sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Negativ attityd till frånvaro Negativ attityd till frånvaro Risk att bli arbetslös Risk att verksamheten läggs Dåligt arbetsklimat i grup- Mycket ofta och ofta nöjd Aldrig/sällan nöjd med hur skattas i hög grad av över- skattas inte alls av överord- tas i hög grad av klien- ter/elever/ patien- skattas inte alls av klienter/elever/ Upplever ett i hög grad Upplever inte alls ett fun- Har höga krav och låg kontroll i arbetet (job Arbetar deltid (max. Har en god hälsa Har en sämre hälsa Hälsan är bättre nu än för Hälsan är densamma nu Hälsan är sämre nu än för förmåga från 1-11 poäng, Aldrig/sällan svårt att sova för att tankar på arbetet därför att tankar på arbetet Känner aldrig/sällan olust när man går till arbetet Låg effektivitet nästan varje Exponeringar för förvärvsarbetande män i normal- befolkningen (SCB-urvalet), n=3262. Andelar i % där inget annat anges. * värde som statistiskt säkerställt (konfidensintervall) skiljer sig från värdet för de som är födda respektive för de sektorer i arbetslivet som skiljer sig från privat sektor. Antalet sjukdagar med hel - om sjuknärvarande varför? Ej råd att vara hemma Negativ attityd till frånvaro Negativ attityd till frånvaro Risk att bli arbetslös Risk att verksamheten läggs Mycket ofta och ofta nöjd Aldrig/sällan nöjd med hur skattas i hög grad av över- skattas inte alls av över- skattas i hög grad av klienter/elever/ patien- skattas inte alls av klienter/elever/ patien- Upplever ett i hög grad Upplever inte alls ett fun- Har höga krav och låg kontroll i arbetet (job Arbetar deltid (max ) Har en god hälsa Har en sämre hälsa Hälsan är bättre nu än för Hälsan är densamma nu Hälsan är sämre nu än för måga från 1-11 poäng, 11 = Aldrig/sällan svårt att sova för att tankar på arbetet därför att tankar på arbetet Känner aldrig/sällan olust när man går till arbetet Låg effektivitet nästan varje Arbetsförhållanden och sjukskrivning med ersättning Kön, ålder och ersatta sjukdagar AFL ................... Yrke och ersatta sjukdagar AFL............................ Näringsgren och ersatta sjukdagar AFL................. Sektor och ersatta sjukdagar AFL......................... Krav, kontroll och ersatta sjukdagar AFL............... Socialt stöd, konflikter och ersatta sjukdagar Kroppsliga påfrestningar och ersatta sjukdagar Alldeles för mycket att göra och enformigt arbete – och ersatta sjukdagar AFL..................... Ont, olust, sömnsvårigheter och ersatta Företagarnas arbetsmiljö och ersatta sjukdagar Arbetsförhållanden och sjukskrivning med ersättning Denna text är en redogörelse för några statistiska samband mellan arbetsförhållanden och sjukskrivning. Som underlag används data från Arbetsmiljöundersökningen och uppgifter ur Riksförsäk- ringsverkets sjukskrivningsregister. Denna rapport har tagits fram av arbetsmiljöprogram tagit särskilt för . Utifrån uppgifter i sjukskrivningsregistret har beräknats antalet dagar som man under ett kalenderår fått ersättning AFL. Denna studie visar hur de sysselsattas arbetssituation statistiskt samman- hänger med den ersatta sjukfrånvaron (AFL). Eftersom olika regler gäller anställda och företagare skiljs redovisningen åt och huvud- delen av analysen avser anställda. Som förklarande variabler används uppgifter om individen (kön, ålder) och var i arbetslivet man finns (sektor, näringsgren, yrke). Centralt är olika arbetsmiljöfaktorers betydelse (ergonomiska exponeringar, krav, kontroll/inflytande). undersöks hur vanligt det är att ha fått sjukersättning AFL bland dem som uppgett olika besvär av arbetet och dem som inte gjort det (ont/belastningsbesvär, olust, sömnsvårigheter). I vissa tabeller visas i några intervaller hur många ersatta dagar man haft . Det är (vore) intressant att veta i vilken utsträckning vissa arbetsmiljöfaktorer påverkar dels den mindre omfattande sjukfrånvaron dels den mera omfattande. Vårt mått – antalet ersatta dagar – är dock inte idealiskt, eftersom det rimligast vore att kunna studera