sou · GOB328d2 · 2001-01-01 00:00:00 — 10 .2 .6 Deltagare i med anställning – en Ams-undersökning När det gäller de anställda är det arbetstagaren som ansöker om det särskilda utbildningsbidraget, UBS, hos CSN medan arbetsgivaren an- mäler vakansen till arbetsförmedlingen som ska anvisa en långtidsar- betslös. Utifrån detta finns det två sätt att mäta dylika vikariat: antingen via det antal arbetstagare som fått bifall och utnyttjat beslut om UBS, eller via anmälda vikariat inom på arbetsförmedlingen (Ams, ). En jämförelse av dessa siffror som Ams har gjort visar på stor diskrepens. Dessutom finns det stora regionala skillnader. , , utnyttjade ca 30 000 arbetstagare beviljad UBS enligt uppgifter från CSN som antalet anmälda Kunskapslyftsvikariat uppgick till knappt 15 000. På grund av denna diskrepens har en enkätundersökning, på uppdrag av Ams, genomförts bland personer med anställning som studerar eller studerat i . Syftet med enkätundersökningen var att få kartlagt i vilken omfattning och på vilket sätt vikariat tillskapats för de arbetstagare som utnyttja t sitt beslut om UBS. Ams poängterar i sin rapport att ett påtagligt hinder för att vikaria ten inom ska komma till arbetsförmedlingens kännedom är nuvarande organisation med delat ansvar mellan CSN och Ams. Det kan också finnas statistiska felkällor i registerdata. Reella orsaker till att så få vikariat kommit till stånd vid arbetsför- medlingen kan vara: -Arbetsgivaren har inte rekryterat någon vikarie. -Arbetsgivaren har disponerat om personal. -Arbetsgivaren har själv löst sitt vikariebehov utan inblandning av arbetsförmedlingen. -Arbetsgivaren har lagt ut rekryteringsuppdrag på andra företag. -Arbetsförmedlingen har inte haft lämpliga vikarier att anvisa. En stor andel av de studerande angav att motivet att börja studera i var att skaffa sig utbildning för vidare studier (41 pro- cent) eller att få nya arbetsuppgifter/byta yrke (). Här före- ligger en tydlig och intressant skillnad mellan män och kvinnor. Män anger i högre utsträckning motivet att skaffa sig utbildning för vidare studier. Kvinnorna anger oftare motivet att höja/fördjupa kompetensen. Två tredjedelar av dem som svarat på enkäten har an- ställning. Totalt är det drygt tre fjärdedelar som arbetar inom offentlig sektor. Endast var femte kommer från privat sektor. Det är främst kvin- nor och yngre som svarat att de är anställda inom offentlig sektor. Nästan hälften av männen kommer från privat sektor medan motsva- rande siffra för kvinnorna endast är . En stor andel arbetade inom kommunernas vård- och omsorgssektor i anslutning till att de började studera. Av dessa hade anställning som un- dersköterska, som vårdbiträde och arbe- tade inom barnomsorgen. Av de som anvisades till vikariat inom vård och omsorg var knappt tre fjärdedelar arbetssökande inom vård och omsorg och hade utbildning för sökt arbete. Efter avslutade studier var det som fortsatte sina studier. fanns hos ny arbetsgivare. Knappt hälften gick till- baka till samma arbetsplats med antingen samma () eller nya () arbetsuppgifter. Kvinnorna har i högre utsträckning åter- gått till samma arbetsplats i jämförelse med männen. Männen fortsätter i högre grad sina studier än kvinnorna (jämfört med Relativt många, två tredjedelar, av samtliga svarande har finansierat studierna med enbart UBS. En tredjedel av de anställda har dock haft en kompletterande inkomst vid sidan av det särskilda utbildningsbidraget. Kvinnorna har i mindre utsträckning än männen utfyllnad av inkomst från arbete. Av de heltidsstuderande svarar att de haft utfyllnad från sin arbetsgivare och annan utfyllnad (extraarbete, sjukpen- ning, föräldrapenning eller annat statligt studiestöd). Av de deltidsstuderande har nästan hälften finansierat studierna med enbart särskilt utbildningsbidrag. En tredjedel har finansierat sina studier med UBS i kombination med arbete. anger annan utfyllnad och har utfyllnad av arbetsgivaren. Totalt sett anser att studiefinansieringen inte varit särskilt ekonomiskt påfrestande för familjens ekonomi. uppger att studiefinansieringen varit mycket påfrestande. Finansiering med enbart UBS är vanligare