sou · GOB376 · 2001-01-01 00:00:00 — Vissa avtal föreskriver att innan de enskilda hyresgästerna behöver ta ställning till om de skall lämna sitt samtycke till ombyggnaden skall avtal träffas mellan bostadsföretaget och hyresgästföreningen om den hyra som kommer att tas ut efter ombyggnaden. Ett exempel på ett ramavtal som avses är det som har träffats mellan AB Familje bostäder, och i . Enligt detta avtal skall inför en förestående upprustning eller ombyggnad bolaget informera i och den lokala hyresgästföreningen om aktuella planer och kalla hyresgästerna till ett informationsmöte. Vid informationsmötet skall bolaget redovisa brister, förslag till åtgärder inklusive möjligheter till kollektiva och individuella tillval, tidsplan, aktuella lagar och avtal. Efter informationsmötet skall förhandlingar påbörjas mellan bolaget och den lokala hyresgästföreningen om de åtgärder som skall utföras och om den hyra som blir följden av ombyggnaden. Avtal skall sedan träffas mellan bolaget och i om bl.a. preliminär hyra efter ombyggnaden. Innan de överenskomna åtgärderna påbörjas skall bolaget inhämta berörda hyresgästers samtycke. För styckevisa stambyten i samband med vattenskador föreskrivs ett något enklare samrådsförfarande. De allmännyttiga bostadsföretag som inte har träffat ramavtal om förfarandet vid förbättrings- och ändringsåtgärder har i allmänhet slutit någon form av avtal om boendeinflytande. Även dessa avtal leder till att ombyggnadsåtgärder blir föremål för kollektiva förhandlingar. Det förekommer även att privata fastighetsägare sluter avtal med hyresgästförening om förfarandet vid ombyggnaden och att de inför en ombyggnad träffar överenskommelse med hyresgästföreningen om vilken hyra som skall utgå efter ombyggnaden. Enligt Fastighetsägareförbunds anvisningar (Råd & synpunkter till hyresvärden inför förbättrings- och ändringsåtgärder) bör hyresvärden bjuda in hyresgästerna till informationsmöte och vid mötet lämna bl.a. ritning över fastigheten, beskrivning av planerade åtgärder, tidsplan och i förekommande fall ombyggnads- och andra avtal. Enligt anvisningen kan det också, om diskussionen blir omfattande, bli lämpligt att utse en representativ samrådsgrupp som kan slutföra diskussionen med hyresvärden. SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 117 De tillfrågade hyresgästorganisationerna har uppgett att de anser att samrådet med de kommunala bolagen är tillfredsställande och lever upp till lagstiftarens intentioner. De anser däremot att förfarandet beträffande de privatägda fastigheterna inte fungerar helt tillfreds- ställande. Det blir sällan några konstruktiva förhandlingar mellan hyresvärden och hyresgästerna och hyresgästerna får sällan reda på hyran efter ombyggnaden. Även i har uppgett att det i vissa ärenden kan finnas brister i samrådet i betydelsen överläggning för att enas om ett gemensamt handlande. Inflytandet bör utövas av de enskilda hyresgästerna En av de uppgifter som ingått i utredningens uppdrag har varit att överväga om frågor angående tillstånd till förbättrings- och ändrings- åtgärder skall omfattas av någon form av kollektiva förhandlingar. Utredningen har övervägt två olika alternativ till dagens system. Ett alternativ har varit att låta hyresgästinflytandet utövas av en hyres- gästorganisation. Ett godkännande av en hyresgästorganisation skulle kunna anses vara bindande för samtliga lägenheter i huset. Detta påminner om den ordning som gällde . Det andra alternativet har varit att reglera hyresgästinflytandet inom ramen för det nuvarande systemet enligt hyresförhandlingslagen. Det skulle då vara möjligt att träffa en förhandlingsöverenskommelse om en ombyggnad. Ett skäl som talar för att ombyggnadsfrågor skall omfattas av någon form av kollektiva förhandlingar är att det då kan bli möjligt att koppla samman ombyggnadsfrågorna med vilken hyra som därefter skall utgå. Det är lättare att ta ställning till en ombyggnadsåtgärd om det finns en uppgift om "priset" för åtgärden, dvs. om hyran efter ombyggnaden. Hyran bestäms normalt i en förhandlingsöverenskommelse som hyresvärden och hyresgästorganisationen träffar. Det nuvarande systemet bygger på att det är de enskilda hyres- gästerna som har att ta ställning till förbättrings- eller ändringsåtgärder. Hyresgästerna bestämmer också om de vill att de förhandlings- överenskommelser som träffas mellan hyresvärden och hyresgäst- organisationen skall omfatta deras lägenheter eller om de själva skall förhandla och sluta avtal med hyresvärden om hyresvillkoren. Hyres- gästens intresse av att själv kunna utöva inflytandet över framför allt den egna lägenheten väger mycket tungt. Även om ett inflytande genom en hyresgästorganisation i och för sig skulle förenkla förfarandet anser utredningen mot denna bakgrund att hyresgästorganisationerna inte bör få exklusiv rätt att bestämma över ombyggnadsåtgärder. 118 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Även det andra alternativet - att reglera hyresgästinflytandet inom ramen för hyresförhandlingssystemet enligt hyresförhandlingslagen - har vissa nackdelar. Hyresgästen har nämligen möjlighet att ansöka om ändring av förhandlingsöverenskommelsen i den del den avser honom (se 22 § hyresförhandlingslagen). Dessutom kan hyres- gästen begära prövning av hyresvillkoren enligt bestämmelserna i hyreslagen (se 5 § fjärde stycket hyresförhandlingslagen). Det medför att frågan om en viss ombyggnadsåtgärd skall få utföras eller inte kan komma att stå öppen . Vidare har enskilda hyresgäster rätt att ställa sig utanför det kollektiva förhandlingssystemet. Hyresvärden måste då komplettera en förhandlingsöverenskommelse om tillstånd till ombyggnad med godkännande från de hyresgäster vars hyresavtal inte innehåller förhandlingsklausul. Det leder till två parallella system för godkännande. Inte heller detta alternativ är enligt utredningens uppfattning lämpligt. Det måste i detta sammanhang också anmärkas att inte har ställt sig bakom en ändring av nu aktualiserat slag. Utredningen anser att det i och för sig är mycket positivt att hyresvärdar och hyresgästorganisationer träffar ramavtal om förfarandet vid ombyggnader och att de på frivillig väg förhandlar och träffar avtal om t.ex. hyra efter ombyggnaderna. Redan med nuvarande regelsystem har hyresvärd och hyresgästorganisation som slutit avtal om förhandlingsordning rätt att påkalla förhandling om en ombyggnadsåtgärd (se 5 § hyresförhandlingslagen). Några av utred- ningens övriga förslag (bl.a. att förlänga tidsfristen för ansökan om tillstånd till ombyggnadsåtgärd och skärpa sanktionsbestämmelserna, se avsnitt 4.2.5 och 4.2.8), torde leda till utökade förhandlingar enligt hyresförhandlingslagen. Det är däremot, som anförts, mindre lämpligt att låta hyresgästorganisation få ett avgörande inflytande över frågan om en ombyggnad skall få genomföras. Enligt utredningens mening bör således hyresgästers inflytande även fortsättningsvis utövas av den enskilde hyresgästen. Åtgärd i ett gemensamt utrymme av fastigheten fordrar stöd hos en enkel majoritet av hyresgästerna Är det fråga om åtgärder som endast berör de enskilda lägenheterna, krävs godkännande från hyresgästerna i de aktuella lägenheterna eller tillstånd av hyresnämnden (se 18 d § andra stycket hyreslagen). När det gäller åtgärder som berör hyresgästerna gemensamt, dvs. åtgärder i de gemensamma delarna av fastigheten, uttalades i den allmänna motiveringen i propositionen som låg till grund för bestämmelserna följande (prop. 1996/97:30 s. 71). SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 119 "Inflytandet bör i sådana fall utövas av bostadshyresgästerna gemensamt. Utredningen har förordat att det beträffande sådana åtgärder skall räcka med att en absolut (enkel) majoritet, dvs mer än hälften, av bostadshyresgästerna godkänner dem. Regeringen ansluter sig till den uppfattningen. I hyreslagen bör sålunda tas in en bestämmelse om att åtgärder i de