sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 671 En översyn av representativiteten i urvalet av riksintressen behöver göras. (Se vidare avsnitt 19.4.) För att skydda vissa särskilt sårbara eller unika värden föreslås i kap. 11–17 reservatsbildningar, biotopskydd och naturvårdsavtal samt vattenskyddsområden. Tystnad är en miljökvalitet som blir mer och mer sällsynt. I syfte att värna om våra kvarvarande tysta områden föreslår vi åtgärder för att kanalisera bullret. Vi föreslår att kustlänsstyrelserna ges i uppdrag att utreda förutsättningarna att inrätta bullerfria områden med ingen eller begränsad motorbåtstrafik i kombination med särskilda farleder för fritidsbåtar. Vi föreslår även att möjligheterna att begränsa start och landning av flyg i känsliga fjällområden ska utredas. Naturgrus är en ändlig resurs som kräver speciell uppmärksamhet och där det krävs en ökad styrning av uttagen. Vi föreslår att geologiska undersökning ges i uppdrag att utveckla och utvärdera fri- villiga överenskommelser vad gäller naturgrusanvändning. Uppdraget bör även innefatta en översyn av behovet av ytterligare styrmedel för att nå etappmålet. 19.3.3Miljöanpassad samhällsplanering och byggande Utvecklingen av de styrmedel som krävs för en ökad miljöanpassning i planering och byggande vad gäller och utvecklas närmare i avsnitt 19.4. Genom att bestämmelser om hushållning med mark och vatten arbetats in i har kopplingen mellan markanvändnings- och miljöfrågorna förtydligats och möjligheterna har stärks att få till stånd samordnade och sektorsöver- gripande bedömningar. Därmed betonas miljöfrågornas betydelse i pla - neringen och vikten av att vi hushållar med våra mark- och vatten- områden samt att de ekologiska förutsättningarna beaktas vid alla beslut som rör ianspråktagande av mark- och vattenområden. Bestämmelserna får genomslag i mål och ärenden som berör frågor om hushållning med naturresurser vid tillämpning av såväl som annan markanvändningslagstiftning. Miljöanpassad samhällsplanering och byggande handlar dels om arbetet med att i ett bredare perspektiv skapa förutsättningar för att utveckla en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur, dels om miljö- anpassning vid lokalisering och utformning av byggnader och anlägg- ningar och hur den byggda miljön förändras och förvaltas. Kunskaps- underlag behövs till ledning bl.a. för arbete med exploatering och för- valtning, för arbete med ärendehantering, tillsyn och rådgivning enligt lagstiftning, för utveckling av program och strategier på miljö- och 672 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen resurshushållningsområdet och för att kunna skapa en helhetssyn på miljön i samhällsplaneringen. Vi föreslår att berörda centrala myndig- heter analyserar kunskapsbehovet, utarbetar vägledningar och bistår med rådgivning för arbetet med att utveckla program och strategier enligt miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Användningen av mark- och vattenområden för bebyggelse och anläggningar har påtagliga effekter för miljön i både begränsad och vid mening. Miljön utsätts för påfrestningar genom bl.a. ingrepp i mark- och vattenområden och genom förbrukning av naturresurser och energi. Avfall, restprodukter, miljöstörande utsläpp och andra störningar som mark, luft och vatten utsätts för är i hög grad ett resultat av det moderna industrisamhället. Hinder för att tillgodose hushållning och miljöhänsyn vid planering, exploatering och förvaltning är bland annat att miljö- och resurshus- hållningsfrågor inte åsätts något värde och därför inte utreds tillräckligt i tidiga skeden i planeringsprocessen. Ofta är det tekniska och kortsiktiga ekonomiska avvägningar som ligger till grund för de lösningar som väljs. Miljönytta och miljökostnader integreras inte på ett tillfredsställande sätt i alternativdiskussionerna. Genom kompensationsåtgärder kan miljökvaliteter åsättas ett värde. Principen innebär att negativa effekter för miljön i första hand ska undvikas eller minimeras och i andra hand ersättas