sou · GOB353d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Produkten ska inte ha behandlats med träskyddsmedel innehållande arsenik, krom och koppar. Summan av koncentrationerna av bly, kadmium, kvicksilver och sexvärt krom ska inte överstiga /kg. Klorerade och bromerade tillsatsmedel, som t.ex. polyklorerade terfenyler, klorerade paraffiner, ska inte förekomma. 6.2.1Miljökrav baserade på OBS-listan De upphandlare vid landstingen som talat med känner samtliga till OBS-listan. Flera säger uttryckligen att den är en bra hjälp och månar om att den skall finnas kvar även . Ingen framför någon särskild kritik mot den. Det har inte framkommit några klara exempel på att man i landstingens ställande av miljökrav i upphandlingen hänvisar till OBS-listan i dess helhet. En intervjuperson berättar att man valt att inte hänvisa till OBS-listan i sin helhet eftersom det är en exempellista. Det skulle finnas risk att farliga ämnen som inte finns med på listan smet igenom. En annan intervjuperson formulerar det så att det inte vore tillräckligt tydligt att hänvisa till hela OBS-listan. I stället har man valt att nämna ett antal ämnen, beroende på vilken typ av upphandling som skall göras. OBS-listan används dock i stor utsträckning som grund för de krav som ställs. Framför allt används den vid köp av kemisk-tekniska produkter. Flera landsting kontrollerar mer eller mindre regelbundet produkternas varuinformationsblad mot OBS-listan för att se om farliga ämnen ingår. Målet är att undvika ämnen från OBS-listan och om de påträffas i en produkt bedöms denna som sämre från miljösynpunkt. Ett landsting säger uttryckligen att det är med stöd av produktvalsprincipen som detta Ett par landsting säger också att de använder OBS-listan för att informera sig om huruvida ett ämne omfattas av restriktioner. 6.2.2Landstingen om företagens reaktioner på krav enligt OBS-listan Samtliga intervjupersoner som berört frågan uppger att det inte är några problem att få reda på vad som ingår i de produkter som skall köpas in. kunde det vara svårare men har leverantörerna vant sig vid att landstingen ställer krav på innehållet i produkterna. Ett par undantag nämns dock. För det första läkemedel, där innehållet av sekretess-/konkurrenskäl ofta inte redovisas till fullo. En intervju- person berättar också att när en enskild klinikchef skall köpa in en produkt kan det vara svårt att få klar information om innehåll. Leveran- törerna förhalar ofta processen och trots påminnelser redovisas inte alla ingående ämnen. Vid de centrala inköpen i samma landsting är det emellertid inga bekymmer. Ingen av intervjupersonerna uppger att de stött på negativa eller ifråga- sättande reaktioner från företagen angående OBS-listan. En upphand- lare berättar att det händer att leverantörer som inte fått en order kommer på besök och vill veta varför. Om upphandlaren då klargör att produkten inte valts på grund av att den innehåller ämnen från OBS- listan accepteras detta av leverantören. Ofta känner leverantören dock inte till OBS-listan. 6.2.3Synpunkter angående alternativ till ämnen på OBS-listan? Ett par landsting uppger att de krav som ställs angående förekomst av farliga ämnen oftast uppfylls av leverantörerna när det gäller daglig- varor som köps in i stora kvantiteter. Som en följd av att landstingen ställt miljökrav har de farliga produkter till stor del tagits bort och ersatts av mindre miljöfarliga alternativ. När det gäller mer speciella produkter kan det vara svårare att undvika ämnen från OBS-listan. Ett exempel är rengöringsmedel för vissa me- dicinska instrument. Leverantören anger ibland att instrumenten måste rengöras med ett särskilt medel och att några alternativ absolut inte finns. I några fall har leverantören till och med inte velat ge garanti för instrumenten om inte medlet används. Då finns det just inget val. När man köper in kemikalier till ett laboratorium är det enligt de intervjuade också svårt att ställa krav. Skall man ha just de kemikalierna så skall man. Generellt bedömer man vilket behov man har av den specifika produkten, hur viktig den är i t.ex. sjukvården, och ställer detta mot miljöbedömningen. 