sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — Skolrelaterade problem bör hanteras inom skolan. Skolan skall kunna identifiera och ta ansvar för att lämpliga åtgärder sätts in i skolsituationen. Elevvård – ett vitt begrepp Begreppet elevvård har använts . Det finns emellertid ingen entydig definition av själva begreppet elevvård. I vid mening är elevvården en pedagogisk fråga som är skolans angelägenhet och innefattar alla insatser som görs för att eleverna skall må bra. För att få en väl fungerande elevvård krävs det att all personal i skolan – lärare, rektor, skolsköterska, skolläkare, psykolog, kurator, syopersonal m.fl. – samarbetar för elevens bästa. I den särskilda elevvårdspersonalen ingår skolpsykolog och skolkurator samt skolläkare och skolsköterska. De har till uppgift att komplettera och stötta lärarna samt bidra med kunskaper som är nödvändiga i arbetet med elever som har olika svårigheter i skolan. I läroplanen för 1969 (Lgr 69) och i läroplanen för gymnasieskolan 1970 (Lgy 70) ingick begreppet elevvård. Den skulle syfta till att hjälpa varje elev att lära känna sig själv, att bilda sig en uppfattning om de krav som skola och samhälle ställer, att komma till rätta med personliga problem och att så långt möjligt ta vara på sina förutsättningar. I Lgr 69 och Lgy 70 pekades rektor ut som huvud- ansvarig. Läroplanen pekade också på att skolan behöver stöd av expertis och räknar upp experter inom studie - och yrkesvägledning, skolhälsovård liksom inom skolpsykologisk och skolkurativ verksamhet. Det finns också relativt ingående beskrivningar av dessa personal- kategoriers respektive uppgifter. Läroplanen för 1980 (Lgr 80) nämner inte elevvård eller några speciella funktionärer. Mycket står däremot skrivet om skolans ansvar för att förebygga att elever får svårigheter i skolan. Enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, som fr.o.m. avser förutom det obligatoriska skolväsendet även förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och läroplanen för de fri- villiga skolformerna (Lpf 94) har rektor ansvar för utformningen av elevvårdsverksamheten så att eleverna får det särskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver. Av grundskoleförordningen (1994:1194) och gymnasieförordningen (1992:394) framgår att det skall finnas en elevvårdskonferens för behandling av elevvårdsfrågor. Som ledamöter ingår bl.a. rektor, före- trädare för elevvården och berörd klassföreståndare. Skolhälsovård – nära och gratis Skolhälsovården intar en särställning inom skolans elevvård, genom att dess uppgift, innehåll och personella förutsättningar finns tydligt inskrivna i skollagen (1985:1100). Enligt skollagen skall skolhälsovård anordnas kostnadsfritt för alla elever i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Även fristående skolor skall erbjuda skolhälsovård som motsvarar den som ges inom motsvarande delar av det offentliga skol- väsendet. Skolhuvudmannen är vårdgivare. En kommun kan dock överlåta ansvaret för att anordna skolhälsovård till landsting och vice versa. Enligt 14 kap. 2 § skollagen, har skolhälsovården till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa samt att verka för sunda levnadsvanor. Skolhälsovården skall i första hand vara förebyggande. Den skall omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. För verksamheten skall det finnas skolsköterska och skolläkare. Skolhälsovårdens främsta styrka är att vara nära och gratis. Skol- hälsovårdens bas inom skolan och närhet till eleverna skapar möjligheter till effektiva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser såväl på individnivå som på strukturell nivå. Skolhälsovården når alla barn och har därför en unik möjlighet att förebygga och fånga upp problem . Den kan även hjälpa barn och ungdomar med särskilda hälsoproblem eller med behov av särskilt stöd att få den hjälp de behöver. Skolhälsovården är därför en viktig länk i samhällets samlade