sou · GOB3115 · 2001-01-01 00:00:00 — I många fall handlar det om uppskattningsvis en arbetsmånad . Då är inte inräknat det fortsatta lärande som den anställde ofta ägnar sig åt på sin fritid som en konsekvens av den stimu- lans och inspiration som lärandet på arbetstid ger. Källor: Telefonintervjuer med och , samt via Internet: /education Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 3.5Den amerikanska kompetensutvecklings- marknaden – nuläge och tendenser En utförlig analys av den amerikanska personalutbildningsmark- naden, som kan laddas ner från Internet, är den tidigare nämnda Corporate e-learning: Exploring a New Frontier, som publiceras av investmentföretaget . Hambrecht + Co (www.wrhambrecht Hambrecht utgår i sin analys av e-learningmarknaden till stor del från de värden som redovisas i Industry Report 1999. Beträffande kompetensutvecklingens innehåll skiljer man mellan IT-inriktad utbildning (IT-training) och annan typ av utbildning (Soft skills). För båda dessa segment redovisas dels hur mycket som upphandlas externt (en stor kostnadspost är företagsinterna lärare och instruktörer), dels fördelningen mellan teknikbaserad utbildning och specifikt nätbaserad utbildning (online learning huvudsakligen via Internet). Som framgår av tabell 1 beräknar W.R. Hambrecht IT-utbildningens andel av personalutbildningsmark- naden till , medan Industry Report 2000 (se avsnitt 2.2) kalkylerar med att IT-utbildning kommer att svara för av all personalutbildning . Tabell 1: Personalutbildningsmarknaden i 1999, uppdelad på typ av utbildning och förmedlingssätt (miljarder US$) utbildning (Soft skills) När det gäller fördelningen mellan klassrumsbaserad (c-learning) och teknikbaserad (e-learning) utbildning förväntas en förändring från 80/20 1999 till 60/2003. När det gäller nätbaserad utbildning, förväntas en mycket kraftig tillväxt. I rapporten konstateras att uppskattningsvis 70 miljoner människor runtom i världen deltog i någon form av lärandeaktivitet via Internet . I förväntas den teknikbaserade ut- bildningsmarknaden mer än fördubblas , från 3 till 6,7 miljarder US$. Hela denna ökning tillskrivs nätbaserad utbildning av olika slag (framför allt Internet), som beräknas svara Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning för av den teknikbaserade utbildningen , att jäm- föras 1999. Vad kommer då människor att lära sig via Internet? Här väntar man sig en intressant förändring. Medan personalutbildningen som helhet i stort sett fördelades jämnt mellan IT-kunskap och soft skills, beräknas den nätbaserade utbildningen till ha handlat om just IT. Man använder Internet för att lära sig mer om IT och Internet, helt enkelt. Med stigande Internet- och IT-mognad räknar man dock med att Internet i allt större utsträckning ska utnyttjas som ett hjälpmedel i lärandet om annat i tillvaron, dvs. Denna gradvisa förändring illustreras av tabell 2. Tabell 2: Den nätbaserade personalutbildningens förväntade för- delning mellan IT-utbildning och annan typ av utbildning i (miljarder US$) Annan typ av utbildning (Soft skills) För att illustrera vilka olika typer av aktörer som agerar på den Internetbaserade utbildningsmarknaden skiljer man i rapporten mellan företag som förmedlar innehåll, teknik respektive service. Till den första kategorin hör företag som utvecklar kurser och utbildningar av olika slag, antingen skräddarsytt för enskilda kun- der, eller för marknaden i stort. Här ingår t.ex. SmartForce. Teknikföretagen utvecklar de verktyg och tekniska lösningar – det handlar ofta om s.k. plattformar – som möjliggör överföring och interaktion mellan leverantör och kund. Exempel på teknikföretag är Docent och Lotus Development. Till kategorin service räknas dels företag som utvecklar portaler av olika slag inom utbildnings- området, t.ex. och TrainingNet, dels s.k. LSPs (Providers), som hjälper företag att hantera hela sin Internetbaserade utbildningfunktion (behovsanalyser, system- integration, underhåll, handledning, certifiering