sou · GOB3119d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det kan dock inte antas att alla berörda utnyttja sin flyttningsrätt och ett antal kompetens- sparavtal kommer då att kvarstå. I nästa paragraf föreskrivs för detta fall överlåtelse av det återstående beståndet. För att en sådan överlåtelse skall kunna genomföras på ett ordnat sätt krävs att beståndet av kompetenssparavtal inte fortlöpande förändras. Av detta skäl har i förevarande paragraf föreskrivits att flyttning inte får ske efter utgången av en viss tidsfrist. Som angetts i anslutning till 3 kap. 14 § andra stycket får avgift inte tas ut för flyttning av sparmedel enligt denna paragraf. 6 kap. 4 § Motsvarande bestämmelser finns i 14 kap. 26 och 26 a §§ försäk- ringsrörelselagen (1982:713). Reglerna gäller dock här oberoende av skälet för avvecklingen. Vidare saknas motsvarighet till det regi- streringsförfarande som gäller enligt försäkringsrörelselagen. Sedan en överlåtelse skett gäller inte längre begränsningen i föregående paragraf, utan kontoinnehavaren kan härefter enligt de vanliga reg- lerna byta sparinstitut om han så önskar. 6 kap. 5 § Bestämmelsen reglerar fallet att det efter de åtgärder som skall vidtas enligt 3 och 4 §§ ändå finns ett kvarstående bestånd av kom- petenssparavtal. De återstående avtalen upphör att gälla efter utgången av den angivna fristen. Av bestämmelsen i 4 kap. 2 § framgår att kontoinnehavaren därefter fritt får förfoga över till- gångar som antecknats på kompetenssparkontot. Enligt bestäm- melser i inkomstskattelagen skall det dock först ske en avskattning av värdet av tillgångarna på kontot. 6 kap. 6 § Paragrafen innehåller förbud mot att träffa nya kompetenssparavtal när en avveckling är inledd eller förestående. En liknande bestäm- melse finns i 14 kap. 23 § försäkringsrörelselagen. 6 kap. 7 § I paragrafen föreskrivs att kompetenssparutbetalningarna i angivet fall skall fortsätta i den mån det finns avskilda medel tillgängliga. 7 kap. 1 § I bestämmelsen ges en allmän anvisning om tillsynens inriktning. Innebörden i sundhetskravet har behandlats i anslutning till 1 kap. 3 §. 7 kap. 2 § I paragrafen utnyttjas genom hänvisning till lagen om värdepap- persrörelse den lagens generella regler om tillsyn över värdepap- persinstitut och om överklagande av beslut i tillsynsfrågor. Vad som där anges gälla enligt den lagen skall i stället avse lagen om individuellt kompetenssparande. 7 kap. 3 § Enligt 1 kap. 5 § får tillstånd att bedriva kompetenssparrörelse endast meddelas företag som har tillstånd att driva värdepappersrö- relse. I konsekvens härmed skall, om sådant tillstånd återkallas eller annars upphör att gälla detsamma gälla även tillståndet att bedriva kompetenssparrörelse. 7 kap. 4 § Bestämmelsen har hämtas från 11 kap. 9 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. 7 kap. 5 § Bestämmelsen följer vad som i allmänhet gäller i fråga domstols- prövning av förvaltningsbeslut. I punkten 2 medges av praktiska skäl att tillståndsfrågor får prövas redan före ikraftträdandet. Punkten 3 kommenteras i avsnitt 4. I punkten 4 fastställs att sparpremien inte skall beskattas vid insättningen. Den får inte heller ingå i underlaget för allmänt avdrag enligt 62 kap. 8 a §. Genom bestämmelsen kommer spar- premien således inte ingå i den taxerade inkomsten för kompetens- spararen. Detta medför att hänsyn inte skall tas till den vid beräk- ning av en studerandes inkomst enligt 3 kap. 19 § studiestödslagen (1999:1395). Premien kommer att ingå i behållningen på kompetensspararens kompetenssparkonto eller kompetenssparförsäkring, och blir föremål för inkomstbeskattning vid uttag från kompetenssparan- det. Detta framgår av 11 kap. 48 § inkomstskattelagen. 12.2Förslag till lag om ändring i Förslaget till lag om ändring i har gjorts så att kompetenssparade medel får samma ställning som sparande enligt lagen om individuellt pensionssparande. 