sambandet mellan arbetsmiljö och sjukfrånvaro. De som har haft ersättning AFL för ett stort antal dagar har förvisso varit sjuka mycket men bland dem som haft färre dagars ersättning AFL kan finnas åtskilliga som sammantaget kan ha varit sjukfrånvarande ett stort antal dagar fast . Arbetsmiljöundersökningens population är sysselsatta med undantag för dem som av olika skäl (bl.a. sjukdom) varit helt från- varande från arbetsplatsen . En del av dem med långa sjukskrivningar kommer därför inte med. Vi använder aktuellast möjliga data, dvs. * Arbetarskyddsstyrelsen, ASS, har ansvar för den officiella statistiken om arbetsmiljö. genomför Arbetsmiljöundersökningarna på ASS uppdrag. De görs och täcker med mer än 100 frågor många typer av arbetsförhållanden. Dessutom kommer en del resultat för företagare att redovisas. Underlaget, antalet svarande i Arbetsmiljöundersökningen, är dock väsentligt mindre än för anställda, vilket begränsar analysmöjlig- heterna. Samtliga resultat visas separat för kvinnor och män. 2 Kön, ålder och ersatta sjukdagar AFL Först redovisas i detta avsnitt för kvinnor och män och i ålders- grupper hur vanligt det är att man under har fått sjukersättning från . Kön och ersatta dagar 1999 För män utgör det lägsta intervallet med 1–28 ersatta dagar drygt hälften av dem som haft ersatta dagar. För kvinnor överväger de som fått ersättning än så. Observera att Arbetsmiljöundersökningens avgränsning av populationen inverkar så att en del med många dagars ersättning faller utanför. Kön, ålder och ersatta dagar 1999 Antalet dagar med sjukersättning hänger samman med kön och ålder. Bland kvinnor ökar andelen med stigande ålder från 9,2 till 16,4 och . Ju äldre åldersgrupp desto vanli- gare med lång tids ersättning. I den yngsta gruppen har haft ersättning . Motsvarande siffra med stigande ålder är och . Kön, ålder och ersatta dagar 1999 Bland män ökar andelen med stigande ålder från till och . Ju äldre åldersgrupp desto vanligare med lång tids ersättning. I den yngsta gruppen har haft ersättning . Motsvarande siffra med stigande ålder är och . Jämfört med kvinnornas resultat är männens andelar genomgående lägre. Det gäller i hög grad dem som haft ersättning . 3 Yrke och ersatta sjukdagar AFL I tabeller på de följande sidorna redovisas för kvinnor respektive män för yrken andelen som under har haft ersättning AFL. Olik- heter i åldersfördelning inom yrkena beaktas inte, inte heller anställ- ningsform. Bland kvinnor finns yrken med relativt låg andel ersättning främst bland sådana som kräver relativt mycket teoretisk utbild- ning. Signifikant lägre andel än för kvinnor totalt är det bl.a. inom följande: Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens och inom den gruppen yrken inom teknik och datavetenskap samt Annat arbete som kräver teoretisk specialistkompetens. Gruppen Arbete som kräver kortare högskoleutbildning och inom den gruppen yrken Tekniker och ingenjörsarbete och Annat arbete som kräver kortare högskoleutbildning (t.ex. redo- visningsekonomer och administrativa assistenter). Inom Kontors- och kundservicearbete gruppen Övrig kontors- personal. Signifikant större andelar med ersättning finns för Service- omsorgs- och försäljningsarbete och där inom bl.a. Storhushålls- och restaurangpersonal, Vård- och omsorgspersonal där bl.a. undersköterskor och skötare ingår. Bland män återfinns yrken med relativt låg andel ersättning främst i yrken som kräver relativt mycket teoretisk utbildning. Signifikant lägre andel än för män totalt är det bl.a. inom följande: Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens (bl.a. inom tek- nik och datavetenskap), Annat arbete som kräver teoretisk specia- listkompetens (Bl.a. företagsekonomer, marknadsförare, perso- naltjänstemän), Arbete som kräver kortare högskoleutbildning bl.a. tekniker och ingenjörer. Inom service- omsorgs- och försälj- ningsarbete försäljare i detaljhandel m.m.. Yrken med hög andel ersättning är bl.a. gruppen Hantverks- arbete inom byggverksamhet och tillverkning