6.2.4Synpunkter på OBS-listans utformning Ett par intervjupersoner anser att OBS-listan kan vara svår att använda för en upphandlare som inte är kemist till utbildningen. Eftersom den används av lekmän bör den göras så enkel som möjligt. Det skulle bl.a. kunna behövas fler synonymer på de ämnen som listats, anser de. kan namnet på varuinformationsbladet vara snarlikt det på OBS- listan och då kan det vara svårt att veta om det rör sig om samma ämne. En annan intervjuperson frågar sig om OBS-listan inte borde upp- dateras oftare. 6.3Några statliga myndigheters upphandling Sammanfattning av resultat från samtalen med upphandlare på statliga myndigheter: ·OBS-listan används i vissa fall i de statliga myndigheternas ställande av miljökrav i upphandlingen. ställs krav med hänvisning till OBS-listan i sin helhet, ibland används listan mer som kunskapsbas för att få reda på vilka ämnen som bör undvikas. ·Det kan vara svårt att få reda på vilka ämnen som ingår i de pro- dukter som skall upphandlas. Särskilt gäller det sammansatta varor vars ingående komponenter kan vara tillverkade på olika platser världen över. har varit i kontakt med fyra statliga myndigheter för att få information om deras användande av OBS-listan i arbetet med miljökrav i offentlig upphandling. De fyra myndigheterna är Stats- kontoret, (), och Kammar- kollegiet. De tre första valdes ut på grund av att de gör stora upphand- lingar. Kammarkollegiet kontaktades på grund av dess funktion som samordnare inom den statliga upphandlingen. för statlig inköpssamordning inrättades och ska åstadkomma förmånliga inköp för staten dels genom att verka för att ramavtal och andra gemensamma avtal träffas, dels genom kompetensförsörjning och annat stöd samt vissa över- gripande effektiviseringsprojekt. Kammarkollegiet är i färd med att tillsätta en grupp som skall undersöka vilka miljökrav som kan och bör ställas i statens upphandling. Något material finns i skrivande stund inte framtaget. Statskontoret har ställt miljökrav i samband med upphandlingar av IT- material för staten. Utarbetandet av miljökraven skedde genom kon- sultuppdrag. Bl.a. har miljökrav ställts på produktionsprocessen och innehåll i de produkter som upphandlats. Man har dock inte ställt några krav där det hänvisas direkt till OBS-listan. Inom FMV och har OBS-listan använts i upphandlingen. FMV har tagit fram förslag till ett antal klausuler som skall användas vid ställande av miljökrav i upphandlingen. Ett par av dessa berör inköp av kemikalier. I klausulen för inköp av kemikalier, som går ut till leverantörer, står att Enligt skall mindre miljöfarliga kemikalier väljas om det finns alternativ; enligt den s k produktvalsprincipen.. Vidare beskrivs kort Begränsnings- respektive OBS-listan. Enligt ett krav skall materiel som köps in inte innehålla ämnen som är förbjudna enligt kemikalieinspektionens begränsningslista. Sedan ställs kravet att Om materialen innehåller ämnen vars användning är inskränkt enligt begränsningslistan eller upptagna i OBS-listan skall detta, samt motivering därför, redovisas i tillämplig levererad dokumentation. användes OBS-listan ibland av FMV:s upphandlare på olika sätt utan att det hänvisades till den i skriftliga krav. OBS-listan används av FMV, åtminstone inledningsvis, som en rak lista. Man har också använt OBS-listan vid kartläggningar av flygflottiljernas kemikalie - användning. De kemikalier som påträffades jämfördes då med OBS- och begränsningslistan. OBS-listan omnämns även i de Allmänna råd för miljökrav vid upp- handling som FMV tog fram internt som ett stöd för att komma igång med att ställa miljökrav vid upphandling. I råden finns bl.a. följande instruktion: Innehåller produkten ämnen som är föremål för substitution enligt begränsningslistan eller OBS-listan skall detta redovisas liksom undersökta alternativ. FMV