunna samverka med och berika den miljö de tar i anspråk. Hushållning med naturresurser handlar också om hur mark- och vattenområden påverkas av olika verksamheter inom eller i närheten av områdena. Detta avser då områdena i sin helhet med ämnen och material samt natur- och kulturvärden och vad som övrigt finns i eller tillförs till områdena. Många etappmål har betydelse för att uppnå en god hushållning med naturresurser. Vissa etappmål är direkta hushållningsmål som ska bidra till uppfyllandet av de delar av miljökvalitetsmålen som avser god hus- hållning med naturresurser. Flera av hushållningsmålen bidrar till upp- fyllande av andra etappmål och miljökvalitetsmål som andra etappmål bidrar till uppfyllandet av hushållningsmålen. Uppfyllandet av hushållningsmålen är viktiga delar i samtliga centrala åtgärdsstrategier. Uppfyllande av etappmålen för hushållning med vatten och naturgrus ger samlat goda förutsättningar för att uppnå miljökvalitetsmålen inom en generation när det gäller grundvattnets kvantitet och kvalitet och en långsiktig försörjning med ändliga naturresurser. Etappmålen om minskade utsläpp av föroreningar till vatten, giftfri miljö, avfall och kretslopp bidrar till uppfyllandet. Etappmålet för hushållning med energi i byggnader bidrar till att användningen av energi sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt. För att uppnå en hållbar energiförsörjning krävs stora omställningar. Etappmålet om program och strategier för miljöanpassning av energisystemet bidrar till genomförandet. Ett upp- fyllande av målen för energihushållning bidrar till att uppnå målen för luftföroreningar under Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. Uppfyllandet av etappmålet om program och strategier som rör hållbara trafiksystem, hållbar energiförsörjning samt hur kulturhistoriska värden och grön- och vattenområden ska tas till vara ger samlade underlag för åtgärder i den statliga och kommunala planeringen som bidrar till att styra utvecklingen i riktning mot att uppfylla flera mål såväl i tätorter och städer som på landsbygden. Det gäller bl.a. mål om 924 Effekter i ett generationsperspektiv minskade luftföroreningar, bevarande av natur- och kulturvärden, män- niskors hälsa och livsmiljö. Etappmålen om materialanvändning och kretslopp bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålen om avfall, återvinning och kretslopp men ger också bättre förutsättningar att nå etappmål bl.a. om avfall, hus- hållning med ändliga resurser samt miljökvalitetsmål om giftfri miljö och ozon. 26.2Perspektiv på miljökvalitetsmålen och fortsatt arbete Arbetet med miljömålen utgår från de synsätt, kunskaper och erfaren- heter som vi har . Detta är ofrånkomligt. Urvalet av mål innebär alltid att det finns frågor som kommer vid sidan av målstrukturen eller inte prioriteras i rätt omfattning. Vi har försökt ta med även sådana frå- gor där det varit möjligt och lämpligt. Vi kan redan se klara utveck- lingsbehov inför framtida översyn av arbetet, frågor som borde diskute- ras och integreras i det fortsatta arbetet. Nedan följer exempel på sådana frågor. Utveckla det globala perspektivet har målarbetet haft en nationell prägel. I det fortsatta arbetet behöver ett mer globalt perspektiv inarbetas. Målen speglar en optime- ring utifrån den svenska behoven. När det gäller frågor som har med vår produktionsförmåga och hur den kan bidra till storregionala och globala miljöfrågors lösning måste ett vidare perspektiv anläggas. Det gäller till exempel behovet av att utnyttja svensk relativt miljövänlig jordbruksproduktion. Effekter i ett generationsperspektiv 925 Miljömålsarbetet har ännu inte i tillräcklig omfattning behandlat miljöns föränderlighet och värdena i den av människan skapade miljön. Våra etappmål vad gäller landskapet hanterar i många fall behovet av skydd. Detta är nödvändigt men vi vill varna för att tolka detta som förord för ett statiskt förhållningssätt. En dynamisk hållbar utveckling ställer oss säkerligen inför fler miljöfrågor än behoven av att bevara och skydda. Möjligheterna behöver betonas tydligt, inte bara hoten. I detta sammanhang är det också viktigt att understryka att miljö- arbetet handlar