hälso- och sjukvård för barn och ungdom. Inom ramen för sina hälso- och sjukvårdsuppgifter utför skol- sköterskor och skolläkare ett omfattande psykosocialt arbete. Verksamhetens betydelse avspeglas bl.a. i att skolsköterskan ofta är den person som elever i första hand vänder sig till med såväl medicinska som sociala problem. Skolhälsovården kan också fungera som en länk mellan hemmet och skolan i situationer av känslig art. Både skolläkare och skolsköterskor har en viktig uppgift i att utveckla nätverk med ungdomsmottagningar, idrottsrörelser, barna- och mödravårdscentraler, etc. övergick tillsynsansvaret för skolhälsovårdens verksamhet från till . stod skol- hälsovårdens personal under tillsyn i sin medicinska yrkesutövning, men i och med förändringen har såväl verksamhetstill- synen som individtillsynen samlats under tillsyn. Skolhälsovården omfattas av samma krav på kvalitet och säkerhet som gäller all hälso- och sjukvård. Det betyder att vårdgivaren skall utse en verksamhetschef, som skall ansvara för skolhälsovården och leda den så att kraven på säkerhet och kvalitet uppfylls. För skolhälsovård skall det finnas ett kvalitetssystem och en kvalitetsutveckling där all personal aktivt skall medverka. Skolhälsovården omfattas dessutom av den sekretess och de krav på dokumentation i arbetet som gäller all hälso- och sjukvård. Elevvård och skolhälsovård – rapporter och utredningar Av olika undersökningar framgår att barn och ungdomar i har en god hälsa rent fysiskt, men att allt fler söker hjälp inom den psykiska barn- och ungdomsvården eller inom barn- och ungdomspsykia trin. uppger att antalet elever som anmäls för utredning till barn- och ungdomspsykiatrin ökat påtagligt . I sin rapport av skolan 1996 uppger att dessa ökningar beror på både den allmänna samhällsutvecklingen med t.ex. ökad arbetslöshet, och att kommunens eller skolans egen kompetens tunnats ut. () har i sin rapport inte för mobbning pekat på behovet av att vidga begreppet skolhälsovård så att det innefattar fler kompetenser och ger uttryck för ett helhetstänkande när det gäller elevers hälsa. innefattas endast skolläkare och skolsköterska. Med utgångspunkt i WHO:s definition av hälsa som ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande menar BO att det för elevernas hälsovård även måste finnas annan kompetens än den rent medicinska. BO föreslår därför att bestämmelsen i skollagen om den personal som skall finnas inom skolhälsovården utvidgas till att omfatta även yrkesgrupperna psykologer och kuratorer. framhåller i sitt huvudbetänkande Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116) att elevvården har försvagats i många skolor. Trycket på skolsköterskorna har ökat. Statistiken visar att antalet elever per skolsköterska har ökat. Till detta kommer att skol- sköterskorna har fått ta hand om allt fler och tyngre sociala problem. En förklaring anges vara att skolkurator- och skolpsykologtjänsterna har dragits in i många skolor. I stället har dessa funktioner centraliserats till pooler och resurscentrum i kommunen. Skolkuratorn och skolpsykologen är inte närvarande i det vardagliga arbetet på skolan, utan deras tjänster kan i stället köpas in vid behov. Detta har på många håll inneburit att skolsköterskan har fått ta över en del av de uppgifter som skolkurator och skolpsykolog tidigare skötte. påpekar dessutom att de stora variationerna mellan kommuner inte kan anses ligga i linje med bestämmelser och anda. I kommuner med många elever per skolsköterske- och skolläkartjänst kommer verksamheten sannolikt att domineras av de i skollagen angivna obligatoriska uppgifterna, det vill säga hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. Däremot kan det vara svårare att uppfylla de mer övergripande formuleringarna, t.ex. att följa upp elevernas utveckling eller att verka för sunda levnadsvanor. Kommittén föreslår att skollagen skall kompletteras med nationella mål och att regeringen