12.3Förslag till lag om ändring i Skälen till ändring framgår av kommentaren till lagen om ändring av . 12.4Förslag till lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Paragrafen kompletteras med hänsyn till att tvingande föreskrifter om försäkringsavtalet införts i nya 58 a kap. 10 § inkomstskattela- gen (1999:1229). 12.5Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt I paragrafen har förts in ett nytt sista stycke med anledning av det individuella kompetenssparandet. Första meningen i tionde stycket avser att klargöra att en för- månstagare till utbetalningar från ett kompetenssparkonto inte skall arvsbeskattas för utfallande belopp eller det kapitaliserade värdet av beloppen. Bestämmelsen gäller såväl för en ursprunglig förmånstagare som för den som trätt i en avliden förmånstagares ställe. Bestämmelsen motsvarar den som enligt nionde stycket samma paragraf gäller för förmånstagare till pensionssparkonto. Styckets andra mening behandlar de fall då medel finns på ett kompetenssparkonto som efter ett dödsfall inte skall utbetalas enligt ett förmånstagarförordnande utan i stället skall ingå i den dödes kvarlåtenskap. Fört det första avses det fallet att ett kompetenssparavtal vid spararens död inte innehåller något giltigt förmånstagarförord- nande. Det spelar ingen roll om spararen har avstått från att göra ett sådant förordnande eller om ett förordnande har förfallit, t.ex. på grund av att den utsedde förmånstagaren har avlidit. Finns inget giltig förordnande skall kontobehållningen ingå i kvarlåtenskapen efter kompetensspararen. En motsvarande situation föreligger i det fallet en förmånstagare, som inträtt i sin rätt, avlider utan att någon ny förmånstagare skall träda in i hans ställe. av medlen på kontot skall då ingå i kvarlåtenskapen efter förmåns- tagaren. Från behållningen skall i dessa fall dock avräknas inkomstskatt på grund av avskattningen enligt 59 a kap. 15 § inkomstskattelagen (1999:1229). Den inkomstskatt som skall avräknas har schablon- mässigt bestämts till halva behållningen. Hänsyn tas alltså till inkomstskatteskulden på så sätt att tillgångarna tas upp till halva värdet. 12.6Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 5 § Införandet av den nya punkten 7 motiveras av att den som bedriver godkänd kompetensutveckling enligt lagen om individuellt kom- petenssparande och bekostar den med medel från sitt kompetens- sparande inte skall behandlas annorlunda än den som finansierar sina studier genom studiemedel m.m. enligt punkterna 1–4. 12.7Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 1 kap. 1och 3 §§. Ändringarna föranleds av att lagen gäller för avkastningsskatt som skall tas ut på kompetenssparande enligt lagen (1991:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel och kompetenssparmedel. 12.8Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. 11 § I tillägget till paragrafen stadgas att skattemyndigheten skall på den förenklade självdeklarationen förtrycka uppgift om det allmänna avdrag som skall medges för avgift till kompetenssparförsäkring och inbetalning till kompetenssparkonto. får möjlighet att göra detta genom de kon- trolluppgifter som skall lämnas enligt de nya 17 b och 17 c §§ i 3 kap . 3 kap. 1 § Paragrafen har anpassats till att kontrolluppgift enligt 11 § förslaget skall lämnas för att skattereduktion i vissa fall skall kunna medges vid kompetenssparande. När en kompetenssparare använder sparmedlen för kompetensut- veckling som anordnas av en godkänd kompetensutvecklingsan- ordnare kan han beviljas skattereduktion om högst en fjärdedels inkomstbasbelopp enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Skattereduktionen är beroende av omfattningen av kompetensutvecklingsåtgärden. Det är IKS-styrelsen som har att pröva om den skattskyldige är berättigad till skattereduktion. IKS- styrelsen fastställer i enlighet med reglerna i 3 kap. 10–11 §§ lagen (0000:000) om individuellt kompetenssparande en kompetenspre- mie för den skattskyldige. Och