meddelar att man avser att uppdatera dessa råd. I ställande av miljökrav i upphandlingen har OBS-listan använts en hel del beroende på vilket slags upphandling det rör sig om. I vissa upphandlingar kan man hänvisa direkt till OBS-listan. Det handlar emellertid inte om att totalförbjuda dessa ämnen i upphandlingen utan snarare om att ta fram avvecklingsplaner. Det finns inga skrivningar där kraven formuleras som att ämnen från OBS-listan inte skall förekomma i de produkter och tjänster som upphandlas. väghållning har tagit fram ett förslag till miljökrav vid upphandling av entreprenader. Förslaget är i skrivande stund ute på remiss. I förslaget förklaras vad OBS-listan är, samt att Ämnen förtecknade under Kemikalieinspektionens Begränsnings- lista och OBS-lista, får inte användas i entreprenaden om miljömässigt bättre alternativ kan användas istället enligt 2 kap 6 §. (miljökrav vid upphandling av entreprenader, s 6) I ett nytt material för miljöbedömning av produkter som är i färd med att ta fram ingår OBS-listan som ett grundmaterial. Den används i arbetet men ingår inte på något djupare sätt i de bedömnings- kriterier som utarbetas. meddelar dock att man har för avsikt att framöver gå igenom produkt för produkt och se vilka specifika krav som bör ställas. Att hän- visa till OBS-listan i en generell mall för upphandling är inte tillräckligt effektivt. Bl.a. är det svårt att, när valet av leverantör skall ske, vikta och följa upp de svar som givits. Det finns risk att skrivningen om OBS- listan passerar förbi relativt obemärkt och till slut knappt upp- märksammas av vare sig upphandlare eller leverantör. 6.3.1Synpunkter på möjligheterna att få information om innehåll Beträffande möjligheterna att från tillverkare och leverantörer få reda på vilka ämnen som ingår i de kemiska produkter och varor som skall köpas in är uppfattningarna något delade mellan de personer som intervjuats. Från FMV framförs att vid inköp av komplexa tekniska system, vilket det ofta rör sig vid inköp av försvarsmateriel, kan det ofta vara mycket svårt att få reda på exakt vad som ingår i produkterna. FMV:s leverantörer har underleverantörer världen över och en stor mängd mindre komponenter ingår i den sammansatta varan. Leveran- törerna ställer ibland frågan hur detaljerad informationen måste vara, om ett ämne t.ex. förekommer i en närmast försvinnande liten mängd, måste det då redovisas? De av FMV:s leverantörer som även har civil produktion är mer vana vid att arbeta med miljöfrågor och bedriver ibland även själva ett aktivt kemikaliearbete. Från framförs uppfattningen att det i allmänhet inte är några större problem att få reda på innehåll. Genom att myndigheten kräver in varuinformationsblad fås informationen fram vad gäller kemiska produkter. I en nyskriven rapport (just nu ute på remiss) angående injekteringsmedel likt det som användes i tunnelbygget genom lyder dock några av slutsatserna som följer: Bedömningar av injekteringsmedlens miljöeffekter försvåras ofta av att lev- erantörer av kemiska produkter inte alltid redovisar produktens kompletta innehåll och sammansättning. De problem som uppdagats i detta projekt med att erhålla relevanta, kompletta varuinformationsblad måste åtgärdas. Kvaliteten på aktuella varuinformationsblad måste höjas så att relevanta bedömningar av eventuella miljöeffekter kan göras. Vidare har konstaterats att offentliga myndigheter kan ha svårt att erhålla kompletta uppgifter från leverantörer, inkluderande företagshemliga upp- gifter gällande produkten, p.g.a. att offentlighetsprincipen medför att enskilda ärenden endast kan sekretessbeläggas . Som en följd av problemet med bristande information i varuinformations- bladen har frågan ställts om de offentliga beställarna skall göra miljömässiga bedömningar baserade enbart på leverantörernas information eller om de själva skall göra analyser av innehåll och miljörelaterade konsekvenser. Med en vidare utblick kan det vara önskvärt med ett branschgemensamt organ som genomför dessa tester och bedömningar. En generell slutsats som framkommit i detta projekt är att de stora offentliga beställarna bör ta fram interna avvecklingsplaner för aktuella ämnen som finns med på Kemikalieinspektionens OBS- och begränsningslista. (, Strategi vid tätning av bergtunnlar...s6) uppger liksom FMV att problemet med att få fram tillförlitlig och fullständig information om innehåll ofta har sitt ursprung i att många produkter och komponenter i produkter tillverkas i olika delar av världen. Leverantörerna kan då ha svårt att få uppgifterna från sina underleverantörer. 