om mångas initiativ och deltagande. gäller i än högre grad att ta till vara olika initiativ från lokala företrädare och grupper, från frivilliga organisationer och inte minst inom näringslivet för att få drivkrafter för ett dynamiskt hållbarhetsarbete. Vilka miljöförhållanden som är långsiktigt hållbara och vad som kännetecknar en god livsmiljö behöver diskuteras grundligare och möjligheterna att kvantifiera miljöns kvaliteter utredas vidare. Det tvär- sektoriella synsättet och samverkan mellan de olika grundläggande värdena behöver utvecklas ytterligare. De psykosociala frågorna behöver utvecklas mer Frågor som har med människans välbefinnande att göra behöver utvecklas. Det är i många fall svårt att konkret ange handlingsvägar. Det är emellertid inte skäl att inte uppmärksamma dessa frågor. Sam- bandet mellan fysisk och psykisk hälsa har uppmärksammats mycket . Miljön omkring oss ger påverkan både fysiskt och psykiskt. Dessa komplexa frågor har en viktig roll i framtidens miljöarbete. Frågor om välbefinnande har exempelvis aktualiserats under arbetets gång som en viktig fråga under God bebyggd miljö. Vi har dock inte hunnit komma med förslag inom detta område. Livsmedlen får inte glömmas bort Livsmedelskvaliteten är i högsta grad beroende av miljön och påverkan kan ske i alla steg i kedjan från jord till bord. Livsmedel och dricksvatten utgör i många fall den största exponeringskällan för de flesta kemikalier hos befolkningen, särskilt när det gäller persistenta ämnen. Det har beräknats att av exponeringen för PCB och dioxiner kommer från livsmedel och att hela befolkningen, inklusive barn, gamla, sjuka, gravida, ammande osv. Många potentiella hälsoproblem är också en fråga om hantering av livsmedel. 926 Effekter i ett generationsperspektiv risker hör mögelgifter, stekytemutagener och bakterier. Miljö- hälsoutredningen ansåg att följande problem knutna till födan bör prio- riteras. ·dioxiner, PCB och andra halogenerade föreningar ·diffus spridning av långlivade organiska ämnen i miljön ·kemikalier och hormonella effekter - forskningsbehov Vi har i viss mån tagit upp livsmedlens betydelse för hälsan i detta arbete. Det har varit en förutsättning i samband med mål om kretslopp, kemiska ämnen i varor, övergödning och vatten. Livsmedlen är med i våra konsekvensberäkningar. Detta behöver dock integreras ytterligare. Smittspridning (liksom tobaksrök) har vi däremot inte ansett ingå i vårt uppdrag utan denna fråga bör hanteras särskilt. När det gäller tobaksrök måste den frågan behandlas med frågor om inomhusmiljö och radon. 27 En samlad målstruktur Vårt förslag: De nationella miljökvalitetsmålen, våra förslag till preciseringar och etappmål och förslagen från klimatkommittén bör inordnas i en samlad målstruktur. Denna redovisas nedan. Målen bör antas av . De mål som ingår i denna struktur skall vara de som åberopas i lagar och styrinstrument för statlig verksamhet. Nya mål kan tillkomma i denna struktur efter särskilt riksdagsbeslut. Detta bör ske i samband med de revideringar som beskrivits i kap. 20 eller på grund av internationella åtaganden, i internationella avtal eller genom t.ex. beslut i den Europeiska Unionen. De gamla mål som vid olika tillfällen har antagits av riksdag och regering och som framgår av bilaga 57 till regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål förlorar därmed sin ställning som styrande dokument. bör därför besluta att de inte längre gäller. Skälen för vårt förslag: Det överordnade målet för miljöpolitiken är att till nästa generation. kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Denna övergripande målsättning ställer krav bl.a. på en bättre systema- tik när det gäller den uppsättning av mål som skall styra det framtida miljöarbetet. har därför antagit ett begränsat antal nationella miljökvalitetsmål som ska vara styrande för arbetet. De 15 miljökvali- tetsmålen täcker de områden som svarar mot syftet; att bidra till att det skapas en ekologiskt hållbar utveckling. Den stramare strukturen gör det lättare att överblicka och att följa upp miljömålsarbetet. Möjligheterna för miljökvalitetsmålen att vara utgångspunkt för ett system med mål- och resultatstyrning främjas härigenom dessutom på ett påtagligt sätt. har beslutat att det till miljökvalitetsmålen ska kopplas ett antal delmål. Förhållandet mellan miljökvalitetsmålen och delmålen kan beskrivas så att miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet ska sikta mot, medan delmålen ska ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet. De delmål som vi föreslår i detta betänkande har olika karaktär. 