skall enligt förevarande paragraf lämna kontrolluppgift till skattemyndigheten om denna. Att upp- gift skall lämnas även till spararen framgår av 59 §. Utbetalning från kompetenssparkonto beskattas som inkomst av tjänst hos kompetensspararen. I första stycket stadgas att försäkringsbolag och understödsföre- ningar skall lämna kontrolluppgift om gjorda utbetalningar. En lägsta gräns för kontrolluppgiftsskyldigheten om har införts i enlighet med vad som gäller för kompetenssparmedel. Enligt andra stycket skall kompetenssparinstitut lämna kontroll- uppgift om gjorda utbetalningar. I enlighet med de regler som gäller för utbetalning från pensionssparkonton föreskrivs en lägsta gräns om för kontrolluppgiftsskyldigheten. Kontrollupp- giften är en förutsättning för att de skattskyldiga som deklarerar på förenklad självdeklaration skall kunna få beloppet förtryckt och för att skattemyndigheten skall kunna kontrollera att utbetalningarna beskattas. Ändringen i första stycket beror på att kompetenssparmedel hos försäkringsbolag och kompetenssparinstitut m.m. skall beskattas genom avkastningsskatt i stället för som inkomst av kapital hos kompetensspararna. Den i paragrafen stadgade kontrolluppgiftsskyldigheten är nödvän- dig för att skattemyndigheten skall kunna kontrollera att kompe- tensspararen får rätt allmänt avdrag för avgift till kompetensspar- försäkring. Uppgiften om värdet av försäkringen behövs för att kunna kon- trollera att det totalt sparade beloppet inte överstiger 12 inkomst- basbelopp vid utgången av året före inkomståret. Om värdet är högre medges enligt 59 a kap. 2 § inkomstskat- telagen (1999:1229) inte avdrag för avgifter under inkomståret. Modellen att beräkna värdet på försäkringen har hämtats från 15 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. För fondför- säkringar kan det försäkringstekniska återköpsvärdet beräknas till marknadsvärdet på de tillgångar som ingår i fonden. För andra för- säkringar skall i värderingen ingå försäkringens andel av upplupen avkastning. Kontrolluppgift skall lämnas för kompetenssparkonto. I dessa fall beräknas värdet av kontot till kontobehållningen inklusive räntor och utdelningar . Eftersom ränta på kompetenssparkonto inte inkomstbeskattas hos den skattskyldige, utan i stället är föremål för avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel och kompetenssparmedel och inte heller är föremål för förmögenhets- beskattning tas kontrolluppgiftsskyldigheten avseende ränta och fordran för inkomståret bort. Kontrolluppgiftsskyldigheten tas av skäl som framgår i kommenta- ren till 23 § bort även för utdelning och tillgångar på kompetens- sparande. Av samma skäl som anförs nedan under 61 § bör tiden för under- rättelse till de skattskyldiga om kompetenspremien utsträckas till tid som föreskrivs av . Paragrafen har kompletterats med hänsyn till den nya 14 a §. har getts möjlighet att föreskriva att kontrollupp- gift om kompetenspremie får lämnas på annat sätt och vid annan tid än vad som gäller övriga kontrolluppgifter. Skälet till detta är att IKS-styrelsen kan behöva hämta in upp- gifter från olika håll och sammanställa dessa för att kunna fatta beslut om kompetenspremie. Dessa uppgifter kommer ofta att avse förhållanden vid inkomståret utgång och det torde inte vara möjligt för IKS-styrelsen att lämna kontrolluppgiften året efter inkomståret. IKS-styrelsen måste ha tid att sammanställa uppgifterna och fatta beslut om kompetenspremie. Med användande av modern teknik torde det arbetet gå fort. Det går dock inte att komma ifrån att behövs för att behandla uppgifterna. Mot detta står kravet att skattemyndigheterna skall få uppgifterna i så god tid att de kan ta hänsyn till en beräknad skattereduktion redan i den pre- liminära skatteberäkning som följer med den förenklade deklara- tionen till de skattskyldiga. Vid en avvägning av dessa intressen, och med beaktande av att skattemyndigheten kan förutsättas få uppgifterna