genom kompenserande åtgärder. Kvalitetsgranskningen av de bedömningar som görs behöver stärkas. Vi välkomnar arbetet med utveckling av metoder för att mäta transportsektorns påverkan på natur- och kulturmiljön och förutsätter att transportmyndigheterna fullföljer detta arbete. bör följa upp och utveckla användningen av strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskrivningar i planeringen. Hinder för att tillgodose hushållning och miljöhänsyn vid planering, exploatering och förvaltning kan vara bristande samordning och förut- seende. Förutsättningarna för en ekologiskt hållbar utveckling bestäms i hög grad av den statliga och kommunala samhällsplaneringen. Enligt riktlinjer för samhällsplanering ska de nationella miljö- kvalitetsmålen, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägle dande för fysisk planering och samhällsbyggande. Genom samverkan över sektorsgränserna i samhällsplaneringen ska statliga och kommunala myndigheter främja en ekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljö för alla. Genomförandet förutsätter samordning av arbetet mellan olika samhällssektorer och samverkan mellan berörda aktörer på alla nivåer i samhället. föreslås få i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utveckla, stödja och följa upp arbetet med miljömål i samhällsplaneringen Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 673 Planeringen för infrastrukturens utveckling, för en balanserad regional utveckling, för hushållningen med landets samlade mark- och vattenresurser och för skyddet av miljön är i stor utsträckning gemen- samma uppgifter för staten och kommunerna. För att en ekologiskt hållbar utveckling ska främjas i ett alltmer integrerat och internatio- naliserat samhälle behövs bättre samordning och ökad samverkan mel- lan skilda former av samhällsplanering. Inom avgränsade områden på regional och lokal nivå blir behovet av att samordna åtgärder för att uppnå olika miljökvalitetsmål tydligt. Länsstyrelsernas allmänt tillgängliga databaserade regionala miljöunderlag med regionala miljömål, regionala åtgärdsstrategier och kunskapsunderlag bör utgöra en samlad utgångspunkt för länsstyrelsernas, kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Den kommunala översiktsplaneringen enligt kan lägga en grund för ett sådant sektorsövergripande synsätt i kommunerna. Som framgår av förslagen under respektive miljökvalitetsmål i kap. 4–18 kan den kommunala översiktsplaneringen spela en viktig roll i arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålen, både genom att illustrera geografiska aspekter av miljömålen och åskådliggöra kommunens intentioner på miljöområdet. Det behövs stimulans och stöd för att få igång ett brett arbete på olika nivåer beträffande dessa frågor. Det första etappmålet under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö handlar om att utveckla underlag om viktiga frågor för en ekologiskt hållbar utveckling av den byggda miljön som tillsammans med underlag beträffande andra nationella mål kan ge vägledning för fysisk planering och samhällsbyggande. Vi föreslår att arbetet med miljökvalitetsmålet läggs till grund för ett brett och samlat samråd om hur det ska kunna omsättas i planer och program på olika nivåer. Det ger möjligheter att tillvarata erfarenheterna från arbetet med lokala , nyttiggöra forskningsresultat samt identifiera behov av metodutveckling och försöksverksamhet. En lägesredovisning av länsstyrelsernas och kommunernas arbete med utveckling av program och strategier bör göras. bör ges i uppdrag att föreslå former för ett nationellt samråd för hur miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska kunna omsättas i planer och program på olika nivåer, samt följa upp det regionala och lokala arbetet med planer och strategier. Trafikverken och Försvarsmakten har redovisat förslag till åtgärds- program för att begränsa trafikbullerstörningar som innefattar såväl bullerskyddsåtgärder som insatser för att minska bullret vid källan. Vi föreslår att myndigheterna ges i