6.3.2Synpunkter angående alternativ till ämnena på OBS-listan När det gäller möjligheterna att finna alternativa, mindre farliga pro- dukter att byta till, anser en intervjuperson att det vore bra om det fanns information med tips om sådana. Många tillverkare och leverantörer vet inte var de skall finna alternativa komponenter eller ämnen. Det skulle då vara bra om upphandlaren kunde hänvisa till uppgifter angående detta så att det blir möjligt att efterleva produktvalsprincipen. En annan intervjuperson påpekar att en mängd metaller och andra ämnen som myndigheten köper in finns med på OBS-listan. Många av dessa är det inte möjligt att avvara i verksamheten. Dessa ämnen skall dock redovisas och användningen av dem skall motiveras av leverantören. 6.3.3Synpunkter på OBS-listans utformning En intervjuperson efterlyser ett bättre stöd via Internet för kontroll av farliga kemikalier. Det vore bra om man på Kemikalieinspektionens webb-sida kunde söka på ett särskilt ämne för att se om det fanns med på OBS-listan. Då skulle man lätt kunna hänvisa företagen till detta. I övrigt anser intervjupersonen att OBS-listan kan vara svår att använda för icke-kemister. Bl.a. är det svårt att hitta rätt bland alla synonyma namn på ämnena. Samma person betonar vikten av att en myndighet kontrollerar eventuella branschvisa listor som tas fram, samt att både OBS- och begränsningslistan bör finnas på engelska. finns enbart OBS-listan på engelska. En annan av de personer som intervjuats instämmer i att det behövs kemi-kunskap för att kunna använda OBS-listan på rätt sätt. Framför allt entreprenörer kan ha svårt att, när de finner ett ämne på ett varu- informationsblad, läsa, tolka och jämföra detta med OBS-listan. En idé angående utformningen är att listan skulle vara mer anpassad till varu- informationsbladen, dvs. att ämnena grupperas utefter vilken funktion de har. Ett exempel är att man på varuinformationsbladet ser vilka tensider som ingår. Då skulle man snabbt kunna leta upp samma rubrik i OBS- listan och jämföra för att se vilka ämnen som är särskilt farliga. En av intervjupersonerna anser att det råder osäkerhet om vilken status OBS-listan egentligen har. Personen menar att upphandlarna vet att de skall titta lite extra på dessa ämnen men att de är osäkra på hur det egentligen är tänkt att den skall användas. Det råder osäkerhet om vilken tyngd OBS-listan skall tillmätas i upphandlingen. Samma person anser att det skulle vara bra om myndigheterna kunde stämma av med en central instans angående vilka krav som kan/bör ställas i upphand- lingen. Då skulle myndigheterna också kunna försäkra sig om den information de använder är korrekt och uppdaterad. Intervjupersonen anser vidare att myndigheterna bör informeras om vilka produkter med säkerhet kan säga nej till. Det kan enligt personen vara svårt att veta, då det förekommer flera projekt och listor på kemikalie - området. 