skall ge berörda myndigheter i uppdrag att utarbeta en rikstäckande basnivå för skolhälsovård och elevvård, motsvarande sådana nationella mål som finns för barnhälsovården. Elevvården, med skolpsykolog och skolkurator, spelar en särskilt viktig roll som stöd till elever som t.ex. utsätts för mobbning. Rapporter från elevvården och skolhälsovården visar att elever har hög vårdkonsumtion trots att de i övrigt anses ha ett gott hälsotillstånd. De söker vård för problem som har sin grund i psykosociala faktorer. Enligt nr 53, Skolhälsovården Nära och gratis – en utvärdering, anlitar kommunerna allt oftare externa psykolog- och kuratorstjänster i akuta ärenden och för enstaka uppdrag. Detta kan vara ett tecken på att psykologer och kuratorer inte finns tillgängliga i tillräcklig omfattning i skolans vardag för det förebyggande psykosociala arbetet. Elevvården har också en annan viktig roll i det hälsofrämjande arbetet genom att vara handledare för lärare och skolledare i skapandet av en god undervisningsmiljö. Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) konstaterar i sitt delbetänkande En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folkhälsoarbetet (SOU 1997:119) att det finns skäl att värna om resurserna inom den förebyggande barn- och skolhälsovården, särskilt i socialt mindre gynnade områden, eftersom en fortsatt ökning av psykosociala och psykosomatiska problem hos barn och ungdomar befaras. Kommittén pekar också på det motsägelsefulla förhållandet att nedskärningar inom skolhälsovården har skett parallellt med att skolan alltmer framhålls som en central arena i folkhälsoarbetet. har i sina betänkanden (SOU 1997:8 och SOU 1998:31) konstaterat att efterfrågan på hjälp från barnpsykiatrin har ökat i takt med att resurser inom barnomsorg, skola och socialvård minskar. Resurserna har minskat trots att behovet av elevvård uppges ha ökat. Kommittén anser att en grundläggande princip för elevvården skall vara att skolrelaterade problem skall hanteras inom skolan. Kom- mittén föreslår vidare att elevvården skall besitta specialpedagogisk, psykologisk, medicinsk och social kompetens och kunna bistå övrig skolpersonal vid konsultation och med handledning och i utformandet av åtgärdsprogram. Åtgärderna kan gälla skolmiljön i stort eller en enskild elevs utbildningssituation. I samband med att övertog till- synsansvaret för skolhälsovården togs initiativ till en översiktlig kart- läggning av skolhälsovårdens författningsmässiga och organisatoriska förutsättningar. Resultatet finns samlat i rapporten . Rapporten pekar på flera frågor och problem som fordrar vidare analys och kompletterande utredningar. Som exempel kan nämnas behovet av att utreda former för och utveckling av regional samverkan, att klargöra vissa behörighets- och delegeringsfrågor, att ta initiativ till ett nationellt gemensamt basprogram inom skolhälsovård samt att utreda konsekvenser för barnhälsovård och skolhälsovård vid införande av förskoleklasser. Ett genomgående drag i de nämnda rapporterna och utredningarna är att elevvårdens och skolhälsovårdens bas inom skolan och närhet till eleverna skapar många viktiga möjligheter till att arbeta förebyggande och att fånga upp problem tidigt samt att hjälpa barn och ungdomar med hälsoproblem eller i behov av särskilt stöd vidare. De aktuella rapporterna tyder på att verksamheten är förknippad med en rad pro- blem och frågor som behöver utredas vidare. Regeringen finner därför att det finns goda skäl att göra en samlad genomgång av elevvårdens och skolhälsovårdens roll, uppgifter och organisation. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetens kvalitet och effektivitet. Utredaren skall i ett första steg definiera begreppet elevvård samt kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och arbetsfält. Kartläggningen skall belysa innehållet och kvaliteten i verksamheten, tillgången på personal och dess kompetens, kostnader och kostnads- effektivitet i verksamheten, elevunderlag, målsättning, styrning och utvärdering av verksamheten samt hur samverkan sker med berörda Kartläggningen bör avse såväl utvecklingen som skillnader mellan kommuner. Utredaren skall även kartlägga och utvärdera olika organisations- modeller och sätt att bedriva verksamheten. I detta sammanhang skall ledningen och styrningen av verksamheten samt behörighets- och dele - geringsfrågor uppmärksammas. Utredaren skall dessutom utreda och föreslå hur behovet av verksamhetsutveckling, kvalitetssäkring, kompetensutveckling och forskning kan tillgodoses inom elevvårdens och skolhälsovårdens arbetsfält. Elevvårdens roll inom skolan bör klarläggas som skolans och elevvårdens roll i förhållande till andra instansers ansvarsområden bör tydliggöras. Mot denna bakgrund skall utredaren överväga vilken roll och uppgift elevvården och skolhälsovården bör ha i förhållande till andra samhällsinsatser. Det står utredaren fritt att över- väga om nuvarande ansvarsgränser är de mest ändamålsenliga sedda såväl ur den enskildes perspektiv som ur ett samhällsperspektiv. Utredaren skall vidare överväga och föreslå olika åtgärder för att för- bättra elevvårdens och skolhälsovårdens samarbete inom skolan och med förskola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och andra samhällssektorer. Utredaren skall samråda med övriga kommittéer som är verksamma inom eller har beröring med området. Utredaren skall även i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer samt beakta de förslag som bl.a. redovisas i nämnda betänkanden och rapporter. Förslag till åtgärder skall kunna genomföras inom ramen för befintliga resurser. Förslagen skall kostnadsberäknas och kostnaderna ställas i relation till nyttan av de genomförda förslagen. Olika möjligheter till finansiering av åtgärdsförslagen skall anges i anslutning till kostnads- beräkningarna. För utredarens arbete gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), jämställdhetspolitiska konsekvenser av förslagen (dir. 1994:124) och att redovisa konsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningsarbetet skall vara slutfört . Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) hem och skola (RHS) i skolan () Särskilt tack till följande personer och åk 8b, Gunneboskolan, , Enkät om elevvård 1998 Utredningen om elevvård – skolhälsovård (1998:05), kallad elevvårdsutredningen, tillsattes av regeringen genom beslut . Enligt sina direktiv (1998:59) ska utredningen bl.a. kartlägga elevvården och skolhälsovårdens verksamhet och funktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetens kvalitet och effektivitet. Utredningsarbetet ska vara slutfört . Denna enkät är ett led i utredningens arbete och ska bidra till vår kartläggning av elevvården och skolhälsovården i kommuner. Mål, organisation, uppföljning och utvärdering är de områden vi vill kartlägga. Det finns ingen formell definition av begreppet elevvård, men vi har i vårt arbete valt att utgå från ett vitt begrepp, som innefattar såväl skolhälsovården som personalkategorierna speciallärare/specialpedagog, skolpsykolog, skolkurator och syo-konsulent. Vår enkät riktas till skolhuvudmän (kommuner, kommun- och stadsdelsnämnder). Den gäller i en första del och gymnasieskolan och i en andra del förskoleklasser. Enkäten kommer att kompletteras med tillgänglig statistik samt intervjuer och studiebesök i vissa kommuner och skolor. Enkäten är besvarad av: Telefon: Fax: Kommun (kommun- eller stadsdel) Rektor är den befattningshavare som är ytterst ansvarig för elevvården i skolan. Vi vill veta om det, utöver rektorerna, finns någon särskilt utsedd person med ansvar för elevvård på olika nivåer i kommunen/kommundelen. Vi vill också veta om någon av den särskilda elevvårdspersonalen har ett samordnande ansvar för den egna yrkeskategorien. 