uppdrag att genomföra föreslagna åtgärdsprogram. Ett rikstäckande handlingsprogram för annat buller än trafikbuller i olika miljöer bör också tas fram. Hänsyn bör tas till 674 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen utvecklade riktvärden för buller och programmet bör samordnas med motsvarande program för trafikbuller. Vi föreslår att i samverkan med ges i uppdrag att utveckla ett sådant hand- lingsprogram. bör ges ett tydligt samordnings- och uppföljningsansvar för arbetet med bullerfrågor. Vi föreslår att ändras så att ·det införs ett obligatoriskt krav på redovisning mot miljömålen i miljökonsekvensbeskrivningar, ·varje myndighet som ska tillämpa ska se till att det finns ett underlag som belyser frågor om miljömålens innebörd på regional och lokal nivå, samt att ·länsstyrelserna får i uppdrag att ställa samman underlag som belyser frågor om miljömålens innebörd på regional och lokal nivå. Vi föreslår att ändras så att det förs in ett obli- gatoriskt krav på att översiktsplaner skall innehålla kommunens syn på vad miljömålen innebär för mark- och vattenanvändningen i kommunen samt hur kommunen avser att verka för att miljömålen ska kunna uppnås. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 675 Vi föreslår att närmare ska utreda förut- ·i respektive föra in en allmän hänvisning till miljömålen, ·knyta arbetet med att ta fram miljökvalitetsnormer närmare miljömålsarbetet, ·bredda utredningen i samband med att framtagande av åtgärdsprogram kopplade till miljökvalitetsnormer, ·införa ett formellt fastställelseförfarande av åtgärdsprogram, ·stärka sambanden mellan miljömålsarbetet och bestämmelserna om skydd av områden, ·i hushållningsbestämmelserna i 3 kap. införa skydd för värdefulla grund- och ytvattentillgångar, ·utreda förutsättningarna för att i 12 kap. 6 § knyta samrådskrav även till åtgärder inom kulturpräglade områden, ·utvärdera huruvida kostnads-, ersättnings- och omprövningsregler motverkar miljömålsarbetet, samt ·ur ett miljömålsperspektiv utreda konsekvenserna av att vissa lagar inte ingår i och huruvida den knytning som i förekommande fall finns med är ändamålsenlig. Vi föreslår att det i kap. 20 föreslagna miljömålsrådet får i uppdrag att följa ·huruvida det finns anledning att på ett tydligare sätt reglera ansvaret för miljöövervakningen, ·hur samspelet fungerar mellan miljömålen och tillämpningen av olika lagar med relevans för miljön. Vi föreslår att det tillsätts en utredning med uppdrag att närmare analysera sambandet mellan miljömål, frivilliga överenskommelser och lagstiftningen. Vidare föreslår vi att det tillsätts en utredning med uppdrag att analysera förutsättningarna för att i 12 kap. föra in en ingripandegrund avseende kommunala bindande planer som strider mot miljökvalitetsmålen. Vi föreslår att ansvariga myndigheter ska se över urval och avgränsningarna av riksintresseområden enligt 3 kap. samt att berörda myndigheter utvecklar närmare underlag för tolkning av bestämmelserna i 4 kap. . 676 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen och plan- och byggnadslagstiftningens regler bör utvecklas så att miljömålen tydligare kan knytas till lagstiftningen och därmed bli ett bättre stöd för tillämpningen. Vi anser att bl.a. en sådan ändring är nödvändig för att målen ska kunna bli en tydlig utgångspunkt vid bl.a. prövning, tillsyn och planläggning. Vi lämnar exempel på förslag till ändringar som är särskilt viktiga som stöd för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen inom en generation. Vi pekar på ett antal punkter där vi anser att bör driva på inom EU för att stärka de rättsliga förutsättningarna för en aktiv miljöpolitik. Skälen för vårt förslag: Oavsett om merparten av miljömålsarbetet kommer att ske på frivillig väg eller med användning av andra styrmedel än de normativa, har vi funnit att lagstiftningen har en viktig funktion i detta sammanhang. För att lagstiftningen bättre ska kunna fungera som ett verktyg för att uppnå miljökvalitetsmålen bör den dock i vissa avseenden förstärkas. I