t.ex. Maskin- mekaniker, maskinmontörer och maskinreparatörer. Gruppen Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m. och inom den Maskin- och monteringsarbete och Fordonsförare. Vissa signifikanta skillnader för kvinnor resp. män jämfört med resp. kön totalt Kvinnor i yrken med lägree andel Redovisningsekonomer, adm. Arbete som kräver teoretisk inom teknik- o datavetenskap m.m. som kräver teor. Kvinnor i yrken med högre andel Skötare, vårdare m.fl. Män i yrken med lägre andel Män i yrken med högre andel Gruv-, bygg- och anläggnings- Bilaga 7 SOU 2000:121 Yrke och ersatta sjukdagar. Ledningsarbete i stora och medelstora företag, Arbete som kräver teoretisk specialist- Arbete som kräver teoretisk specialist- kompetens inom teknik- och datavetenskap Arbete som kräver teoretisk specialist- inom biologi, hälso- och sjukvård Barnmorskor; sjuksköterskor med särskild Lärararbete inom universitet, Annat arbete som kräver teoretisk specialist- Företagsekonomer, marknadsförare och Arbete som kräver kortare högskole- utbildning eller motsv. Tekniker- och ingenjörsarbete m.m. Arbete inom biologi, hälso- och sjukvård som Lärararbete som kräver kortare högskole- Annat arbete som kräver kortare Säljare, inköpare, mäklare m.fl. Redovisningsekonomer, adm. Kontorssekreterare, läkarsekreterare m.fl. Bokförings- och redovisningsassistenter m.fl. Service-, omsorgs- o försäljningsarbete Service-, omsorgs- och säkerhetsarbete Vård- och omsorgspersonal m.fl. Undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl. Vårdbiträden, personliga assistenter m.fl. Skötare, vårdare m.fl. Försäljningsarbete inom detaljhandel m.m. Försäljare, detaljhandel; demonstratörer m.fl. Process- och maskinoperatörsarbete, Arbete utan krav på särskild yrkesutb. Servicearbete utan krav på särskild Hotell- och kontorsstädare m.fl. 1)Signifikant lägre mot kvinnor totalt 2)Signifikant högre mot kvinnor totalt Bilaga 7 SOU 2000:121 Yrke och ersatta sjukdagar. Fått AFL Antal ersättningsdagar Ledningsarbete i stora och medelstora företag, myndigheter m.m. Chefer för särskilda funktioner Arbete som kräver teoretisk specialist- Arbete som kräver teoretisk specialistkomp. inom teknik- och datavetenskap m.m. Lärararbete inom universitet, Annat arbete som kräver teoretisk Arbete som kräver kortare högskole- utbildning eller motsv. Tekniker- och ingenjörsarbete m.m. Annat arbete som kräver kortare Säljare, inköpare, mäklare m.fl. Lager- och transportassistenter m.fl. Service-, omsorgs- o försäljningsarbete Service-, omsorgs- och säkerhetsarbete Vård- och omsorgspersonal m.fl. Försäljningsarbete inom detaljhandel m.m. Försäljare, detaljhandel; demonstratörer m.fl. Fått AFL Antal ersättningsdagar Gruv-, bygg- och anläggningsarbete Byggnads- och anläggningsarbetare m.fl. Byggnadsträarb., inredningssnick. Metallhantverk, reparatörsarbete m.m. Process- och maskinoperatörsarbete, Maskinoperatörer, metall- o mineral- Arbete utan krav på särskild yrkesutb. Servicearbete utan krav på särskild yrkesutb. 1)Signifikant lägre mot män totalt 2)Signifikant högre mot män totalt 4 Näringsgren och ersatta sjukdagar AFL I tabeller på de följande sidorna redovisas för kvinnor respektive män för olika näringsgrenar andelen som har haft ersättning AFL. Olikheter i åldersfördelning inom näringsgrenarna beaktas inte, inte heller anställningsform. Näringsgrenar med signifikant lägre andel ersättning än bland kvinnor totalt är bl.a. Fastighets- och uthyrningsverksamhet, före- tagstjänster (bl.a. Databehandlingsverksamhet, Andra företags- tjänster). Signifikant högre andel med ersättning är det inom Hälso- och sjukvård, sociala tjänster m.m., och där inom bl.a. omsorg för psykiskt utvecklingsstörda, individ- och familjeomsorg m.m., Vård och service till boende i . Näringsgrenar med signifikant lägre andel ersättning än bland män totalt är bl.a. inom Parti- och detaljhandel, reparation av motorfordon m.m. Inom Finansiell verksamhet bl.a. Databehand- lingsverksamhet. Näringsgrenar med signifikant högre andel