från IKS-styrelsen via datamedia torde skattemyndig- heterna hinna med att hantera uppgifterna än vad som normalt behövs för kontrolluppgifter. De skattskyldiga har intresse av att så fort som möjligt kunna beräkna skattereduktionens storlek, för att ha möjlighet att betala in skatt till sina skattekonton i så god tid att de undviker ränta på eventuell kvarskatt. De har dock redan kännedom om såväl uttagen från kompetenssparandet och den tidsmässiga kvalifikation den genomgångna kompetensutvecklingen innebär. Med dessa uppgif- ter bör de ha möjlighet att själva beräkna den slutliga skatten med det skatteberäkningsprogram som förutsätts finnas åtkomligt på åtminstone under taxeringsåret. De har dessutom möjlighet att vända sig direkt till skattemyndigheten och få hjälp med uträkningen. 12.9Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Lagens rubrik ändras för att avspegla att lagen även gäller beskatt- ning av avkastning från kompetenssparförsäkringar och kompe- tenssparkonton. Genom tillägget i första stycket punkten 6 görs obegränsat skatt- skyldiga som innehar kompetenssparkonto skattskyldiga enligt lagen. Därigenom undantas de från beskattning för avkastningen på kontot enligt reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229) efter förebild från reglerna om individuellt pensionssparande. Begränsat skattskyldiga omfattas inte av lagen. De kan därför få betala kupongskatt enligt kupongskattelagen (1970:624) för utdel- ning från värdepappersfond. Skattesatsen skall på samma sätt som för pensionssparkonto vara av kapitalunderlaget för kompetenssparandet. som framgår av avsnitt 3.5 en lägre skatt på avkastningen än om motsvarande medel sparats utanför kompetenssparsystemet. Paragrafens tredje stycke har kompletterats med hänsyn till änd- ringen i 2 § Ändringarna medför att kompetenssparande behandlas på samma sätt som pensionssparande. Även i detta fall är det kompetens- sparinstitutet som för den skattskyldiges räkning har att betala avkastningsskatten. Vad som avses med kompetenssparinstitut framgår av 1 kap. 2 § lagen (0000:000) om individuellt kompetenssparande. Terminolo- gin i lagrummet har ändrats genom att termen sparinstitut används som gemensam benämning för pensionssparinstitut och kompe- tenssparinstitut. Reglerna att återbetalning av skatt om det ursprungliga kontot har avslutats, i stället skall göras till det pensionssparkonto eller kompetenssparkonto till vilket de tillgångar som var hänförliga till det ursprungliga kontot flyttats får betydelse även i de fall ett kom- petenssparkonto har avslutats i samband med att kompetenssparare som uppbär ålderspension har bestämt att medlen skall överföras till pensionssparkonto. Att detta kan ske utan att medlen beskattas framgår av 11 kap. 48 § inkomstskattelagen (1999:1229). 12.10Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Paragrafens tredje stycke har kompletterats så, att avdrag får göras på samma sätt som beträffande arbetsgivaravgifter från skatteun- derlaget om arbetsgivare betalar in en andel av lönen till den anställdes kompetenssparande. Ändringen i paragrafens andra stycke föranleds av att underlaget för skatt skall reduceras även för dessa grupper på motsvarande sätt som beträffande dem som betalar egenavgifter enligt socialavgifts- lagen (2000:980) när de betalar in medel till kompetenssparande. 12.11Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Genom införandet av punkten 15 kommer även begränsat skatt- skyldiga att få betala skatt på utbetalningar från kompetenssparsy- stemet. Reglerna säkerställer att den som sparat skattesubventione- rat i slutändan måste betala skatt på utbetalning från systemet även om han flyttat utomlands. Genom stadgandet i paragrafens sista stycke, som behållits oförändrat, kommer överföringar som kan göras skattefritt enligt inkomstskattelagens (1999:1229) regler inte heller att beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Någon avdragsrätt för kompetenssparande är inte aktuell för dem som är inskränkt skattskyldiga. 