osv.). Som framgår av tabell 3 förväntas innehållsföretagen hålla ställningarna som Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning största segment fram , medan servicesegmentet för- väntas bli det som växer snabbast. Tabell 3: Förväntad utveckling av olika marknadssegment på den Internetbaserade personalutbildningsmarknaden i (miljarder US$) När det gäller vilka trender som förväntas dominera inom e-lear- ning och Internetbaserat lärande och vilka som kommer att bli marknadens vinnare gör W.R. Hambrecht följande förutsägelser: Osäkerhet och begränsad kunskap gör att kunderna kommer att välja starka varumärken. Kunderna kommer att prioritera leverantörer som kan leverera helhetslösningar. Svårigheten att nå lönsamhet på kort och medellång sikt ger hög frekvens av utslagning, övertaganden och sammanslag- ningar på marknaden. Många av de tekniska problem och begränsningar som finns inom web-baserat lärande har fått sin lösning . Vinnare blir, i konsekvens med vad som sagts ovan, de företag som snabbt lyckas skapa kända och trovärdiga varumärken på marknaden och som förmår leverera kompletta lösningar till sina kunder. 4Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 4.1Hur stort är behovet av kompetens, speciellt IT- kompetens och hur ska det tillgodoses? Kompetensbrist kostar tusentals miljarder i , 60 000 IT- proffs fattas (avser ). Dessa braskande rubriker, som stått att läsa i tidskriften , bygger på analyser av den europeiska arbetsmarknaden gjorda av företagen . Beställare av IDC:s analys, som presenteras i rapporten , är Microsoft. IDC har gjort liknande analyser också för andra , t.ex. , som pekar i samma riktning. IT-företagens unisona budskap till enskilda länder i och EU är: satsa mer på IT-utbildning så att vi kan få tag i kvalificerad arbetskraft, annars tvingas vi förlägga vår expansion till andra delar av världen (och då, underförstått, halkar efter). IT-företagens var- ningsrop hörsammas. I t.ex. föreslår regeringen i IT-propo- sitionen ökad utbildning och arbetskraftsinvandring för att möta bristen på kompetent arbetskraft. Man föreslår bl.a. en skattesänk- ning för utländska studenter, forskare och specialister. Behovet av IT-kompetens kommer inte till uttryck bara i sam- band med nyrekrytering av personal på arbetsmarknaden. På snart sagt varje arbetsplats pågår eller planeras olika typer av utbild- ningsaktiviteter i syfte att höja de anställdas datorkompetens, och som enskilda individer bär vi på känslan av att våra IT-kunskaper är otillräckliga och borde uppdateras och utvidgas. Allt detta föder en mycket stor och växande marknad, som till en viss, och sannolikt ganska stor del, utgörs av den s.k. e-learningmarknaden. Jag åter- kommer till denna marknad senare i detta kapitel. Larmrapporterna som publiceras om bristen på IT-kompetens påverkar även skolorna och universiteten. IT får större och större utrymme i studieplanerna och fler och fler studieplatser, och det startas IT-gymnasier och IT-universitet som sponsras av de ledande Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden För att kunna erbjuda studenter och kunder inom uppdragsutbildningen det senaste och bästa inom IT-området har vissa högskolor inlett ett förbluffande nära och omfattande före- tagssamarbete. Ett exempel på detta, som jag återkommer till nedan, är . Nå, men tänk om det inte är så allvarlig brist på IT-kompetens som IT-företagen gör gällande, eller att bristen är självförvållad. Att bristen av en eller annan anledning är överdriven, eller att den orsakas av bristande samverkan mellan IT-företagen, för täta pro- dukt- och programbyten, onödigt krångliga produkter och bristan- de kunskaps- och kompetensöverföring till kund. Att samhället tar över ett utbildningsansvar som i mycket större utsträckning borde tas av IT-företagen själva. En publicerad artikel av AMS indikerar att det kan finnas viss grund för antagandet om överdrifter. Enligt artikeln konsta- terar man , på mycket länge, en stagnation i efter- frågan