sou · GOB385d1 · 2001-01-01 00:00:00 — I det följande redogörs för den nya form av regional samverkan som successivt vuxit fram –talets senare hälft och som syftar till ett regionalt självstyre under politisk ledning. Som tidigare nämnts är det en process som pågår i samtliga län utanför försökslänen. Hur långt processen framskridit varierar dock kraftigt mellan länen och variationer finns också beträffande mål, former och inriktning. Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten 109 Beträffande uppgifterna för de regionala samverkansorganen som är föreslagna eller under utredning konstaterar i sin kartläggning att tyngdpunkten ligger på frågor som är landstingens och kommunernas ansvar. Försöksverksamheten med det överförda statliga ansvaret finns med i bakgrunden men det domi- nerar inte. har studerat nio län där tänkbara nya uppgifter har förtecknats och där frågan varit föremål för någon form av politisk behandling. Länen är , , , , , , , och . I ytterligare några län har förteckningar gjorts men enbart som tjänstemannaprodukter. Dessa följer i stort samma mönster som de nio redovisade. I sex av de nio länen uppger man att ett kommande självstyrelseorgan skall överta statliga uppgifter, direkt eller , med tonvikt på de uppgifter som är överförda till försökslänen. Un- dantagen är regionala arbetsmarknadsfrågor som fyra län vill ta över och regionala miljöfrågor som tre län vill överta ansvaret för. Att rela- tivt få län diskuterar att ta över statliga uppgifter till ett nytt regionalt organ menar har sin förklaring i att det inte är frågor som kommuner och landsting själva råder över. En sådan överföring kan bli aktuell först efter ett eventuellt riksdagsbeslut om permanentad lagstiftning eller utvidgad försöksverksamhet. Bland de icke statliga frågor som uppges som aktuella för ett nytt regionalt organ är flera att betrakta som nya frågor som kommit att öka i betydelse . Hit hör t.ex. EU–bevakning, internationella frågor, marknadsföring och IT. Många andra frågor är sådana som har stor betydelse för den regionala utvecklingen som kommunikationer, infrastruktur, utbildning och kompetensutveckling, turism, samverkan med högskolor och universitet samt näringslivsfrågor. Slutligen finns en grupp frågor som med ökande samverkan kan leda till förbättrad och landstingskommunal service. Hit hör t.ex. kultur, kol- lektivtrafik, hälso- och sjukvård och gymnasieskola. I flera av länen är avsikten också att ett nytt regionalt organ tar över uppgifterna från och regionala enhet. I har man ett något annorlunda utgångsläge än i öv- riga län utanför försöken. har det ansvar för regionplanefrågor som annars åvilar . I praktiken är det också som genom regionplane- och trafiknämnden ansvarar för att ta fram förslag till och besluta om regional strategi, vilket i de flesta andra län görs av . inleddes diskussioner mellan de politiska partierna om att bilda ett regionförbund i med uppgift att ansvara för övergripande utvecklings- och planeringsfrågor. Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten som har diskuterats är regionplanering, infrastrukturfrågor, tillväxtfrå- gor, regional miljö och högskolefrågor. Det finns en bred politisk enig- het om behovet av en regional samverkansorganisation. Delade me- ningar råder dock om den framtida organisationsformen skall vara ett direktvalt regionfullmäktige eller ett regionförbund med ett indirekt valt fullmäktige som högsta beslutande organ. Ett förslag till bildande av ett kommunalförbund sändes ut på remiss till och länets kommuner . Enligt förslaget skall kommunalförbundet bedrivas som försöksverksamhet under innevarande och nästkommande mandatperiod. I remissmaterialet betonas vikten av kraftsamling för att skall kunna hävda sig i den hårdnande internatio- nella konkurrensen och behålla sin ställning som centrum i Östersjöre- gionen. Man framhåller att storlandsting inte har blivit den övergripande regionala organisation som det förutsattes vid dess bil- dande. Vikten