tilläggsdirektiv till (Ju 1999:13) konstateras att det numera torde råda enighet om att frågor om skydd för miljön bör ha en mer övergripande placering i rättsordningen. Vidare sägs att ska vara ett föregångsland när det gäller skyddet för miljön. För att markera detta bör, i enlighet med den rättsutveckling som har skett i och samt inom EU, en bestämmelse om skydd för miljön införas i regeringsformen (se tilläggsdirektiv 2000:21). En grundlagsfäst regel till skydd för miljön kan väntas få en stor betydelse för frågornas aktualitet och skulle ge förutsättningar för att rättsord- ningen på ett sammanhållet sätt lyfter fram miljöfrågornas betydelse. I det följande redovisar vi ett antal förslag till ytterligare förstärkningar som vi har bedömt vara särskilt viktiga som stöd för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen inom en generation. Det är fråga om ändringar i och och i huvudsak sådana som direkt har bäring på miljömålen, ändringar som vi finner att ligger väl i linje med uppdrag. Vi lämnar utkast till lagtekniska lösningar för sådana förslag. Vi har övervägt även andra författningsändringar och i det följande resonerar vi allmänt kring ett antal sådana exempel. I det följande lämnar vi sålunda ett antal förslag till ändringar dels i , dels i ; ändringar som på olika sätt är viktiga för att uppnå miljökvalitetsmålen. Förslagen har olika karaktär och verkan, där vissa avser att Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 677 1.närmare knyta lagen till miljömålen (miljökvalitetsmålen och delmål till dessa) och därmed tydligare peka på att ledning för bedömningar enligt lagen kan hämtas i miljömålen, 2.säkerställa att i olika ärenden bedömningar obligatoriskt görs med hänsyn till miljömålen, 3.säkerställa att det allmänna sörjer för att det finns tillgängligt ett kunskapsunderlag som belyser frågor om miljömålens innebörd på regional och lokal nivå, 4.säkerställa att myndigheter prioriterar åtgärder med avseende på att miljömålen ska uppnås, 5.mer direkt kunna användas som stöd för åtgärder med syfte att främja miljömål, 6.säkerställa allmänhetens delaktighet i miljömålsarbetet. Eftersom vi har funnit att och är de lagar som tydligast bör ha betydelse för miljömålsarbetet, har vi begränsat våra förslag till att avse dessa lagar. I avsnitt 19.4.10 reso- nerar vi dock kring annan lagstiftning med relevans för miljömålens genomförande och i kap. 4–18 redovisar vi under respektive delmål förslag till vissa ändringar som är mer tydligt knutna till särskilda sak- frågor. 19.4.1Miljöbalken och ett strategiskt miljömålsarbete Mycket av störningar från punktkällor har reducerats inte minst rela terat till tillämpningen av miljöskyddslagen (numera 9kap. ) och miljöstörningarna har efterhand delvis ändrat karaktär med ett ökat inslag av s.k. diffusa källor. har dock förprövningsregler en stor betydelse för att ange utsläppsgränser i det enskilda fallet och därigenom indirekt för miljösituationen i stort. Grundläggande för sådan prövning är att myndigheterna har ett ordent- ligt bedömningsunderlag, redovisat bl.a. i miljökonsekvensbeskrivningar. Sådan redovisning bör ha en utgångspunkt i miljömålen. Som kommer att utvecklas i det följande spelar regionaliseringen och den lokala anpassningen av miljömålen en stor roll för bedömningen i enskilda fall. Ofta är det först sedan det finns ett sådant material det mer konkret går att avgöra vad målet bör innebära för tillämpningen. Även vägningen mellan eventuellt motstridiga miljömål underlättas om det finns ett regionalt eller lokalt anpassat underlagsmaterial. Men det finns även i andra fall ett nära samband mellan balken och målen och där vi har funnit att det finns anledning att se över balkens regler. regler kan sålunda i flera avseenden användas för att driva frågor mot miljökvalitetsmålen och för att öka allmänhetens 678 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen T.ex. kan beslut om miljökvalitetsnormer användas för att operationalisera miljömål om viss miljökvalitet, t.ex. delmål