ersättning än bland män totalt är bl.a. Byggverksamhet (bl.a. Bygginstallationer), Transport, magasinering och kommunikation (bl.a. Post och tele- kommunikationer). Vissa signifikanta skillnader för kvinnor resp. män jämfört med resp. kön totalt Kvinnor i yrken med lägree andel samhet, Fastighets- och uthyr- Parti- och agenturhandel utom Kvinnor i yrken med högre andel Omsorg för psykiskt utvecklings- störda, individ- och familje- Vård och service till boende i o.d.,äldre- och handi- Män i yrken med lägre andel Handel med och service av Män i yrken med högre andel Bilaga 7 SOU 2000:121 Näringsgren och ersatta sjukdagar. Fått AFL Antal ersättningsdagar Utvinning av , tillverkning Parti- och detaljhandel, reparation av Parti- och agenturhandel utom med Detaljhandel utom med motorfordon; Detaljhandel med brett sortiment Transport, magasinering o kommunikation Finansförmedling utom försäkring och Fastighets- och uthyrningverksamhet, Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; Hälso- o sjukvård, veterinärverksamhet Vård och service till boende i o.d.,äldre- och handikappomsorg Omsorg för psykiskt utvecklingsstörda, individ- och familjeomsorg m.m. Andra samhälleliga och personliga tjänster, Rekreations-, kultur- och sportverksamhet Offentlig förvaltning, försvar, internationell 1)Signifikant lägre mot kvinnor totalt 2)Signifikant högre mot kvinnor totalt SOU 2000:121 Bilaga 7 Näringsgren och ersatta sjukdagar. Fått AFL Antal ersättningsdagar Utvinning av , tillverkning Livsmedels-, dryckes- och Massa-, pappers- o pappersvarutillverkn. Tillverkning av stenkols- och raff. petroleumprodukter, kärnbränsle och Tillverkning av metallvaror utom maskiner Tillverkning av maskiner, som ej ingår i Tillverkning av motorfordon, släpfordon Mark-, grund-, bygg- och anläggningsarbeten, uthyrning av bygg- o Bygginstallationer, slutbehandling av Parti- och detaljhandel, reparation av Handel med och service av motorfordon, Parti- och agenturhandel utom med Detaljhandel utom med motorfordon; Transport, magasinering o Land-, sjö- och lufttransport, transport i rörsystem samt stödtjänster härtill; Landtransport; transport i rörsystem Fastighets- och uthyrningverksamhet, Fått AFL Antal ersättningsdagar Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; Hälso- o sjukvård, veterinärverksamhet Andra samhälleliga och personliga tjänster, förvärvsarbete i hushåll Rekreations-, kultur- och sportverksamhet Offentlig förvaltning, försvar, 1)Signifikant lägre mot män totalt 2)Signifikant högre mot män totalt 5 Sektor och ersatta sjukdagar AFL I detta avsnitt delas arbetsmarknaden grovt upp i sektorer: statlig, , landsting och enskild sektor. Kategorin Övrig offent- lig verksamhet har utelämnats, eftersom den har för få svarande i vår undersökning. Kön, sektor och ersatta dagar 1999 Bland kvinnor finns den största andelen som fått ersättning AFL i sektorerna kommun (19,) och landsting (17,). Ser man till ersättning är det vanligast för kvinnor inom lands- ting (8,) och kommuner (7,) jämfört med den statliga sek- torns och den enskilda sektorns . I denna tabell har vi inte tagit hänsyn till åldersfördelningen inom sektorerna. Bland män finns den största andelen som fått ersättning AFL i sektorerna kommun (11,), enskild (9,) och landsting (8,). Ser man till ersättning är det vanligast för män inom kommuner och landsting (4,) jämfört med övriga sektorer, där andelen är . I denna tabell har vi inte tagit hänsyn till åldersfördelningen inom sektorerna. Värdena är inom varje sektor högre för kvinnor än för män. Bland landstingsanställda är det 1999 dubbelt så vanligt bland kvinnor som bland män att ha haft ersättning . Ovan har visats hur andelen med ersättning varierar för kvinnor och män mellan sektorerna. I följande tablå visas samma tabell fast uppdelad på tre ålderskategorier. (Några grupper är dock för få att redovisa.) Andel som haft ersättning AFL För såväl kvinnor som män ökar andelen med ersättning AFL med stigande ålder. De största andelarna gäller i flertalet