12.12Förslag till lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande Den föreslagna ändringen i lagen om individuellt pensionssparande är en följd av att en kompetenssparare enligt 3 kap. 14 § lagen om individuellt kompetenssparande har rätt att flytta sitt kompetens- sparande till ett pensionssparkonto enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. Det skall därvid anses som om pen- sionssparvalet har ingåtts för det ursprungliga kom- petenssparavtalet. 12.13Förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt Genom reglerna undantas avsatta medel för kompetenssparande såväl genom kompetenssparförsäkring, som genom kompetens- sparkonto från förmögenhetsskatt. Skälen till detta har närmare berörts i avsnitt 3.5 12.14Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 8 kap. 8 § Utbetalningar från kompetenssparförsäkring eller kompetensspar- konto är skattepliktig inkomst av tjänst enligt 10 kap. 3 § inkomst- skattelagen (1999:1229). Avdrag skall därför göras för preliminär skatt avseende mottagare som har inte har eller åberopar . I de allra flesta fallen torde utbetalningen inte komma att utgöra mottagarens huvudsakliga inkomst av tjänst. Därför har skatteav- draget bestämts till i likhet med skatteavdraget från sidoin- komster. Skulle detta inte förslå – eller vara för högt – kan reglerna om särskild beräkningsgrund för skatteavdrag i 11 § och om ändrad beräkning av preliminär skatt i 29 § eller i 6 kap. 5 § vara tillämpliga. 8 kap. 21 a § Lagrummet, som är nytt, undantar ersättning för arbete från skat- teavdrag till den del arbetsgivaren direkt använder ersättningen för betalning av avgifter för kompetenssparförsäkring eller betalar in beloppet på mottagarens kompetenssparkonto. Skälet för undan- tagandet är att insättningar upp till ett inkomstbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till dess kompetenssparandets övre tak om tolv inkomstbasbelopp uppnåtts, motsvaras av en rätt till allmänt avdrag enligt 62 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229). Någon begränsning av befrielsen från skatteavdrag motsvarande den som gäller för avdragsrätten har inte bedömts nödvändig. utbetalningar från kompetenssparsystemet beskattas som inkomst av tjänst, oavsett om sparandet har föranlett avdrag vid inkomst- beskattningen eller inte, torde inte något missbruk av undantaget från skatteavdrag uppkomma. Reglerna bör vara ikraft innan kompetenssparandet påbörjas, så att hänsyn kan tas till de ändrade reglerna redan vid beräkning av den preliminära skatten för . 12.15Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 2 kap. 9 a § Arbetsgivares insättning på anställdas kompetenssparkonton eller betalning av till deras kompetenssparförsäkringar är att anse som vanlig lön. Trots att de anställda vid inkomsttaxeringen kan beviljas allmänt avdrag för inkomståret med ett belopp som kan motsvara hela inbetalningen, får de sin pensionsgrundande inkomst beräknad även på den del av bruttolönen som arbetsgi- varen betalat in till kompetenssparförsäkring eller kompetensspar- kontot. Syftet med förevarande paragraf är att tydliggöra att utbetalning av kompetenssparmedel inte kan medföra att pensionsgrundande inkomst ånyo beräknas på beloppet, även om det vid inkomsttaxe- ringen skall behandlas som inkomst av tjänst. Motsvarande gäller för enskilda näringsidkare och andra som har inkomst av annat förvärvsarbete. 12.16Förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) 1 kap. 11 § Lagrummet har kompletterats på grund av att regler om skattere- duktion för kompetenspremie införts. 1 kap. 17 § Ändringen beror på att lagen (1990:691) om avkastningsskatt på pensionsmedel och kompetenssparmedel fått en ny benämning. 