under luft. Beslut om skydd av områden enligt 7 kap. är ett annat sådant exempel som har stor betydelse för att uppnå vissa miljömål. Det kan enligt delmål till Grundvatten av god kvalitet röra sig om beslut om vattenskyddsområden jämte skyddsföreskrifter, eller beslut om att inrätta naturreservat enligt delmål till Levande skogar. Vi anser att miljökvalitetsmålen bör användas som en grund för hur berörda myndigheter prioriterar sin verksamhet. Vi har uppmärksammat att (M 1999:03) enligt sina direktiv (Dir. 1999:109) kommer att utreda regler i flera avseenden. Detta har stor betydelse för miljömålsarbetet. ska sålunda ägna särskilt intresse åt följande frågor: ·tillämpningen av allmänna hänsynsregler hos domstolar och myndigheter, ·frågan om hur 3 och 4 kap. ska integreras med hänsyns- reglerna och andra regler om markanvändning i balken, ·miljökvalitetsnormernas betydelse för miljöarbetet samt normernas tillämpningsområden, ·miljökonsekvensbeskrivningar, förfarandet och erfarenheter när det gäller frågan om hur regelverket fungerar samt kvaliteten på kon- sekvensbeskrivningarna, ·prövningsordningen och andra regler för mål om tillstånd enligt , ·kostnadsmässiga konsekvenser av tillämpning för de tillståndssökande och andra inblandade, ·tillsynens effektivitet samt dess förhållande till de standardiserade miljöledningssystemen EMAS och ISO 14001, ·avgiftssystemet och gränsdragningen mellan skatt och avgift vid myndighetsutövning som rör ett kollektiv, ·miljösanktionssystemet, dess effektivitet och samspel med andra myndighetsingripanden, ·utformningen av bestämmelserna om miljöbrott m.m. i 29 kap. och behovet av andra åtgärder för ett effektivt och rätt- vist sanktionssystem. Förutom våra egna förslag till författningsändringar anger vi i de föl- jande avsnitten ett antal frågor, med avseende på miljömålsarbetet, som vi anser att närmare bör utredas, eventuellt av . Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 679 19.4.2Fråga om övergripande knytningar mellan och miljömålen Miljömålen har i sig ingen egentlig plats i den svenska normhierarkin men kan, bl.a. med regler som instrument, i stor utsträck- ning operationaliseras, dvs. omvandlas till bindande handlingsregler som kan tillämpas i enskilda fall. För att i övrigt förbättra möjligheterna för miljömålen att få ett genomslag vid tillämpningen av , kan det övervägas att tydligare koppla målen till lagstiftningen. Dels lämnar vi i avsnitt 19.4.4 konkreta förslag till sådan knytning i enskilda operativa regler när det gäller underlag i miljökonsekvensbeskrivningar och miljöunderlag, dels resonerar vi i avsnitten 19.4.3–19.4.8 kring ett antal andra sådana sätt. I detta avsnitt diskuteras kring olika sätt att manifestera miljömålen som sådana i lagstiftningen () och vilka rättsliga kon- sekvenser det i så fall skulle föra med sig. Huvudfrågorna är dels huru- vida sambandet mellan och miljömålen behöver göras tyd- ligare för tillämpningen, dels på vilket sätt det i så fall bör ske. Med andra ord går det att göra miljömålen direkt bindande, eller bör eller kan målen i övrigt ges ett ökat allmänt stöd i lagstiftningen. portalparagraf, 1 kap. 1 §, anger att bestämmelserna i balken syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuva- rande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. och miljömålen har således ett gemensamt syfte; en ekologiskt hållbar utveckling. Och i förarbetena till hänvisas på flera ställen till miljömålen, se t.ex. prop. 1997/98:45 del 1 s. 154 och del 2 s. 8. Av fastställda miljömål ger ledning vid tillämpningen av balken avseende bedömningen av vad en hållbar utveckling innebär. Det är av betydelse att tillämpas på ett sådant sätt att den i kombination med andra styrmedel ger en optimal effekt i strävan att åstadkomma en hållbar utveckling. Även om förutnämnda förarbetsuttalanden visar på sambandet mel- lan miljömålen och balken, kan det övervägas att göra knytningen star- kare. Men det är då viktigt att peka på att miljömålen i och för sig kan utgöra ett