7Miljömärkningssystemen och OBS- listan I figuren över aktörer på sidan 10 anges miljömärkningen av varor som en länk mellan konsumenterna och företagen. I detta avsnitt skall redovisas huruvida OBS-listan används när miljömärkningsorganen beslutar om vilka varor som skall märkas. De tre system som vi inriktar oss på är Nordisk miljömärkning (symbol: Svanen, organ: SIS Miljö- märkning), Bra Miljöval (symbol: Falken/Bra Miljöval, organ: ) och Europeisk miljömärkning (symbol: EU-blomman, organ: SIS Miljömärkning). I detta sammanhang är det också värt att nämna det pågående arbetet med s.k. certifierade miljövarudeklarationer (MVD). Certifieringsorgan för deklarationerna är AB . Kraven på MVD baseras på ett specificerat arbetssätt som skall redovisas öppet. Det finns inga generella kravnivåer eller kriterier som skall uppfyllas. Produktspecifika utgångspunkter utarbetas i stället för varje produkt- område, och har sådana tagits fram för sex olika produktgrupper. Hur kemikaliefrågorna hanteras i dessa fall varierar stort, bl.a. beroende på deras betydelse i de respektive produktgrupperna. För t.ex. golvytmaterial, golvavjämning och golvlim finns krav på innehålls- deklaration i vilken skall redovisas om produkten innehåller några ämnen som finns med på OBS- eller Begränsningslistan. 7.1Nordisk miljömärkning – Svanen Nordisk miljömärkning är en frivillig, positiv märkning av varor och tjänster med ett gemensamt inregistrerat varumärke, miljömärket Svanen. Produkter som märks med Svanen skall uppfylla särskilda kriterier som säkerställer att dessa produkter innebär mindre miljö- problem än andra produkter för samma ändamål. Produktens hela livscykel, från råvara till avfall, studeras. Kvalitets- och funktionskrav ställs för att garantera minst samma egenskaper som för andra pro- dukter. Kriterierna tidsbegränsas och revideras successivt för att säker- ställa att de Svanmärkta produkterna tillhör de bästa ur miljösynpunkt. SIS miljömärkning använder på olika sätt OBS-listan i samband med sin märkning med symbolen Svanen. De anser att OBS-listan är en god hjälp i arbetet. För det första för SIS över vissa ämnen från OBS-listan till sina s k "negativa listor", dvs. listor över ämnen som inte får finnas i svanen-märkta produkter. Dessutom fungerar OBS-listan som en varningsklocka. Om en produkt som skall märkas innehåller ett ämne från OBS-listan kontrollerar man en gång extra om kriterierna verkligen uppfylls. En hel del ämnen som finns upptagna på OBS-listan blir emellertid irrelevanta i vissa sammanhang. SIS låter därför bli att hänvisa till listan i sin helhet i kontakten med företaget. använder SIS OBS-listan som en "rak lista". det är de ämnen som angivs som man kontrollerar. Man använder inte direkt de kriterier som beskrivs i OBS-listans inledning. SIS erfarenhet är att företagen anser det betydligt lättare att använda en "rak lista" över ämnen som inte får förekomma, än att använda kriterier som deras ämnen måste uppfylla. Med hjälp av en "rak lista" över ämnen vet företagen vad som gäller beträffande kemikalieinnehåll. 7.2Naturskyddsföreningen – Falken/Bra Miljöval Bra Miljöval är ett miljömärkningssystem som handhas av . För att en vara skall märkas med Bra Miljöval måste den uppfylla kriterier. finns miljökriterier för 13 olika kategorier av varor och tjänster. kriterierna arbetas fram med hjälp av sakkunniga på området. Företag och andra berörda bjuds in för att lämna synpunkter, men det är som slutligen bestämmer hur kraven skall utformas. berättar att OBS-listan har funnits med i bak- grundsarbetet när kriterier för kem-tekniska produkter (tvätt-, disk, ren- göringsmedel samt tvål och schampo) och textil tagits fram. Listan nämns dock inte i de slutliga kriterierna. arbetar med kriterier gällande kemikalier tar man fram positiva listor över ämnen som får ingå i produkterna. Ämnena har värderats utifrån vissa kriterier, så som nedbrytbarhet, akvatisk toxicitet, hälsoeffekter mm. Ämnen som finns med på OBS-listan får således inte förekomma i produkter som skall märkas med Bra Miljöval, uppger . Ett undantag för systemet med positiva listor är kriterierna för märkning av papper. inte hade tillräcklig kunskap om vilka kemikalier som användes, valde man att i stället ta fram en negativ lista över ämnen som inte får ingå vid tillverkningen av papper som märks med Bra Miljöval. Den listan innehåller emellertid endast ämnen som är relevanta för pappersindustrin, varför OBS-listan i sin helhet inte finns med. Den negativa listan jämförs dock med OBS-listan för att se om ytterligare ämnen borde undvikas. När det gäller kriterier för övriga produkttyper ställer ännu inte så detaljerade krav beträffande kemikalieinnehåll. Vid användningen av OBS-listan inriktar sig främst på kriterierna. Ämnena bedöms huvudsakligen utifrån deras inneboende egenskaper och riskbedömningar görs vanligtvis inte. I övrigt skulle gärna se fler sammanställningar av uppgifter om kemiska ämnens hälso- och miljöfarlighet. Det vore bra om uppgifterna kompletterades med information om i vilka produkttyper ämnena förekommer. 