928 En samlad målstruktur är preciseringar av miljökvalitetsmålen och andra är tidssatta etappmål. I preciseringarna anges vilken miljökvalitet (t.ex. halter i luft, vatten eller mark av olika ämnen) inom olika delområden som ska vara uppfylld inom en generation. Etappmålen avser läget , eller annan tidpunkt som valts i olika fall. Etappmålen kan i sin tur vara av olika karaktär. Dessa mål kan avse en viss miljökvalitet som ska vara upp- nådd, eller avse förändringar av utsläpp eller annat vilka ska vara genomförda. Miljökvalitetsmålen skall gradvis kunna preciseras i takt med att erfarenheter och kunskap vinns om hur miljön skall förbättras som industrisamhället utvecklas. Nya delmål bör utformas när det behövs för det fortsatta arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Riks- dagen bör anta sådana delmål för att knyta dem till den samlade miljö- målsstrukturen. Den nya strukturen avser att ersätta de omkring 170 miljömål av olika slag och för olika nivåer som har antagit. Vissa av målen inlemmas i den nya strukturen, medan andra numera saknar aktualitet. För att lyfta fram den nya miljömålsstrukturen och för att tydliggöra förhållandet till de gamla målen, bör besluta om att de gamla målen inte längre gäller. Det är sålunda de mål som ingår i den nya strukturen som ska vara de som åberopas i lagar i styrinstrument för statlig verksamhet. Miljökvalitetsmålen och delmålen är utgångspunkten för den vidare preciseringen samt sektorsvisa och geografiska anpassningen. Miljömål ska sålunda fastställas på olika nivåer och för olika frågor; sektorsmål, regionala och lokala mål samt organisations- eller företagsspecifika mål. I kap. 2 har vi översiktligt redovisat den struktur som bör gälla för miljömålsarbetet. I det följande kommer att för respektive miljökvali- tetsmål redovisas målstrukturen vad gäller miljökvalitetsmål, precise- ringar och etappmål. Halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med FN:s ramkon- vention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mång- falden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås En samlad målstruktur 929 ·Koncentrationen i atmosfären av de sex växthusgaserna som speci- ficeras i Kyotoprotokollet till om klimatför- ändringar bör stabiliseras på ca 550 ppm koldioxidekvivalenter. bör i internationella sammanhang verka för detta. ·Utsläppen av växthusgaser 2050 bör minska med jämfört med utsläppen , för att därefter minska ytterligare. Utsläppen får inte överstiga 4,0–4,och capita, räknat som koldioxidekvivalenter. ·Utsläppen av växthusgaser för ska som ett medelvärde för vara lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter. Målet omfattar de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner. Åtgärder som vidtas utanför landets gränser ska vara supple - mentära. Betydande utsläppsminskningar ska ske inom landets grän- ser. ·Utsläppen av växthusgaser i ska vara oförändrade jämfört med nivå, räknat som koldioxidekvivalenter, för att därefter minska. Utsläppen för ska normalårskorrigeras enligt svensk metod. Målet omfattar de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner. ·Elproduktionen med vindkraft ökas med 3–, utöver det gäl- lande programmet till 2010. Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas ·Halterna av luftföroreningar överskrider inte lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar i luftvägarna eller påverkan på växter, material och kulturvärden. Riktvärdena ska sättas med hänsyn till överkänslighet och allergi. ·Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kultur- värden och material. Värdena för dessa halter framgår av denna tabell: 930 En samlad målstruktur Halt som inte bör [mikrogram/m3] Benz(a)pyren Partiklar <10 mikrometer, PM10 Sommarhalvåret (april–okt) ·Halterna för svaveldioxid och kvävedioxid, enligt tabell, är i huvudsak uppnådda i samtliga kommuner respektive . ·Halten av marknära ozon överskrider inte /m3 som 8- timmarsmedelvärde, i samtliga kommuner . ·År 2010 har utsläppen av flyktiga organiska ämnen i , exklu- sive metan, minskat med års nivå till 220 000 ton.1 ·Senast ska ett etappmål för partiklar mindre än 2,5 mikro- meter (PM 2,5) fastställas. ska också en första revidering ske av generationsmålen för luftkvalitet. 