gemensamma delarna av fastigheten får företas först efter godkännande av mer än hälften av bostads- hyresgästerna." I förslaget till lagtext - som godtog - angavs att "om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs att de har godkänts av hyresgästerna i minst hälften av de berörda bostadslägenheterna eller att hyresnämnden lämnat tillstånd till åtgärderna" (se prop. 1996/97:30 s. 10 och 92 samt SFS 1997:62). En åtgärd i ett gemensamt utrymme som berör t.ex. hyresgäster i fyra bostadslägenheter, får enligt lagtextens ordalydelse sålunda genomföras om hyresgästerna i två av lägenheterna har godkänt dem. Det krävs inte enkel majoritet. Det är i sig olyckligt att den allmänna motiveringen i propositionen inte stämmer överens med lagtextens ordalydelse. Bristen på överens- stämmelse har uppmärksammats i mål som prövats i . Mot denna bakgrund och då det torde ha avsetts att det skall föreligga stöd hos åtminstone en enkel majoritet av hyresgästerna, föreslår utredningen att rekvisitet "minst hälften" i 18 d § andra stycket hyreslagen ändras till "mer än hälften". Särskilda bestämmelser om innehållet i det skriftliga meddelandet eller att hyresvärden skall anordna s.k. samrådsmöte föreslås inte Utredningen har vidare övervägt om förfarandereglerna bör ändras på annat sätt. Bl.a. har det övervägts att reglera vilka uppgifter som hyresvärd skall lämna i ett skriftligt meddelande enligt 18 e § och att införa bestämmelser om att hyresvärden skall bjuda in hyresgästerna till ett samrådsmöte innan han får ansöka om tillstånd till förbättrings- åtgärder. T.ex. skulle det kunna föreskrivas att meddelandet till hyresgästen skall innehålla uppgift om tidpunkt för genomförandet av åtgärderna, hyresgästens boende , hyresreduktion med anledning av ombyggnaden och högsta hyra efter ombyggnaden. Om hyresvärden inte har lämnat föreskrivna uppgifter i meddelandet och inte kan uppvisa protokoll från genomfört samrådsmöte skulle hans ansökan om tillstånd till åtgärderna kunna avvisas. Ytterligare en fråga som har övervägts har varit att slopa regeln om att ansökan om tillstånd 120 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete till ombyggnadsåtgärder får göras tidigast efter det att meddelande om åtgärderna lämnats till hyresgästen. Det är givetvis önskvärt att hyresvärden informerar hyresgästerna om vilken hyra som skall tas ut efter ombyggnaden. Det kan dock ta från det att hyresvärden har bett hyresgästerna godkänna åtgärderna tills ombyggnaden är slutförd. Det är inte rimligt att begära att hyresvärden skall avge en bindande uppgift om hyra i förväg. Hyran fastställs dessutom i regel i en förhandlingsöverenskommelse som hyresvärden och hyresgästorganisationen träffar; begärd hyra efter ombyggnaden kanske inte hyresgästorganisationen kommer att godta. En bestämmelse om att hyresvärden skall vara skyldig att ange högsta hyra efter ombyggnaden måste också kompletteras med ett flertal andra bestämmelser, t.ex. om som hyresvärden är bunden av uppgiften i meddelandet. Situationerna är skiftande och en så detaljerad lagreglering är inte lämplig. Utredningens granskning av cirka 80 ombyggnadsärenden vid i har visat att de meddelanden som hyresvärdarna lämnat till hyresgästerna i regel har innehållit en godtagbar information om ombyggnaden (förutom att de privata värdarna mindre ofta lämnat information om hyran efter ombyggnaden). Med hänsyn till den relativt korta tid som lagen varit i kraft torde förfarandet inför ombyggnader ännu inte nått sin slutliga form. Sedan ytterligare erfarenhet och kännedom om systemet vunnits kan det antas att informationen blir ännu bättre. Utredningen anser sålunda att det saknas anledning att införa mera detaljerade bestämmelser om innehållet i ett skriftlig meddelande. Utredningen vill också framhålla att det ligger i hyresvärdens eget intresse att lämna en så komplett och heltäckande information som möjligt i meddelandet; först härigenom ges förutsättningar för att