åldersgrupper kommun- anställda. Bland kvinnor i åldrarna 50–är dock andelen med ersättning AFL på samma nivå bland landstingsanställda. Bland män i samma ålder är andelen lika för den kommunala och enskilda sektorn, medan landstingsanställda män är så få i urvalet att de inte redovisas. I följande tabell visas andelen som haft mer än 60 dagars ersätt- ning. SOU 2000:121 Bilaga 7 Andel som haft ersättning AFL Totalt för kvinnor är det vanligast med ersättning minst bland landstingsanställda. Det gäller också om man går in i ålders- grupperna som är . Beträffande ersättning minst var det vanligast för kommunanställda. Bland männen är det vanligast inom kommun och landsting att ha ersättning . Resultaten inom ådergrupperna motsäger inte denna bild, men flera grupper är för få i urvalet för att kunna redovisas. Den något förenklade bilden är alltså klar: Det är för kvinnor och män vanligast med sjukersättning AFL i den kommunala sektorn. Detta gäller även om ålder beaktas. När man ser till dem med minst 60 dagars ersättning , är det i stället vanligast inom landstingen. 6 Krav, kontroll och ersatta sjukdagar AFL Att vara utsatt för stora krav och ha litet inflytande över arbetet är en riskfylld kombination. Är man utsatt för stora krav i arbetet ökar risken för stressrelaterade besvär. Om man har en relativt god egenkontroll, dvs. inflytande över sin arbetssituation, kan man dock delvis hantera även stora arbetskrav. Dessa kan då göra arbetet stimulerande och utvecklande. Saknar man däremot inflytande kan stora krav bli mycket påfrestande. Detta är grund- tanken i den s.k. krav/kontrollmodellen som utvecklades av Karasek och och som först främst tillämpades på risken för hjärt/kärlsjukdomar. Krav/kontrollmodellen (job demands – job control) har blivit vedertagen för analys av stressrelaterade besvär. Jobb med låg anspänning. Låga krav ställs på jobbet som man har förutsättningar/möjligheter att kontrollera och påverka jobbet och det som händer. Höga krav ställs på jobbet som det finns till- räckliga förutsättningar/möjligheter att klara kraven. Låga krav ställs på jobbet som det saknas förutsättningar/möjligheter att kontrollera och påverka det som händer. Jobb med hög anspänning. Höga krav ställs på jobbet som det saknas förutsättningar/möjlighet för att kontroller och påverka jobbet och det som händer. Med mått för dessa begrepp har visats hur vanliga olika kombina- tioner av krav och kontroll är och hur de hänger samman med större eller mindre risker för stressrelaterade besvär och sjukdomar. De mått som används i det följande är inte identiska med dem som m.fl. använder. Här utnyttjas i stället åtta frågor som ingår i Arbetsmiljöundersökningen. De har gett underlag för ett index om krav och ett index om kontroll och kombinationer av dessa. Allmänt kan sägas att våra mått är vidare beträffande problemen. Fler personer beskrivs som att vara utsatta för höga krav och fler att ha lågt inflytande. En större andel anges utsatta för hög anspän- ning i arbetet. Det mest väsentliga är dock inte nivån utan att kunna jämföra gruppers resultat och att följa utvecklingen över tiden. Arbetsmiljöundersökningen ger oss den unika möjligheten att följa utvecklingen –1999. Nedan visas hur vanligt det är att ha fått sjukersätt- ning bland dem som utsatts för stora resp. små krav i arbetet, har litet resp. stort inflytande på arbetet eller olika kombinationer av dessa faktorer. Resultaten redovisas för kvinnor och män i olika ålder. Andel som haft ersättning AFL Inflytande/kontroll i arbetet Krav och inflytande/kontroll Andelen kvinnor som fått sjukersättning är klart större bland dem som har utsatts för höga krav i arbetet än bland dem som har haft relativt låga krav på sig. Skillnaden är särskilt markerad bland yngre och äldre kvinnor. Bland männen är skillnaden däremot obetydlig utom bland de yngre. Det kan innebära att höga krav lika väl kan vara förknippade med positiva faktorer som med negativa. Beträffande inflytande eller kontroll över arbetet är sambanden