1 Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. En samlad målstruktur 931 De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall under- skrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. ·Onaturlig försurning av marken motverkas så att den naturgivna produktionsförmågan och den biologiska mångfalden bevaras. ·Markanvändningens bidrag till försurningen av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försur- ningskänslighet. ·Sverige verkar för att depositionen av försurande ämnen på lång sikt inte överskrider den kritiska belastningen för mark och vatten. ·År 2010 är högst av antalet av sträckan rinnande vatten i landet drabbad av försurning som orsakats av människan. ·Före är trenden mot ökad försurning bruten i områdens som påverkats av människan och en återhämtning har påbörjats. ·År 2010 har utsläppen i av svaveldioxid till luft minskat med års nivå till 72 000 ton3. ·År 2010 har utsläppen i av kväveoxider till luft minskat med års nivå till 155 000 ton2. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon nega- tiv inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för bl.a. biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Miljökvalitetsmålet innebär bl. ·Belastningen av näringsämnen får inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa eller minska förutsättningar för biologisk mångfald. ·Grundvatten bidrar inte till ökad övergödning av ytvatten. ·Sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskap har ett naturligt näringstillstånd. 2Ungefär av sjöarealen. 3Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. 932 En samlad målstruktur ·Sjöar och vattendrag i odlingslandskap har ett naturligt tillstånd, vilket högst kan vara näringsrikt eller måttligt näringsrikt. ·Näringsförhållandena i kust och hav motsvarar i stort det tillstånd som rådde och tillförsel av näringsämnen till havet orsakar inte någon övergödning. ·Skogsmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara den naturliga artsammansättningen. ·Jordbruksmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara den naturliga artsammansättningen. ·Sjöar och vattendrag har God ekologisk status enligt definitionen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Svenska kustvatten har God ekologisk status enligt definitionen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Nedfallet av luftburna kväveföreningar överskrider inte den kritiska belastningen för övergödning av mark och vatten någonstans i Sve- rige. ·År 2010 finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status ska nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. ·Fram har de svenska vattenburna utsläppen av fosfor- föreningar från mänsklig verksamhet till sjöar och vattendrag samt för kustvatten minskat kontinuerligt jämfört med nivå. ·År 2010 har de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om minskat med års nivå till . ·År 2010 har utsläppen av ammoniak i minskat med års nivå till . ·År 2010 har utsläppen i av kväveoxider till luft minskat med års nivå till 155 000 ton.4 (Se luft och Bara naturlig försurning.) 