tolkningsunderlag, utan någon koppling vare sig i förarbetena eller lagstiftningen. Så har den typen av material använts tidigare, bl.a. i miljörättsliga sammanhang. Eftersom det finns olika tolkningar av begreppet hållbar utveckling och eftersom såväl som miljömålen tar sikte på den ekologiskt hållbara utvecklingen, så kan det dock för att säkra måluppfyllelsen och för att öka förutsebarheten finnas anledning att närmare styra upp vilket tolkningsmaterial som är relevant. Problemet är annars att få tillämparna av balken att se kopplingen till miljömålen och att handla därefter på ett mer systematiskt sätt. 680 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen SOU 2000:52 det perspektivet blir den primära frågan framför allt vilken ambitionsnivå genomförandet bör ha, dvs. hur styrande miljömålen ska vara för tillämpningen. Det tydligaste och kraftfullaste sättet att knyta närmare miljömålen är att i lagstiftningen ange att målen är direkt bindande för tillämpningen. Detta skulle kunna göras t.ex. genom att en allmän knytning formuleras i portalparagraf. Men också genom att det t.ex. i 16 kap. anges att tillstånd, godkännande eller dispens inte får lämnas i strid mot miljömålen, på motsvarande sätt som vad gäller bindande planer enligt (1987:10) eller miljökva- litetsnormer (se 16 kap. 4 respektive 5 §§ ). Vad gäller frågan om att låta miljömålen bli bindande för en till- ståndsprövning kan paralleller dras t.ex. till den numera upphävda vattenlagen (1983:291) och till lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Dessa lagar angav, i 3 kap. 1 § respektive 4kap. 3 §, som allmän förutsättning att tillstånd inte fick ges, bl.a. om det mötte hinder från allmänna planeringssynpunkter, dvs. utgångspunkter innefattande bl.a. miljömålen. Det finns sålunda möjlighet att lagtekniskt formulera en regel som på motsvarande sätt skulle göra miljömålen mer eller mindre bindande. Det är emellertid svårt att tillämpa så öppna bestämmelser och för den enskilde att förutse vilka krav som kommer att ställas. Dessutom torde, för det fall en exploatering skulle nekas med hänvisning till en sådan regel, hinder redan möta vid en tillämpning av de allmänna hänsynsreglerna sedda i ljuset av portalparagraf. Det kan även övervägas att i några av de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. hänvisa till miljömålen. En sådan regel är den i 2 § om kun- skapskravet. Här kan dock invändas att kraven mot den enskilde går för långt. Beroende på verksamhetens eller åtgärdens möjliga skadeverk- ningar skulle i och för sig kunskapskravet kunna ställas olika starkt. Vi har dock funnit att det är mer angeläget att ställa dessa krav i samband med redovisningar i miljökonsekvensbeskrivningar, dvs. i vissa ärenden där någon ansöker om tillstånd till åtgärder eller verksamheter med större miljöpåverkan. En annan hänsynsregel där frågan kan aktualiseras är skälighets- regeln i 2 kap. 7 §. att den bestämmelsen skulle ändras så att den hänvisar till att avvägningen ska göras med utgångspunkt i miljömålen. Vi har dock avstått från att föreslå detta eftersom, med miljömålens skiftande grad av exakthet, ett sådant krav gör det svårt att i förväg förutse var kravnivån kommer att läggas i enskilda fall. Att vid be- dömningen hänsyn bör tas till miljömålen, framgår redan av förarbetena till , se prop. 1997/98:45 del 2 s. 24. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 681 Med tanke på målens och även delmålens övergripande karaktär har vi sålunda funnit att målen – om de inte enbart används för argumenta- tion – måste operationaliseras för att kunna tillämpas i enskilda fall. Vi anser därför att det inte är möjligt att föra in en bestämmelse i portalparagraf med innebörd att miljömålen ska tillämpas. Rättssäkerhetskrav, bl.a. på förutsebarhet, utgör hinder mot att göra så. Även att ange att målen ska iakttas eller beaktas kan, mot bakgrund av målens skiftande karaktär knyta tillämpningen för hårt mot målformuleringarna och därför vara tveksamt från rättssäkerhets- synpunkt.