på personer med IT-inriktning. Sysselsättningen inom IT- yrken har haft en årlig tillväxt på mellan , och den väntas ligga kvar på samma nivå . All kompetensutveckling handlar nu inte om IT, som framgått av den statistik som redovisats i tidigare avsnitt. I räknar man med att mellan av all kompetensutveckling –2000 handlar om computer skills och i svarade data- kunskap enligt SCB:s personalutbildningsstatistik för av all personalutbildning . Som framgår av W.R. Hambrechts prognoser för den amerikanska kompetensutveck- lingsmarknaden räknar man dessutom med att den nätbaserade per- sonalutbildningen, när personalen väl lärt sig att hantera sina datorer, i allt större utsträckning kommer att handla om soft skills. Liknande tendenser och resonemang kan noteras inom större svenska företag. Inom t.ex. betraktar man e-learning som en möjlighet att skapa större utrymme för mer kostnadskrävande utbildningar där personlig kontakt och interaktion mellan lärare/ handledare och deltagare är ett måste, t.ex. olika typer av ledar- skapsutveckling. Återstoden av detta kapitel kommer att ägnas åt olika aktörer på utbudssidan och de produkter och tjänster som de erbjuder. Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 4.2Olika aktörer och utbildningsformer på den svenska personalutbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden Den presentation av olika aktörer och utbildningsformer på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden som här görs är på inget sätt heltäckande. Min avsikt är att lyfta fram en del tidstypiska företeelser som ger en inblick i vad som händer eller håller på att hända på marknaden. Jag vill också försöka skildra den osäkerhet som präglar många aktörers beteende och den oklarhet som i vissa fall finns när det gäller rollfördelningen på marknaden. 4.2.1Intresseorganisationer: och datakörkortet ECDL är en intresseförening med anor och med 36 000 personer och företag som medlemmar. Föreningens syften är bl.a. att främja en sund utveckling och användning av infor- mationsteknik i samhället, att utveckla medlemmarnas kontakter och erfarenhetsutbyte samt att främja forskning, kunskapssprid- ning och utbildningsverksamhet. I enlighet med dessa syften har lanserat en pro- dukt, som torde vara en av de viktigaste på den svenska IT-mark- naden i termer av den utbildnings- och affärsverksamhet den genererar och den tidsanvändning den ger upphov till, nämligen datakörkortet ECDL (European Computer Driving Licence). Datakörkortet initierades i och lanserades i av . Förutom de nordiska länderna, som drivit fram utvecklingen av datakörkortet i samarbete med de europeiska dataföreningarnas organisation , har , , , , och deltagit i utvecklingen av körkortet. Flera andra länder har anslutit sig eller står i begrepp att göra det. Datakörkortet vänder sig till två målgrupper; elever i grund- och gymnasieskolan samt yrkesverksamma. För att erhålla ECDL måste man klara av sju moduler som visar att man har tillräckliga baskunskaper för att kunna hantera en persondator och dess programvaror. Man kan även erhålla ett s.k. ECDL Start efter fyra avklarade moduler. Körkortsprov kan avläggas vid något av de 1 200 testcentra som finns runtom i . Bl.a. är närmare hälf- ten av alla gymnasieskolor auktoriserade testcentra. Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden exempel på företag och organisationer som fungerar som testcentra är KomVux, studieförbund, utbildningsföretag och enskilda före- tag. Den som vill veta mer om ECDL:s uppbyggnad och innehållet i de olika modulerna hänvisas till . Vad som gjort att ECDL gett upphov till en omfattande affärs- verksamhet är att inte bedriver någon utbildnings- verksamhet i större omfattning på egen hand. I stället certifierar man dels testcentra, dels läromedel i form av läroböcker och programvara. Eftersom man inom de flesta större företag i landet och inom olika statliga och kommunala myndigheter och förvalt- ningar antingen kräver av eller rekommenderar sina anställda