av tydlighet poängteras också och att den nuvarande mångfalden av regionala organ skapar hinder som minskar handlings- kraften. De konkreta uppgifterna för kommunalförbundet skall enligt försla- get bl.a. vara att besluta om långsiktig utvecklingsstrategi, genomföra regionplanering, besluta om länstrafikplaner samt att verka för samord- ning av högskoleutbildning och forskning. Förbundet föreslås ha ett fullmäktige med 149 ledamöter från fullmäktigeförsamlingarna i samt- liga länets kommuner och . Remissen har besvarats av samt- liga kommuner utom en. Svaren visar att 20 kommuner i länet är posi- tiva till förslaget, 5 kommuner, däribland , säger nej. Alla kommuner understryker dock vikten av ett stabilt regionalt sam- arbete och direktören för har till- sammans med arbetsutskottet fått till uppgift att arbeta fram två nya förslag. Förslagen skall ta sin utgångspunkt i remissvaren. hade möjlighet att bli försökslän för en ny typ av regional organisation. Man valde att stå utan- för då politisk enighet i frågan inte gick att uppnå. ställde sig dock samtliga politiska partier i bakom ett förslag att ansöka hos regeringen om att bilda ett direktvalt självstyrelseorgan från . Inriktningen är att detta skall ha samma status och uppgifter som självstyrelseorganen i och . Det har dessutom uttryckts önskemål om att ta över delar av den statliga arbetsmarknadspolitiken och man tänker sig också att det nya organet skall ha ett samordningsansvar för gymnasie- skolan. Projektet drivs under namnet Region 2003 och leds av en styrelse med 21 ledamöter från de politiska partierna. Projektorganisa- tionens uppgifter är bl.a. att föra ut information och göra medborgarna Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten 111 delaktiga samt att utarbeta förslag till ett nytt regionalt självstyrelseor- gan. inlämnade Region en formell ansökan till regeringen om att få bilda regionfullmäktige fr.o.m. . Bakom ansökan står samtliga politiska partier utom . beslutade ledningsgruppen för Regionutredning- en i att förorda ett direktvalt självstyrelseorgan i länet . Förslaget är resultatet av den utredning som tillsattes av och . Utred- ningen har gjorts av en politiskt sammansatt ledningsgrupp med repre- sentation från samtliga politiska partier och en beredningsgrupp med landstingsdirektören som ordförande. Utgångspunkten för de diskus- sioner som förts i har varit behovet av att ge det regionala utvecklingsarbetet en demokratisk förankring och att öka det regionala inflytandet över utvecklingen. Självbestämmande, tydlighet mot med- borgarna och ökad effektivitet framhålls som viktiga skäl till att samla det regionala utvecklingsansvaret i en organisation. Man vill i det nya självstyrelseorganet samla såväl statliga utvecklingsmedel som regio- nala arbetsmarknadsresurser, kulturpolitiska medel och näringspolitiska medel. I har man också diskuterat att ett direktvalt självsty- relseorgan skall ansvara för hälso- och sjukvården i länet. beslutade dock styrelsen för det socialdemokratiska partidistriktet att inte ställa sig bakom en ansökan om att skall bli ett försökslän. Beslutet togs mot bakgrund av de diskussioner som förts i partiorganisationerna. Man tog dock inte ställ- ning mot ett bildande av ett regionalt självstyrelseorgan, men menade att frågan bör diskuteras vidare fram till nästa års kongress i partidist- riktet. I finns ett långt framskridet arbete med att bilda ett . Förslaget väcktes ursprungligen av och kommunerna i . beslutade och styrelsen för genom sitt gemensamma att anordna Forum med syfte att fördjupa diskussionen om regional samverkan i länet. Forum ledde till bildandet av en regional organisationskommitté som fick i uppgift att arbeta fram ett förslag till verksamhetsinnehåll, poli- tisk styrning, juridisk form och finansiering av en Blekingestyrelse. Till organisationskommittén utsågs ledamöter från samtliga politiska partier företrädda i . Den rapport som kommittén utarbetat innehåller dels förslag till konkret samverkan i ett kommunalförbund, kallat , –2006, dels förslag om tillskapande av ett direkt- valt regionfullmäktige senast i samband med valet . Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten också att , regionala enhet samt samverkansorganet Regionala LAKO avvecklas. sändes ett förslag till förbundsordning ut till och länets fem kommu- ner för godkännande. 1997 tillsattes på de politiska partiernas initiativ Arbetsgruppen för regional indelning och utveckling i . Gruppen utsågs av , och med samt- liga landstingspartier representerade. fick gruppen i upp- drag att utreda frågan om bildande av en Kronobergsstyrelse, med in- riktning mot ett direktvalt regionfullmäktige . Utredningen re- missbehandlades . De 25 remissvaren gav en splittrad bild och något samlat ställningstagande kom inte till stånd. Frågan om framtida regional organisation har därefter hanterats av, och ansvars- mässigt förts över till, de politiska partierna. Dessa har enats om bil- dandet av en ny regionalpolitisk styr- och ledningsgrupp, vilket skedde . Inriktningen är fortfarande att ett direktvalt regionfull- mäktige skall bildas från , men man arbetar inte längre med namnet Kronobergsstyrelsen. Man har också börjat utreda andra organisationsmodeller mot bakgrund av den osäkerhet som råder be- träffande kommande möjligheter. I pågår också ett arbete som syftar till fördjupad samverkan med omkringliggande län. Diskus- sioner har förts både om en Smålandsregion och om integrering i en större sydsvensk region. I finns en uttalad inriktning att så snart lagstiftning- en gör det möjligt bilda ett direktvalt självstyrelseorgan. Under beteck- ningen X–sam har samverkan bedrivits mellan , kommunerna och de politiska partierna. X–sam är en utredningsorgani- sation med en politisk styrgrupp och en arbetsgrupp som består av tjänstemän. Styrgruppen är sammansatt av ledamöter från Kommunför- bundet och från kommitté för regio- nala utvecklingsfrågor (KRUT). X–sam har arrangerat ett antal seminarier och diskussionerna vid dessa har resulterat i ett förslag som har sänts på remiss till myndighe- ter och organisationer. X–sam betonar i förslaget demokratifrågorna, effektiviteten, medborgarnyttan och behovet av en tydlig företrädare för länet. har ett kommunalförbund bildats i Gävle- borgs län med och länets kommuner som medlemmar. skall bl.a. behandla hjälpmedels- och IT–frågor. har ett förslag till fördjupad regional samverkan utar- betats på uppdrag av de politiska partierna i . En arbets- grupp med ledamöter från samtliga sju partier som är representerade i ligger bakom förslaget som bl.a. syftar till att ett kommu- nalförbund skall bildas med start . Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten 113 slutande församling skall ha 45 ledamöter varav 30 från kommunerna och 15 från . I ett första skede skall det nya organet arbeta med näringslivs- och sysselsättningsfrågor, turism, marknadsföring, samverkan inom gymnasie- och högskolefrågor, kultur och internatio- nellt arbete. Utredningen har också resulterat i ett gemensamt måldo- kument – 300 000 invånare 2010 – där framför allt vikten av att öka den ekonomiska aktiviteten i länet lyfts fram. Förslaget, som remissbehandlats och som det råder politisk enighet om, innebär också i en första fas att och regionala nämnd läggs samman. På innebär för- slaget att ett självstyrelseorgan i form av ett regionförbund bildas. bildades den ideella föreningen – Öst- svensk samverkan för regional utveckling – i . Före- ningen har 55 förtroendevalda ledamöter och lika många ersättare, var- av kommunerna utser 2/3 och 1/3. be- står av 17 ledamöter. Samtliga politiska partier är representerade i den ideella föreningen. Bildandet av Östsam föregicks av informell samverkan och förankringsarbete. Östsam tog över en del av kommunernas och lands- tingets uppgifter inom IT, kollektivtrafik, marknadsföring och närings- livsutveckling. I samband med bildandet av Östsam togs också beslut om avveckling av samt regionala