1.Finns, utöver rektorerna, en särskilt utsedd person med ansvar för elevvården? - i kommunen/kommundelen - på flera skolor/rektorsområden gemensamt - på varje enskild skola ( eller rektorsområde) Kommentarer (Om särskild ledningsfunktion för elevvårdspersonal på nivå finns, skriv namn och tel. här): 2.I vissa kommuner har någon en samordnande funktion för den egna yrkeskategorien inom elevvården, t.ex. 1:e skolpsykolog, skolöverläkare. Har någon/några befattningshavare en sådan samordningsfunktion i kommunen/kommundelen? - speciallärare/specialpedagog Elevvårdspersonal kan ha olika placering och olika anställningsformer i kommuner och skolor. Vi vill kartlägga vilken anställningsform och vilken placering de olika yrkeskategorier har i kommunen/kommundelen. Flera alternativ kan förekomma. Är speciallärare/specialpedagoger anställda: i resurspool eller liknande i kommunen/stadsdelen anlitad i annan form Är skolpsykologer anställda: i resurspool eller liknande i kommunen/stadsdelen anlitad i annan form Är skolkuratorer anställda: i resurspool eller liknande i kommunen/stadsdelen anlitad i annan form Är syo-konsulenter anställda: i resurspool eller liknande i kommunen/stadsdelen anlitad i annan form Hur löser kommunen skollagens krav på skolsköterska: genom att anlita personal Hur löser kommunen skollagens krav på skolläkarresurser: genom att anlita personal Dokumentation, uppföljning och utvärdering Finns ett gemensamt system för dokumentation av arbetet inom elevvården i kommunen (t.ex. elevkort, beslut av elevvårdskonferens, åtgärdsprogram)? Finns en fastställd ordning för arkivering av a) uppföljningar och utvärdering av elevvården? b) dokumentation av dessa? c) Om ja, hur används denna dokumentation: - i samband med kvalitetsutveckling - som underlag för skolplanen - i annat sammanhang (t.ex. i samband med budgetarbete, diskussioner om omprioritering, resultatuppföljning etc.): Finns ett gemensamt basprogram för skolhälsovårdens rutinverksamhet i kommunen? (Med basprogram avses schema för rutinkontakter med varje enskild elev inklusive innehållet i dessa kontakter, t ex hälsokontroll och Om ja, bifoga detta basprogram. Annan verksamhet i skolan Många verksamheter i skolan är i praktiken elevvårdande även om de inte benämns så. Vi vill veta vilka sådana verksamheter som finns i er kommun/kommundel. 16.Har kommunen annan verksamhet i skolan som i praktiken är elevvårdande: projekt i skapande verksamhet fritidsverksamhet integrerad i skolans verksamhet projekt för att utveckla skolmiljön mellanstadieverksamhet tillgänglig för alla som efterfrågar det mellanstadieverksamhet riktad till barn med särskilda behov profil, särskild inriktning. Enligt Skollagen kan hälsovård för barn i förskoleklass anordnas av endera barnhälsovården (BVC) eller skolhälsovården. Vilken organisation ansvarar för detta i kommunen: -barnhälsovård och skolhälsovård gemensamt? Finns psykologkompetens tillgänglig för barn i - Via skolans elevvård - Via barnhälsovården (BVC) Finns skolkurator/socionomkompetens tillgänglig för barn i förskoleklass? Finns specialpedagogisk kompetens tillgänglig för barn Finns någon organiserad form för personell eller organisatorisk samverkan mellan barnhälsovård (BVC) och skolhälsovård i kommun/ kommundel? Dessa frågor syftar till att komplettera den kartläggning av elevvården som elevvårdsutredningen gör via enkätfrågor och befintlig statistik. De ska ge en mer djupgående bild av elevvård och skolhälsovård hos några kommuner/kommundelar. Frågorna tar upp mål, organisation, personal, kostnader, samverkan, dokumentation och utvärdering för/av elevvård och skolhälsovård. Intervjun är gjord av: Kommun (kommun- eller stadsdel) Följande person/personer med ledningsansvar deltog i intervjun: Redovisningen avser läsåret 97/98. Antal skolor i kommunen/kommundelen och antal elever. elevantal på dessa skolor Tot.elevantal på dessa skolor Tot.elevantal på dessa skolor Tot.elevantal på dessa skolor Antal elever på indiv. Elevvården kan ingå i många generella mål för skolan. Med denna fråga vill vi veta om elevvård respektive skolhälsovård finns som speciella områden eller särskilda mål i kommunens/kommundelens skolplan. Vi vill också veta om det, utöver rektorerna, finns någon särskilt ansvarig för elevvård på olika nivåer i kommunen. 