att de skaffar sig ECDL, har det blivit en mycket intressant produkt både för traditionella utbildningsföretag och för e-learning företag av olika slag. Fram har närmare 290 000 per- soner i klivit på ECDL, dvs. man har skaffat sig ett test- kort à . Av dessa har ca 85 000 lyckats ta sig hela vägen fram till godkänt körkortsprov och drygt 45 000 har avlagt ECDL Start (dvs. klarat 4 moduler). Av återstående ca 160 000 personer befin- ner sig en mindre andel mellan 4 och 7 moduler och de allra flesta mellan 0 och 4. planerar tillsammans med sin motsvarighet i och att även utveckla ett s.k. proffsdiplom. Projektet har arbetsnamnet EPIC och kommer att innehålla tre steg på tillsammans ca , varav kom- mer att utgöras av godkända, leverantörsspecifika program. EPIC blir, liksom ECDL, en leverantörsneutral certifiering, som alterna- tiv till de många leverantörsspecifika certifieringar som finns på marknaden. Varierande grad av framgång har nått en mycket hög certifieringsgrad, medan andra inte alls lyckats i den utsträckning man ursprungligen hade hoppats. Jag har under arbetet med denna rapport varit i kontakt med organisationer som uppgivet konstaterar, att trots att de an- ställda fått programvara och läromedel kostnadsfritt, och trots att Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden de får bedriva studierna på sin arbetstid, har ytterst få fullföljt ECDL. Från Dataföreningens sida menar man att graden av fram- gång beror mycket på de anställdas utbildningsnivå och tidigare datorvana, men framför allt vilken prioritet man gett projektet och vilken pedagogik man valt. De företag och organisationer som nått goda resultat har i de flesta fall bedrivit åtminstone viktiga delar av utbildningen i organiserad form och erbjudit de anställda någon form av personlig handledning. Att lämna den datorovane ensam framför sin dator har visat sig vara mycket ineffektivt. Utbildningsföretagen på den svenska utbildningsmarknaden kan delas på följande sätt: där rumsligt baserad under- visning fortsätter att vara dominerande undervisningsform. Utbildningsföretag med en mix av traditionell undervisning och teknikbaserad undervisning. Företag som driver skolor i vinstsyfte Någon heltäckande översikt av den svenska utbildningsmarknaden har inte gått att finna via olika allmänna och företagsspecifika sök- motorer på Internet. Det finns heller ingen möjlighet att inom ramen för denna rapport göra någon mer systematisk genomlys- ning av branschen. I stället väljer jag att göra några nedslag inom olika delar av utbildningsmarknaden för att ge en bild av vad det är för olika typer av utbildningar som erbjuds, vilka som är de ledande aktö- rerna och i vilken riktning marknaden verkar gå. Som framgått av kapitel 2 är det fortfarande den rumsligt baserade undervisningen, s.k. c-learning, som svarar för lejonparten av den verksamhet som bedrivs på den svenska personalutbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden. En utbildnings- eller, snarare, lärandeform där rummet och det talade ordet har stor betydelse är Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Även om merparten av studieförbundens totalt ca 332 000 studiecirklar var inriktade mot fritids- och hobbykurser är de sammantaget en mycket stor aktör också inom yrkesinriktad utbildning. Vid ABF, som är det största studie- förbundet, deltog närmare 87 000 personer i studie- cirklar i ämnet information och kommunikation (dator- och IT- kunskap), vilket motsvarade av den totala studieverksamheten. Även vid svarar kurser inom datakunskap och Internet för en mycket stor volym. Man har bl.a. 23 testcentra runtom i landet för datakörkortet ECDL. driver också längre specialutbildningar, t.ex. , Tillskärarakademi och Målarskolan i , samt förskolor och friskolor, t.ex. Fria Gymnasium och IT-gymnasium. Ett projekt som haft stor betydelse för tillkomsten av nya privata utbildningsföretag är . Projektet startade och pågår i sin nuvarande form fram till . erbjuder över 100 000 