nämnd. I finns för region Y, som inledningsvis hade som uppgift att utarbeta en samver- kansorganisation för kommunerna och i form av ett kom- munalförbund eller ideell förening. Någon sådan organisation har dock ännu inte kommit till stånd. Region Y drivs i projektform med en styrelse på 25 ledamöter som representerar de politiska partierna i . Styrelsen har initierat och beslutat att starta oli- ka delprojekt inom verksamhetsområdena kommunikationer, utbildning och forskning, marknadsföring samt Europafrågor. En utredning har gjorts om regional organisationsform under nästa mandatperiod och ett förslag om bildande av en ideell förening studeras av en arbetsgrupp med åtta politiker som utsetts av styrgruppen för Region Y. I bildades med representanter för länets samtliga 15 kommuner och . har sju ledamöter och kommunerna företräds av samtliga 17 ordinarie ledamöter i . Syftet med rådet är skapa en målinriktad samverkan mellan kommu- nerna och och att främja länets sociala, ekonomiska och kulturella utveckling. antogs en verksamhetsplan enligt vil- ken bl.a. skall verka för bildandet av ett självstyrel- Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten seorgan för regionala utvecklingsfrågor. har också som uppgift att utarbeta yttrande över länets utvecklingsstrategi och det regionala tillväxtavtalet. Ett förslag om bildande av ett självstyrelseor- gan har remissbehandlats av de politiska partierna i Väs- terbotten. Det har dock inte fått stöd av de två största partierna socialdemokraterna och och mot bakgrund av detta har frågan om ett självstyrelseorgan skjutits . Socialdemokra- terna vill i sitt remissvar avvakta med ett avgörande . I inleddes ett utredningsarbete – Samver- kan för regional utveckling i . Uppgiften var att inventera samverkansområden och att föreslå organisationsform för regional samverkan. Utredningens politiska styrgrupp bestod av ledande lands- tings- och kommunpolitiker från samtliga riksdagspartier. vid fanns med som adjungerad. Ett förslag som bl.a. innefattade bildande av ett kommunalförbund gick ut på remiss och avvecklades projektet då man inte lyckats uppnå tillräcklig enighet om i första hand organisationsform. tillsattes en ny politisk styrgrupp med liknande sammansättning som den tidigare. Uppgiften är att utreda formerna för närmare samverkan i de regionala utvecklingsfrågorna. Utredningsarbetet beräknas pågå fram /2001. I bedrivs regional samverkan i huvudsak via som är ett samverkansorgan mellan , samt . har i sin tur valt att också ta med företrädare för länsarbetsnämnden och försäk- ringskassan i rådet. Rådet har en självständig ställning i förhållande till . En utredning mellan och om en ny regional organisation pågår dock vid sidan av , som en följd av diskussioner om behovet av ökat politiskt inflytande över framför allt näringslivsfrågorna. Någon organisationsform för ett eventuellt självstyrelseorgan är inte bestämd och utredningen studerar även möjligheterna att utveckla och förstärka . ansökte om att få ingå i den pågående försöksverksamheten. Bakom ansökan, som avslogs av regeringen, stod , samt det socialdemo- kratiska partidistriktet. därefter har det regionala samarbe- tet bedrivits i SUV – Samverkan för utveckling av – i vilket ingår representanter för länsstyrelse, landsting och kommuner med landshövdingen som ordförande. väcktes dock ett nytt initiativ till regional självsty- relse då ordförandena i respektive i ett brev till de politiska partierna föreslog Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten 115 en utredning angående bildande av i första hand en regional samver- kansorganisation inom ramen för dagens lagstiftning – kommunalför- bund eller gemensam nämnd. Samtliga svar har inkommit men något beslut om organisation har ej fattats. tillsattes på initiativ av de politiska partiernas distriktsorganisationer en arbetsgrupp med två representanter för vardera politiskt parti, utom . Upp- giften är att till november utarbeta detaljer för ett