7.3Europeisk miljömärkning – EU-blomman EU-blomman är symbol i ett gemensamt europeiskt miljömärknings- system. antog Europeiska Gemenskapernas råd för- ordningen om ett gemenskaphetsprogram för tilldelning av miljömärke, EEG/880/92. Den beslöt att den europeiska miljömärkningen för del skulle hanteras av SIS – Standardiseringen i , som därigenom är svenskt behörigt organ. Miljömärket får tilldelas produkter som uppfyller de krav som finns uppställda för den aktuella produktgruppen. Beslut om produktgrupper fattas av kommissionen efter det att medlemsländerna har yttrat sig i en kommitté, där samtliga länder är representerade. Till arbetet finns även en referensgrupp knuten. För de respektive produktgrupperna utarbetas kriterier, som är exakta, tydliga och objektiva för att säkerställa enhetlig tillämpning av de be- höriga organen. Miljömärkningskriterierna kan t.ex. omfatta krav på råvarans ursprung, utsläpp till luft och vatten, energiförbrukning, produktion av avfall vid tillverkningen och användningen av miljöfarliga kemikalier vid tillverkningen. De miljömärkta produkterna skall uppfylla normala krav på funktion och i kriterierna kan det därför även finnas krav på effektivitet och prestanda. SIS meddelar att OBS-listan som sådan inte har använts i kriterie - arbetet. Den svenska hållningen i diskussionerna under kriterieutveck- lingen har dock varit i linje med OBS-listan, och man har försökt påverka övriga länder att verka i samma riktning. Ett antal ämnen från OBS-listan har varit aktuella i samband med framtagandet av kriterier för olika produktgrupper. Med något undantag (där inte lyck- ades få med miljöfarlighetskrav) har ämnena antingen inte fått användas alls, eller fått användas endast i kraftigt begränsad omfattning. har genomfört ett stort kartläggningsprojekt i vilket OBS-listan varit en viktig utgångspunkt. Titeln för projektets slutrapport är Kemikalieanvändning i förändring. Plan för kemikaliearbetet. och några slutsatser därifrån skall här redovisas. har () kartlagt kemikalie - användningen inom olika industribranscher i syfte att identifiera sådana kemiska ämnen som kan medföra risker för människan och miljön. Genom att anta en särskild plan för arbetet med kemikalierna har tagit ett helhetsgrepp för att systematiskt identifiera och prioritera verksamheter som bedömts vara av störst intresse med hänsyn till kemikalieanvändningens art och omfattning. Arbetet med kemikalieplan har pågått . En översikt av arbetet finns i nr 4983 – Kemi- kalieanvändning i förändring som publicerades . omfattar användningen av kemiska produkter inom yrkesmässig verksamhet som kan leda till en påverkan av den yttre miljön. Valet av farliga ämnen i de olika branscher som kartlagt baseras i första hand på ämnenas inneboende egenskaper. För urvalet av ämnen har NV använt sig av Kemikalieinspektionens OBS- lista – de listade ämnena samt kriterierna. I och med revideringen av OBS-listan förändrades kriterierna något, liksom listan över ämnen. I det arbete som NV bedrivit efter revideringen har de förändrade kriterierna och den nya listan över ämnen använts. OBS-listan har alltså spelat en central roll i arbetet. De respektive kemikalieplaner som arbetats fram kan sägas vara en branschvis ned- brytning av OBS-listan. Dvs ämnena från OBS-listan, och andra ämnen som uppfyller listans kriterier, har delats upp efter i vilka branscher de förekommer.