8 kap. 24 § Alla utbetalningar på grund av kompetenssparande utgör skatte- pliktig inkomst av tjänst. Detta är en princip, som gör att begräns- ningar av sparandet i form av tak för insättningarnas belopp eller antal försäkringsgivare eller kompetenssparinstitut som en skatt- skyldig kan tillåtas ha inte är nödvändiga. Genom den ofördelaktiga dubbla inkomstbeskattning som blir följden av insättningar som inte motsvaras av allmänt avdrag, blir systemet i denna del i praktiken självkontrollerande. Tillägget innebär att avdrag inte får göras för den avgift som enligt 3 kap. 12 § lagen (0000:000) om individuellt kompetenssparande skall betalas när kompetensparmedel tas ut för annat ändamål än det avsedda. Avgiften är av det uttagna beloppet, dock . 10 kap. 3 § I paragrafen har tillagts tre nya punkter med anledning av det nya kompetenssparandet. I punkterna 6 och 7 stadgas det att de belopp som skall avskattas på grund av reglerna i 58a kap. 143 § respektive 59 a kap 8 § utgör inkomst av tjänst. I punkten 8 fastställs att utbetalningar från kompetenssparandet är inkomst av tjänst. 11 kap 48 § Stadgandet innebär att utbetalningar från kompetenssparandet undantas från beskattning till den del de avser godkänd överföring för den som uppbär ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. 12 kap 3 a § Utbetalningar från kompetenssparandet utgör inkomst av tjänst för mottagaren. Paragrafen har införts för att klargöra att detta i sig inte innebär att kostnader för kompetensutveckling är avdragsgilla kostnader för inkomsternas förvärvande. För det fall kostnaderna på andra grunder skulle vara avdragsgilla, utgör stadgandet inget hinder för avdrag. 42 kap. 5 a § Avkastning från medel som står inne på kompetenssparkonton eller är placerade i kompetenssparförsäkringar skall inte beskattas enligt inkomstskattelagen. Utgifter och kapitalförluster får inte heller dras av. I stället beskattas avkastningen enligt lagen (1990:661) om särskild avkastningsskatt på pensionsmedel och kompetenssparmedel. Reglerna i paragrafen undantar dessa inkomster och kostnader från inkomstskattelagens tillämpning. 58 kap. 2 § I paragrafens andra stycke klargörs med anledning av det nya kom- petenssparandet att inte heller kompetenssparförsäkringar skall anses som kapitalförsäkringar. 58 kap. 4 och 33 §§ Ändringen föranleds av den nya benämningen på lagen om avkast- ningsskatt på pensionsmedel och kompetenssparmedel. Kapitlet, som är nytt, har införts på grund av det nya kompetens- sparandet. I stora delar har det sin förebild i 58 kap. Det innehåller regler om kompetenssparande genom kompetensspar försäkringar och kompetenssparkonton. En stor del av regelsystemet, framför- allt beträffande kompetenssparkonton återfinns i lagen om indivi- duellt kompetenssparande. 58 a kap. 1 § Paragrafen är närmast att se som en innehållsförteckning till kapit- let. 58 a kap. 2 § I paragrafen definieras begreppet kompetenssparförsäkring. Till skillnad mot vad som gäller vid pensionsförsäkring behandlas inte en premiebefrielseförsäkring på samma sätt som huvudförsäk- ringen. Skälet för detta är att sparandet inte primärt har samma syfte som pensionssparandet. Det skall inte vara långsiktigt på samma sätt. Det begränsade utrymmet för skattefritt sparande har i stället avsatts helt för kompetenssparförsäkringen. Inget hinder finns naturligtvis mot att meddela premiebefrielseförsäkring, men det får då göras utanför det skattesubventionerade området. 58 a kap. 3 § Endast fysiska personer får teckna kompetenssparförsäkringar. Detta beror på att kompetenssparandet är avsett uteslutande för sådana och på att arbetsgivare inte får teckna kompetenssparförsäkringar för sina anställda. Försäkringen skiljer sig på detta vis från pensionsförsäkringar, där arbetsgivare kan teckna tjänstepensionsförsäkringar för sina anställda. Skillnaden har sin bakgrund i att inbetalningen till försäkringen alltid skall beskattas som inkomst av tjänst hos kompetensspararen, liksom utbetalningar från försäkringen, medan avdragsrätten för insättningar är begränsad till ett inkomstbasbelopp .