nytt regionalt sam- verkansorgan. I län har samarbetsorganet mellan kommunerna och lands- tinget, LänsLAKO, beslutat om en utredning om ny regional samver- kansorganisation och lämpliga samverkansfrågor. Utredningen tillsattes med fokus på att inventera vilka områden som är lämpliga för ett fördjupat regionalt samarbete. Ett beslut har tagits om bildande av LänsLAKO–Region, som skall utgöra ett samarbetsorgan för strategiska regionala frågor inom områdena in- frastruktur/kommunikationer, näringslivsutveckling och internationella frågor. En ledningsgrupp bestående av 18 kommunpolitiker och 9 landstingspolitiker skall utses. Samarbetsorganet kommer ej att ha nå- gon formell organisationsstatus. Intentionen är att LänsLAKO–Region skall fungera som ett samrådsorgan och att de formella besluten fattas i och respektive kommun. I förekommer inte någon regional samverkan med inriktning mot ett kommande självstyre. Samarbete sker inom områden som utbildning, trafik, länsutveckling och miljö inom ramen för Läns–LAKO, där och representeras av vardera fem företrädare. Med syfte att involvera samtliga kommuner i länet sammankallas också ett Stor– LAKO för diskussion om gemensamma länsfrå- gor. Enligt har länsförbundet initierat en diskussion om den regionala nivåns organisation i . direktör och landstingsdirektören har ett gemen- samt uppdrag att ta fram ett underlag för regionfrågans fortsatta hante- ring i länet. Den regionala samverkan i län har skett inom ramen för Central som är sammansatt enligt traditionell modell med parter från kommuner, landsting, näringsliv, fackliga organisationer och myndigheter och med landshövdingen som ordförande. Någon bred diskussion om regional samverkan i nya for- mer eller regionalt självstyre har inte förts . Däremot har frågan diskuterats inom de politiska partierna. Till Kommunför- bundet läns förbundsmöte lämnades en motion med förslag om en utredning av framtida former för regional samverkan. Förbundsmötet ansåg motionen besvarad i och med de åtgärder som Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten redan vidtagits för att initiera en fördjupad diskussion. Förbundsmötet menade att en eventuell utredning måste föregås av informationsinsat- ser till politiker i kommuner och landsting med syfte att höja kunskap- snivån i den regionala frågan. I finns den s.k. N–gruppen som är ett samrådsorgan för och kommunerna. I gruppen ingår arbetsutskott och en representant från respektive kommunstyrelse i länets sex kommuner. De huvudsakliga uppgifterna är informationsutbyte och samråd i frågor av gemensamt intresse som rör länsutveckling. Det pågår diskussioner inom partierna, kommuner- na och om att utreda den regionala organisationen och sam- verkansformerna, men någon utredning är inte beslutad. 3.4Län som arbetar med nya samverkans- former över existerande länsgränser Statskontoret konstaterar i sin rapport att samverkan över länsgränserna inte har utvecklats i samma omfattning som samarbetet inom länen. Denna bild bekräftas också i Svenska Kommunförbundets och Land- stingsförbundets gemensamma inventering av pågå- ende samverkansprojekt inom länen, över länsgränser och över na- tionsgränser. Den stora ökningen av projekt berör i första hand samver- kan mellan kommuner i ett län eller mellan kommuner och landsting inom länsgränsen. I den regionala process som pågår i syfte att skapa nya samverkansformer finner man i den nuvarande fasen inte några mer konkreta processer för att skapa nya storlän och mycket få exempel på diskussioner med den inriktningen. I har man fört diskussioner om både en Smålandsre- gion och om integrering i en större sydsvensk region. Det senare alter- nativet har det visats intresse för även i . Ett gemensamt norr- landslän har också diskuterats och mellan län och ökar samarbetet. I en överväldigande del av länen har det dock en- bart diskuterats regional samverkan inom länet och med oförändrade gränser. Statskontoret menar att detta är ett uttryck för att länsgränsen har stor betydelse och att denna omständighet tillsammans med de svå- righeter som är förenade med att samarbeta över länsgränsen är de av- görande orsakerna. Den väl spridda uppfattningen att regeringen inte har för avsikt att på kort sikt inleda nya försök med storlän eller ändrad geografisk indelning har sannolikt också bidragit till att föra frågan längre ner på dagordningen. Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten 117 Länsöverskridande samverkan förekommer dock i olika former och mellan olika aktörer. I Svenska Kommunförbundets och Landstingsför- bundets inventering utgör 95 av totalt 645 samverkansprojekt samar- bete över länsgränser. I denna siffra är inte områdena hälso- och sjuk- vård eller IT inräknade och inte heller samverkan i vatten- respektive luftvårdsförbund. Det handlar dels om samarbete mellan kommuner i olika län, dels om samarbete mellan län eller regioner. Sådan samver- kan förekommer bl.a. inom kommunikationsfrågor, trafikplanering och kollektivtrafik. Ett exempel på samverkan inom kollektivtrafiken är Trafik i där fem huvudmän gått samman i ett gemensamt bolag. Samverkan bedrivs också beträffande representation i . Av de elva svenska EU–kontoren i drivs merparten i samverkan mellan län eller mellan län och kommuner. kontor, East , har t.ex. tre sörmländska kommuner som enskilda medlemmar. West är representationskontor för 67 kommuner i , och . Ett av de elva EU– kontoren drivs av och gemensamt. När det gäller regional utveckling pågår också en samverkan mellan län och mellan län och kommuner i samverkansorganisationer som , SydSam och Skogslänen. Samarbetet i har utvecklats –talet från ett informellt informa- tionsutbyte till en etablerad intresseorganisation under namnet Mälar- dalsrådet. Rådet har 122 ledamöter, utsedda av de fyra landstingen i , , och samt de 41 medlemskommunerna. Arbetet styrs och samordnas av en styrelse som väljs för en mandatperiod och består av 15 ledamöter och lika många suppleanter. är en utpräglad nätverksor- ganisation där ett stort antal medarbetare arbetar i exempelvis pro- gramutskott vid sidan av sitt arbete i hemmaorganisationen. Mälardals- rådet har ett mindre kansli som samordnar verksamheten. Totalt beräk- nas ca 250 politiker och tjänstemän vara verksamma i organisationen. Enligt Statskontoret finns det inte några intentioner från medlemmarnas sida att göra till ett storlän eller en formell region. SydSam är en samarbetsorganisation vars syfte är att skapa en platt- form för diskussion om långsiktiga utveckling i ett na- tionellt och europeiskt perspektiv. Medlemmar är kommunförbunden och landstingen i , , och samt och i län. Kanslifunktio- nen handhas av i län. Arbetet leds av en sty- relse på 21 ledamöter från medlemsorganisationerna. Till styrelsen har också adjungerats representanter för SydSams samarbetspartner som Regionalt samarbete utanför försöksverksamheten Ett prioriterat område för SydSam är att bygga ett fungerande samarbete över nationsgränserna runt södra . Organisationen driver i likhet med ett representationskontor i . De sju nordligaste länen, , , , , , och samverkar i Skogslänen som är en intresseorganisation av nätverksmodell. Verksamheten styrs av en politisk ledningsgrupp som består av ordförandena i respektive läns kommunförbund och landstingsstyrelse. Ytterligare ett exempel på samverkan som syftar till regional ut- veckling är ett av initierat nationellt tillväxtprojekt med 50 deltagande kommuner. Samarbetet är tänkt att leda till ökad effektivitet och tillväxt. Samverkan över länsgränser pågår också inom avgränsade områden. Några exempel är Inlandskommunernas ekonomiska förening (IEF), som vill stärka sammanhållningen i inland och ut- veckla turism och näringsliv och där 24 kommuner och 5 landsting bedriver samverkan som främst avser EU:s mål 2. 3.5Län som arbetar med nya sam- verkansformer över nationsgränser Det finns en lång tradition av samarbete i gränsregionerna i . Detta samarbete omfattar numera hela EU.