1.Hur tas elevvård upp i kommunens skolplan?(t.ex. som eget innehållsområde, med ett eller flera specifika mål) 2.Hur tas skolhälsovård upp i kommunens skolplan? (t.ex. som ett eget innehållsområde, med ett eller flera specifika mål) 3.Finns en särskild person med ansvar för elevvård; -i kommunen/kommundelen? -för flera skolor/rektorsområden gemensamt? -för varje enskild skola ( eller rektorsområde)? 4.Finns en samlad ledning (verksamhetschef) enbart för skolhälsovården i kommunen/kommundelen? Elevvården kan vara organiserad på många olika sätt. Vi vill kartlägga vilka olika yrkeskategorier som finns inom elevvården, deras antal i förhållande till elevunderlag, anställningsformer samt kostnader. Särskilt stöd till elever i svårigheter kan anordnas som specialundervisning. Vi vill veta i vilken utsträckning skolor i kommunen/kommundelen har tillgång till lärare med specialpedagogutbildning eller lärare med särskild utbildning eller kompetens för specialundervisning (speciallärare). veta i vilken utsträckning och i vilka former skolorna i kommunen/kommundelen har tillgång till psykologer, kuratorer, skolsköterskor, skolläkare och syo-konsulenter. Definitionen årsarbetare avser antalet tjänster omräknat till heltidstjänster. Även köpta tjänster ingår. 5.Antalet årsarbetare ( alternativt timtid) för följande yrkeskategorier? -speciallärare/specialpedagoger 6.Elevunderlaget per årsarbetare, alternativt antalet tjänstgöringstimmar samt elevunderlagets storlek: -speciallärare/specialpedagoger 7.Elevunderlaget per årsarbetare, alternativt antalet tjänstgöringstimmar samt elevunderlagets storlek: -speciallärare/specialpedagoger Anställningsformer, samordningsansvar, riktlinjer för elevvårdspersonal Elevvårdspersonal kan ha olika placering och olika anställningsformer i kommuner och skolor. Vi vill kartlägga vilken anställningsform och vilken placering de olika yrkeskategorier har i kommunen/kommundelen. Flera alternativ kan förekomma. 8.Vilka anställningsformer har elevvårdspersonalen i kommunen/kommundelen (direkt på skola, i resurspooler, annan form)? 9.Har någon en befattning med samordnande ansvar för den egna yrkeskategorien i kommunen ( t.ex. 1:e skolpsykolog, 1:e skolläkare etc)? 10.Finns riktlinjer för de olika elevvårdande yrkeskategoriernas verksamhet? Här avser vi personalkostnader dvs lön samt löneavgifter. Vad är kostnaden för: 12.Vilka resurser avsätter kommunen för särskild undervisning (specialpedagogik eller motsvarande)? 13.Vilken fortbildning, handledning och vidareutbildning ges till elevvårdarna, och vad är kostnaden? Med denna fråga vill vi veta om det finns rutiner för samverkan mellan elevvården och andra myndigheter och instanser inom kommunen. 14.Har kommunen/kommundelen annan egen verksamhet/anställda vars arbete riktar sig till skolorna? (t.ex. resurspooler med soc.sekr, talpedagoger etc) 15.Finns rutiner för samverkan mellan elevvård och annan eller landstingskommunal verksamhet som är riktad till barn och ungdom i behov av särskilt stöd, t.ex. barnpsykiatrisk mottagning, barnhabilitering, socialtjänst, ungdomsmottagning, annan? Dokumentation, uppföljning och utvärdering Elevvården kan ingå som en del i en mer generell utvärdering. Med denna fråga vill vi veta i vilken mån det finns särskilda rutiner eller former för dokumentation, uppföljning och utvärdering av olika verksamheter inom elevvården. 16.Hur dokumenterar elevvårdarna/elevvården sitt arbete och resultat? 17.Har kommunen/kommundelen fastställda rutiner för dokumentation av följande yrkeskategoriers verksamhet? Ja Nej - speciallärare/specialpedagog 18.Hur gör kommunen/kommundelen uppföljningar och utvärderingar av elevvårdarnas arbete?