hyresgästerna godkänner åtgärderna. Av den kartläggning som utredningen har gjort framgår vidare att samrådsförfarandet beträffande de allmännyttiga fastigheterna är tillfredsställande och att de privata fastighetsägarna i vart fall oftast kallar hyresgästerna till informationsmöte. Sedan bestämmelserna varit i kraft ytterligare kommer med stor sannolikhet även samrådet beträffande de privata fastigheterna att bli mer tillfredsställande. Utredningen anser därmed att det inte heller finns anledning att i lag reglera ett samrådsförfarande. Ett sådan lagreglering skulle dessutom med nödvändighet bli mycket detaljerad vilket inte heller är lämpligt. Utanför förs mycket få ombyggnadsfrågor till . I förs enligt samstämmiga uppgifter från , och i i princip samtliga ombyggnadsprojekt till i vart fall någon SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 121 eller några lägenheter. Det är i sig inte tillfredsställande. måste noteras att just i har bl.a. SABO-företagen och hyresgästföreningen träffat mycket detaljerade avtal om samråds- förfarandet och hyresgästerna får också en komplett information om ombyggnaden. SABO-företagen och hyresgästföreningen avger också rekommendationer om hyran efter ombyggnaden. En skärpning av reglerna kan mot den bakgrunden inte förmodas leda till ett färre antal ärenden vid i . Ansökan om tillstånd får göras tidigast efter det att hyresvärden har lämnat skriftligt meddelande till hyresgästen har föreslagit att en ansökan om tillstånd skall få göras tidigast - i stället för en månad - efter det att skriftligt meddelande om ombyggnaden lämnats till hyresgästen. Bakgrunden till förslaget är att en ombyggnadsåtgärd ofta är av ingripande karaktär för hyresgästen och att denne behöver för att ta ställning till den planerade åtgärden. Med hänsyn till att en fastighets- ägare vanligtvis vet i förväg när stammarna i hans hus bör bytas kan det enligt förbundet inte anses innebära något större men för honom att informera om ombyggnaden i förväg. Utredningens undersökning av ärenden vid i visar att hälften av ärendena aldrig sakprövas utan skrivs av sedan värden återkallat ansökningarna (se bilaga 6). Detta tyder på att ansökningarna om tillstånd görs i ett väl tidigt skede. kan vid t.ex. oförutsedda händelser såsom vattenläckage uppstå behov av ett snabbt ställningstagande. Utredningen anser vid en samlad bedömning att det finns skäl att förlänga den aktuella tidsfristen . Denna förlängning torde också komma att ge ytterligare incitament för hyresvärdarna att samråda med hyresgästerna och att nå en frivillig överenskommelse eftersom de annars måste avvakta med att ansöka om tillstånd än enligt nuvarande bestämmelser. Detta skulle i sin tur leda till att färre ärenden förs till . En annan åtgärd som i och för sig skulle kunna leda till färre ärenden vid hyresnämnderna är det som och föreslagit, nämligen att om en hyresgäst inte svarar på ett meddelande om en ombyggnadsåtgärd, skall han anses ha accepterat genomförandet av åtgärden. Hyresgästen blir alltså då bunden genom sin passivitet. En bestämmelse med motsvarande innehåll finns för att genomföra en hyreshöjning för lägenhet i ett hus med förhandlingsordning som till följd av överenskommelse eller beslut inte omfattas av förhandlingsordningen (se 54 a § hyreslagen). 122 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete En ombyggnadsåtgärd är enligt utredningens mening i allmänhet en betydligt mer ingripande åtgärd än en hyreshöjning. Det är redan mot den bakgrunden inte lämpligt att låta en hyresgäst bli bunden genom passivitet. Om hyresgästen blivit bunden av en hyreshöjning genom passivitet har han dessutom alltid möjlighet att ansöka vid hyresnämnden om ändring av hyran. Om en ansökan görs efter det att hyreshöjningen har börjat gälla, kan ett beslut om ändring av hyran börja gälla från den dag då hyran höjdes (se 55 c § tredje stycket hyreslagen). Motsvarande bestämmelse kan inte införas för ombyggnader. När väl