däremot otvetydiga. För såväl kvinnor som män och i alla ålders- grupper är andelen högre bland dem som har bristande inflytande över sin arbetssituation. Av de fyra kombinationerna av krav och kontroll hänger, som väntat, den med höga krav och låg kontroll samman med hög andel som haft sjukersättning. Det gäller kvinnor och män i alla ålders- grupper. Bland kvinnor och män (utom i den yngsta gruppen) finns den näst högsta andelen med sjukersättning i det som här kallats pas- siva jobb. Det innebär att både krav och inflytande är relativt låga – en arbetssituation där man kan känna sig umbärlig. Inte sällan finns också fysiska påfrestningar och risker i dessa jobb. Ovanstående avser andelen som fått minst en dags sjukersättning AFL . Nedan visas andelen som haft sjukersättning AFL . Andel som haft ersättning AFL Inflytande/kontroll i arbetet Krav och inflytande/kontroll Sambanden mellan krav, kontroll och mer än 60 ersatta dagar är tydligt. Vid höga krav och vid litet inflytande är det klart större andelar som fått ersättning. Det gäller för både kvinnor och män i varje åldersgrupp. Bland män som är utsatta för höga krav är sam- bandet med ersättning här tydligare än när vi såg till andelen med minst en dags ersättning. De högsta andelarna med sjukersättning finns bland dem som arbetar under hög anspänning. Det gäller för kvin- norna i alla åldrar och för männen totalt och bland dem som är . Bland kvinnor och män i den äldsta åldersgruppen finns den näst högsta andelen med sjukersättning i det som här kallats passiva jobb. Eftersom antalet ersatta sjukdagar AFL avser , medan beskrivningarna av arbetsförhållandena gäller slutet av året, kan en del ha förändrat sin situation av hälsoskäl. I så fall kan sam- bandet mellan påfrestande arbetsförhållanden och sjukersättning vara ännu starkare än vad som framgår ovan. För två frågor, en från vardera indexet om krav och kontroll, visas nedan med hela svarsskalorna sambandet med att få sjuker- sättning. (Ålder beaktas ej.) Andel som haft sjukersättning AFL Måste hoppa över lunchen, arbeta över eller ta med jobb hem Fått ersättning minst. Fått ersättning minst. Bland kvinnorna gäller att ju vanligare det är att man måste hoppa över lunch, arbeta över eller ta med jobb hem, desto större är andelen som fått sjukersättning. Undantaget är de som sällan eller aldrig arbetar mera på sådana sätt, där andelen som fått sjukersätt- ning är något högre. Så är det även när man ser till dem med ersätt- ning . Bland män är sambanden i huvudsak lika- dana. Att skillnaden mellan grupperna inte är större sammanhänger med att påfrestningen av den extra arbetsinsatsen ofta kan balanse- ras med olika kvaliteter i arbetet och inflytande över arbetssituatio- nen. Bilaga 7 SOU 2000:121 Andel som haft sjukersättning AFL Kan påverka arbetets uppläggning Fått ersättning minst. Fått ersättning minst. För det mesta inte Sambanden är tydliga: Ju vanligare det är att man saknar inflytande över arbetets uppläggning,, desto högre andel med sjukersättning. Det gäller såväl beträffande dem som fått ersättning minst som dem som fått det . har visats att kombinationen av krav och kontroll har tydligt samband med andelen som fått sjukersättning. Med hjälp av indexen för krav och kontroll, som har bildats av variabler ur Arbetsmiljöundersökningarna kan utvecklingen bland sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden följas för hela den senaste tioårs- perioden. Utveckling 1989–1999 bland anställda Inflytande/kontroll i arbetet Krav och Inflytande/kontroll har andelen med höga krav enligt detta index ökat för kvinnor från till och för män från till . Andelen är alltså hela vägen något större bland kvinnor än män och ökningen något större. Ökningen av andelen med höga krav bland män verkar ha stannat av . Andelen med låg kontroll enligt indexet ökar för såväl kvinnor som män med , dvs. en något mindre förändring än beträffande kravindex. Det är vanligare bland kvinnor än män att ha lågt inflytande över sin arbetssituation.