4 Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. En samlad målstruktur 933 Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvun- nits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. ·Halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bak- grundsnivåerna. ·Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. ·Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö är för särskilt farliga ämnen nära noll och för övriga ämnen inte skadlig för människor. ·Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. ·År 2010 har alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteras på marknaden data motsvarande de krav som ställs på nya ämnen. För ämnen som hanteras i höga respektive medelhöga volymer bör data finnas respektive . ·År 2010 är varor försedda med hälso- och miljöinformation. ·Nyproducerade varor är i huvudsak fria från; –cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantnings- störande ämnen , –mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen , –långlivade och bioackumulerande ämnen , –kvicksilver samt kadmium och bly .. Sådana ämnen används inte heller i produktionsprocesser på ett sådant sätt att hälsa och miljö kan komma till skada. ·Hälso- och miljöriskerna med användningen av kemiska ämnen har minskat fortlöpande enligt indikatorer/nyckeltal som fastställts av berörda myndigheter, liksom förekomst och användning av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material. ·För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av etapp- mål 3, finns riktvärden fastlagda av berörda myndigheter. ·Förorenade områden är identifierade samt undersökta och av områdena av riskklass mycket stor och stor är åt- gärdade . 934 En samlad målstruktur Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. ·Sverige verkar för att halterna av klor, brom och andra ozonned- brytande ämnen i stratosfären inte överstiger naturliga nivåer. ·Användning av ozonnedbrytande ämnen i är avvecklad inom loppet av en generation. ·Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen har till största delen upphört fram . Människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. ·Stråldoser begränsas så långt det är rimligt möjligt. ·Den högsta sammanlagda årliga effektiva stråldosen som allmän- heten får utsättas för från verksamheter med strålning, ska inte över- stiga i genomsnitt en millisievert per person . ·Allvarliga tillbud och haverier i kärntekniska anläggningar förebyggs. Spridning av radioaktiva ämnen till omgivningen förhindras eller begränsas om ett haveri skulle inträffa. ·Riskerna med ultraviolett strålning och elektromagnetiska fält begränsas så långt möjligt. ·Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radonhalten i samtliga enskilda brunnar är lägre än 1 /liter. ·År 2010 är halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter så låga att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Det individuella dostillskottet till allmänheten ska därvid understiga 0,01 mSv per person och år, från varje enskild verksamhet. En samlad målstruktur 935 ·År 2020 är antalet årliga fall av hudcancer orsakade av solen inte fler än . ·Senast är alla skolor, förskolor och fritidshem med radon- halter i inomhusluften överstigande /m3 och hälften av alla enskilda brunnar med dricksvatten över 1 /liter åtgärdade. är alla bostäder med radonhalter överstigande /m3 åtgärdade. ·Riskerna med elektromagnetiska fält är så klarlagda att myndigheterna kan planera att vidta konkreta åtgärder. Grundvatten av god kvalitet Grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. ·Grundvattnets kvalitet påverkas inte negativt av mänskliga aktiviteter som markanvändning, uttag av naturgrus, tillförsel av föroreningar m.m. ·Det utläckande grundvattnets kvalitet är sådan att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. ·Förbrukning eller annan mänsklig påverkan sänker inte grund- vattennivån så att tillgång och kvalitet äventyras. ·Grundvattnet har så låga halter av föroreningar att dess kvalitet upp- fyller kraven för god dricksvattenkvalitet enligt dricksvattenföreskrifter och kraven på God grundvattenstatus enligt EU:s kommande vattendirektiv. ·Grundvattenförande geologiska avlagringar av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning har ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar användningen av vattnet. ·Långsiktiga förändringar av grundvattennivån påverkar inte vatten- försörjningen, markstabilitet eller växt- och djurliv i angränsande ekosystem . ·År 2010 uppfyller grundvatten som nyttjas för vattenförsörjning till mer än 50 personer eller distribuerar mer än kraven i dricksvattenföreskrifter. ·År 2010 finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God grundvattenstatus ska kunna uppnås. 936 En samlad målstruktur Levande sjöar och vattendrag