ombyggnaden är genomförd går det inte att kräva att hyresvärden skall återställa lägenheten i det skick som den hade före ombyggnaden. Utredningen anser sålunda att det inte är möjligt att införa en bestämmelse om att hyresgästen kan bli bunden genom passivitet. Utredningens förslag: En hyresgäst skall även i fortsättningen ha möjlighet att utverka beslut om att hyresvärden skall föreläggas att vidta de åtgärder som krävs för att lägenheten skall uppnå lägsta godtagbara standard (upprustningsföreläggande). Av 18 a § första stycket hyreslagen följer att en hyresgäst har möjlighet att vid hyresnämnd utverka ett föreläggande om att hyresvärden skall vidta de åtgärder som krävs för att en lägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard (upprustningsföreläggande). I 18 a § sjätte och sjunde styckena hyreslagen anges vad som avses med lägsta godtagbara standard. Utredningen skall pröva om det i undantagsfall bör vara möjligt att undanta lägenheter från bestämmelserna om upprustningsföreläggande, om det är nödvändigt för att tidstypisk inredning, planlösning eller liknande inte skall förstöras. Av de myndigheter och organisationer som utredningen har tillfrågat anser i princip inte någon att det bör vara möjligt att undanta lägenheter från bestämmelserna om upprustningsskyldighet. Det finns alltså inget stöd för ett sådant förslag. Det förekommer vid landets hyresnämnder få ärenden angående upprustningsföreläggande. - inkom det till i sex ärenden angående upprustningsföreläggande. Motsvarande siffra är för i två och för i två. De flesta av de övriga nämnderna har inte haft något sådant ärende. SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 123 Behovet av att undanta lägenheter från bestämmelserna om upprustningsföreläggande är mot bakgrund av det ringa ärendeantalet ytterst begränsat och kan inte anses ha någon effekt på förutsätt- ningarna att bevara t.ex. tidstypisk inredning. Ett beslut om upprust- ningsföreläggande innebär för övrigt inte att upprustningen får utföras i strid med varsamhetsbestämmelserna i byggnadslagstiftningen. Av 18 c § framgår att ett upprustningsföreläggande är förfallet om, när bygglov behövs, sådant lov inte beviljas för den åtgärd som avses. Det kan inte heller bortses från att det finns ett visst behov av att kunna meddela upprustningsföreläggande. Ett avskaffande av möjligheten att meddela sådant föreläggande skulle nämligen kunna leda till att det bildas bostadslägenheter som inte håller lägsta godtagbara standard. Utredningen anser mot denna bakgrund att nuvarande bestämmelser om upprustningsföreläggande bör kvarstå oförändrade. Utredningens förslag: En hyresvärd skall även i fortsättningen ha möjlighet att med stöd av 46 § hyreslagen säga upp ett hyresavtal inför en större ombyggnad. Den nuvarande tillämpningen av 46 § första stycket 4 (huset skall undergå större ombyggnad) En hyresvärd som avser att genomföra en större ombyggnad i ett hus har möjlighet att säga upp hyresavtalen i fastigheten inför ombyggnaden. Enligt 46 § första stycket 4 hyreslagen har en hyresgäst i så fall inte rätt till förlängning av hyresavtalet, om det inte är uppenbart att hyresgästen kan sitta kvar i lägenheten utan nämnvärd olägenhet för genomförandet av ombyggnaden och det dessutom inte är oskäligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör. Om hyresgästen lämnar lägenheten eller en del av den under ombyggnaden, skall hyresgästen om möjligt erbjudas att efter ombyggnaden hyra en likvärdig lägenhet i huset (se 46 § tredje stycket hyreslagen). Bestämmelsen innebär att ett erbjudande från hyresvärden om evakueringslägenhet under ombyggnaden och återflyttningsrätt efter ombyggnaden skall vägas in i skälighetsbedömningen (se prop. 1974:150 s. 453 f. och 495 f.). Enligt i görs vid en förlängningstvist inför en större ombyggnad av hus en sedvanlig avvägning mellan parternas intressen. Det innebär enligt nämnden att ombyggnaden måste visas 124 