heltidsplatser och vänder sig främst till arbetslösa vuxna som saknar treårig gymnasial utbildning, men även anställda och andra vuxna kan delta i mån av plats. Inom har mångfald och flexibilitet i utbild- ningsutbudet varit centrala begrepp, vilket skapat utrymme inte bara för kommunernas egna skolor, utan även för studieförbund, folkhögskolor och privata utbildningsföretag. I sitt förslag till reformering av vuxenutbildningen, Kunskapsbygget (SOU 2000:28) föreslår att den framtida vuxen- utbildningen upp till och med gymnasienivå ska omfatta 137 000 helårsplatser . Detta skulle ge ytterligare utrymme för expansion för bl.a. privata utbildningsanordnare. Företag med omfattande verksamhet inom yrkesutbildningsområ- det är bl.a. STF Ingenjörsutbildning, som ägs av , och Företagsuniversitetet, som ingår i (se nedan). STF Ingenjörsutbildning har förvärvat Kompetens och . blir med sina 160 anställ- Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden da och mer än 1 500 kurstitlar ledande leverantör av utbildning, hävdar man. I och med förvärvet av Kompetens (numera STF Kompetens) blir företaget även ansvarigt för ett av corporate universities, nämligen . Av detta företags kurskatalog framgår att man erbjuder kurser som ger akademiska poäng bl.a. i samarbete med , och i . Det mest omfattande samarbetet har man dock med ett utländskt universitet, nämligen i . Den svenska högskolans regelverk begränsar möjligheten för priva- ta utbildningsanordnare på den svenska utbildningsmarknaden att erbjuda kurser och utbildningar som ger högskolepoäng.8 Däremot går det alldeles utmärkt att erbjuda t.ex. masterutbildningar i samarbete med utländska universitet på den svenska utbildnings- marknaden. Några exempel på sådana utländska MBA-utbildningar är , som erbjuds av , MBA, som erbjuds av i samt , som erbjuds av i . När startade en MBA-utbildning med särskild inriktning på yngre chefer i mindre och medelstora svenska företag under varumärket , valde man som samarbetspartner , som i sin tur samarbetar med det högt ansedda managementinstitutet . De svenska högskolorna förbi- gicks även när startade sitt Program, Excellerate (/careers). Programmet, som är tvåårigt, och som innebär utbildning för de 25 kurs- deltagarna i sju olika länder, har utvecklats i samarbete med och . 8 Regeringens förordning av (1997:845) har ökat möjligheterna till poänggivande uppdragsutbildning. Mer om detta följer i avsnittet om universitetens upp- dragsutbildning nedan. Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Företag med blandat utbildningsutbud Det är relativt få utbildningsföretag som erbjuder renodlad c- resp. e-learning. De flesta erbjuder i stället en blandning av tradi- tionell undervisning, olika former av distansutbildning, t.ex. video- konferenser, och utbildning via datorn. Inom denna kategori återfinns bl.a. två av den svenska utbildningsmarknadens största aktörer, nämligen och . Utbildning satsar på att bli ett ledande utbildningsföretag i genom att investera i företagsutbildning, skolor och ut- bildningsteknologi. Man växer genom förvärv och har bl.a. köpt säljkonsultföretaget , utbildningsföretaget , användarutbildningsföretaget disk Datautbildning, nätverksutbildningsföretaget gement, IT-utbildningsföretaget och skolföretaget . Man omsätter ca och räknar med att ha fördubblat denna omsättning. Affärsområdet uppges omsätta . (Källa: Utbildningsguiden , .) är det nya företagsnamnet och varumärket för det som var AMU-gruppen. Med 75 000 deltagare i över 200 kurser lanserar sig företaget som största företag inom kompe- tensförsörjning med verksamhet inom områdena utbildning, ut- veckling, personaluthyrning, utbildningsmaterial samt utveckling och genomförande av lärande för personer med funktionsned- sättning. Den senare verksamheten bedrivs inom företaget . E-learning är hype, kan man läsa i en rad tidnings- och tid- skriftsartiklar om utbildning på nätet. Hype betyder, enligt nätlexikonet (), marketing message that exaggerates its description of the facts and embellishes the truth. Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Överdrifter och försköning av verkligheten m.a.o. Det finns således goda skäl till varför man bör inta en försiktig hållning när man beskriver detta fenomen. Det hör också till bilden, att som jag arbetat med denna rapport (), har de flesta av de börsnoterade e-learning- företagen både i och utomlands blivit kraftigt nedvärderade. Tre börsnoterade svenska e-learningföretag är M2S, Enlight Interactive och AcadeMedia. M2S säljer utbildningsprogram för bl.a. Microsofts produkter och datakörkortet ECDL baserat på det interaktiva utbildningsprogrammet . M2S har ambitionen att bli ett globalt utbildningsföretag och har dotterbolag i sex euro- peiska länder. Enlight Interactive levererar en plattform för kom- petensutveckling och certifiering till företag. skräddar- syr utbildningslösningar, men äger också of Media, som är en yrkesskola inom informations- och mediateknik inom kvalifi- cerad yrkesutbildning, KY (se nedan). är K-World, som skräddarsyr utbildningslösningar för företag och har en egen digital tv-kanal, Involve Learning, Learnways och Luvit. Det sistnämnda företaget, som bl.a. tillverkar en plattform för e- learning, återkommer jag till i rutan nedan om . Bland e-learningföretagen ingår även Cell ITS (Interactive Training & Simulation), ett dotterbolag till . Det största e-learningföretaget på den svenska marknaden är sannolikt Smartforce, tidigare , med huvudkontor i , , men med rötterna i , där fort- farande viktiga delar av verksamheten bedrivs. Företaget har över 1 300 anställda runtom i världen, och har bl.a. Microsoft och som viktiga kunder. Man har bl.a. fått uppdraget att utbilda drygt 600 000 Microsoft –certifierade specialister, s.k. Microsoft Certified Professionals, och inom har man bl.a. utbildat 10 000 anställda i hanteringen av plattformar utvecklade av det tyska företaget . Multinationella företag som t.ex. , , och agerar både som köpare och leverantörer av utbildning på e-learningmarknaden. Utvecklingen av system för företagets internutbildning skapar produkter också för den externa marknaden. är ett exempel på en sådan utveckling – en produkt som man utvecklat i samarbete med Lotus Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden och som marknadsförs genom . I och med friskolorna, men också genom tillskapandet av de kvalificerade yrkesutbildningarna (KY) och , har marknaden för vinstdrivande skolföretag i vuxit dramatiskt. De största aktörerna inom för- och friskolorna är det ovan presenterade Utbildning, (främst förskolor) och Kunskapsskolan. Den senare skolan äger och driver fem friskolor med närmare 900 elever, och har ansökt hos om tillstånd att starta ytterligare 16 skolor. Ur Kunskapsskolans nyhetsarkiv kan bl.a. hämtas information om omfattande samarbete i form av sponsring med , Microsoft och Compac () samt om ett erbjudande till Kunskapsskolans skolchefer om ett optionsprogram med rätt att teckna aktier i företaget. Privata aktörer inom kvalificerad yrkesutbildning Privata ägare till för-, grund- och gymnasieskolor har vi så smått börjat vänja oss vid i , men att det förekommer privata aktö- rer även inom högskolesystemet är kanske inte lika känt. hand- lar det inte om de vanliga universiteten och högskolorna, utan om den kvalificerade yrkesutbildningen, KY. En av de ledande privata aktörerna inom KY är företaget , som ingår i det ovan nämnda e-learningföretaget . of Media driver skolor inom informations- och medieteknik i , , och . Ett annat exempel på en privat driven KY-utbildning är , som ägs av tre privat- personer, bl.a. den engelske medieprofessorn . omnämns som ett pedagogiskt föredöme av den engelske utbildningsministern i hans landmark speech (se kapitel 6.2 nedan, avsnittet om E-University, samt #speech). Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Som framgick av avsnitt 3.2 råder stor enighet bland arbetsmark- nadens parter om betydelsen av att satsa på kompetensutveckling.