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete vara nära förestående samt att hyresgästen erbjudits en evakueringslägenhet och återflyttningsrätt alternativt en ersättnings- lägenhet. Om antalet lägenheter minskar efter ombyggnaden blir enligt nämnden i allmänhet kontraktstidens längd avgörande för återflytt- ningsrätten när konflikt föreligger mellan flera hyresgäster. Vid landets hyresnämnder förekommer mycket få förlängnings- ärenden där det åberopas att huset skall undergå större ombyggnad. De flesta nämnderna har uppgett att de varken eller prövat något sådant ärende. Det är i princip endast vid i som den upphörsgrunden åberopas. Uppsägning på grund av ombyggnad har dock även i i blivit förhållandevis sällsynt efter lagändringarna . De övriga hyresnämnderna har uppgett att det även före var ovanligt att den aktuella grunden åberopades. Enligt valde många hyresvärdar före lagändringen att säga upp hyresgästerna för att gardera sig mot risken att inte kunna ta ut högre hyra efter ombyggnaden. En anledning till detta var att hyresgästföreningen hade uttalat att man ansåg att alla åtgärder som värden genomförde skulle godkännas av hyresgästen för att kunna påverka hyresnivån. Enligt är det sedan 55 a § hyreslagen upphörde ovanligt att hyreskontrakt sägs upp med åberopande av 46 § första stycket 4 hyreslagen. Så sker endast i enstaka fall, då det kommer till hyresvärdens kännedom att vederbörande hyresgäst kommer att obstruera ombyggnaden genom att vägra hyresvärden tillträde eller genom att vägra låta sig evakueras . Även har uppgett att endast om företaget och hyresgästen inte kan komma överens om evakueringslösning sker en uppsägning. Av de enkätsvar som utredningen har fått framgår att hyresvärden och hyresgästen i allmänhet träffat ett särskilt ombyggnadsavtal inför en ombyggnad. I avtalet regleras hyresgästens boende under ombyggnaden. Det bestäms sålunda om hyresgästen skall bo i evakueringslägenhet under ombyggnaden eller bo kvar i sin lägenhet med nedsatt hyra. I avtalet brukar även regleras frågor om flyttersättning, ersättning för störningar, flyttning av telefon och post samt magasinering. Eftersom hyresavtalet inte sägs upp upphör sålunda inte hyresgästens besittningsskydd till sin lägenhet. Någon ändring av 46 § föreslås inte I utredningens uppdrag har ingått att överväga om det finns anledning att ändra bestämmelsen i 46 § första stycket 4 hyreslagen om SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 125 uppsägning vid större ombyggnad. har anfört att möjligheten att få ett hyresavtal att upphöra enligt 46 § första stycket 4 bör avskaffas helt. Bestämmelsen är enligt inte nödvändig eftersom hyresvärden har möjlighet att med stöd av 26 § hyreslagen få tillträde till lägenheten. En hyresgäst som motsätter sig det kan få hyresrätten förverkad med stöd av 42 § första stycket 7. kan enligt förbundet även sägas upp med stöd av 46 § första stycket 10 om hyresgästen vägrar att flytta . Samtliga tillfrågade hyresnämnder samt har emellertid förklarat att de anser att det inte finns anledning att ändra på bestämmelsen. Utredningens kartläggning visar, som anförts, att uppsägning på grund av att huset skall undergå en större ombyggnad är mycket ovanligt och har i stort sett upphört efter lagändringarna . Hyresvärden och hyresgästerna reglerar frågor rörande hyresgästens boende under ombyggnaden och återflyttning i särskilda ombyggnadsavtal. Redan med hänsyn härtill kan behovet av en ändring av reglerna inte anses särskilt stort. Någon påtaglig risk för att antalet uppsägningar kommer att öka kan utredningen inte heller se. Det system med hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten som infördes innebär att hyresgästerna måste ha godkänt eller hyresnämnden lämnat tillstånd till åtgärderna. Även en hyresgäst som har sagts upp och som har återflyttningsrätt har inflytande över åtgärder som hyresvärden under ombyggnaden bestämmer sig för att genomföra (se 18 d § tredje stycket).