bland dem i åldern eller äldre jämfört med de yngre. De äldre har färre sidoinkomster. De yngre uppger i större utsträckning () än de äldre () att studiefinansieringen upplevts som mycket eller ganska ekonomiskt påfrestande för familjens ekonomi. En annan undersökning som fokuserat på förhållandena på arbets- marknaden är en rapport från IFAU som ganska entydigt visar att allt- för höga ersättningar (stöd) kan verka fördröjande i systemet (, 1999) När a-kassan sänktes 1996 från till 75 pro- cent ökade övergångarna från arbetslöshet till arbete. Redan innan själva sänkningen genomfördes, ökade jobbövergångarna på grund av den förväntade sänkningen. Forskarna frågar sig om inte en snabbare sänkning av a-kassan hade lett till en tidigare återhämtning av syssel- sättningsnivån? Forskarna menar också att det finns starka skäl för re- sonemanget att ju mer generös arbetslöshetsersättningsnivån är, desto svagare blir incitamenten, under vissa förutsättningar, att söka jobb. I detta avsnitt kommenteras inledningsvis kapitlets första avsnitt som handlade om dagens studiestöd och det framtida, av antagna, studiestödssystemet. Särskilt fokus riktas mot förhållandet mellan reg- lerna för studiestödet och möjligheten till ett flexibelt livslångt lärande. Därefter görs ett försök att sammanfatta och urskilja de gemensamma dragen i de utredningar och den statistik som tagits fram bland annat med avseende på studiestödens rekryterande effekter för olika för kommittén intressanta grupper. 10 .3 .1 Diskussion med fokus på studiestödssystemen Rent generellt finns det vissa delar i dagens studiestödssystem som komplicerar livet för både den studerande och för handläggande myn- dighet. Inte minst uppfattas vissa regler, som gäller olika för olika stöd, som både orättvisa och onödigt byråkratiska. Till exempel regeln om s.k. halvtidsuppräkning där kopplingen till dagpenningen i arbetslös- hetskassan gör att en studerande med UBS, som arbetat halvtid och därför har halv dagpenning, endast får halvt belopp vid heltidsstu- dier. En studerande med SVUX eller SVUXA skulle i samma situation ha fått räkna upp ersättningsnivån till heltid för heltidsstudier. (CSN, 1999a) En annan regel som fått viss kritik handlar om längsta tid för utbe- talning av UBS. Med nuvarande regel, högst tolv heltidsmånader, kan UBS upphöra mitt i termin eller en kurs. För alla inblandade borde det vara positivt om beviljande myndighet fick förlänga längsta tid för ut- betalning så att den sammanföll med en naturlig brytpunkt, t.ex. ter- minsskifte eller kursens slut. SVUX eller SVUXA beviljas antingen för hel termin eller hel kurs eller inte alls. UBS är dock mer flexibelt i så motto att man kan börja studera när man vill på terminen. Ett annat liknande problem är skillnaderna i kraven på förvärvsar- bete för behörigheten till de olika studiestöden. Kraven på de arbetslösa i SVUXA () och UBS (i praktiken 6 månader) visar t.ex. att det förmånligare stödet har lägre krav. Detta kan på många sätt vara ett problem. Detta är emellertid förhållanden om vilka inte har anledning att lämna några konkreta förslag, även om de på många sätt skapar hinder på vägen till studier i allmänhet och det flexibla lärandet i synnerhet. Kommitténs förslag handlar om tiden efter och då har det nya studiestödssystemet trätt i kraft. Hur ska då det nya studiestödssystemet dimensioneras och hur för- håller det sig nya till syn på framtidens vux- enutbildning? De beräkningar som redovisas i propositionstexten visar att det nya studiemedlet kommer att omfatta 482 100 studerande varav 108 200 inom vuxenutbildningen och 71 100 med det högre bidraget för vuxen- studerande på grund- och gymnasie nivå. Regeringen skriver att det er- farenhetsmässigt är en rimlig långsiktig nivå mot bakgrund av erfaren- heterna av utnyttjandet i SVUX/SVUXA-systemen. Hur många heltidsstuderande de 71 100 motsvarar är osäkert. Ett närmare ställningstagandet till dimensioneringen av det högre bidraget kommer att fattas i samband med att tar ställning till de eko- nomiska ramarna för åren 2001–2003. Ett sätt att beräkna detta kan dock vara att relatera till den volym inom SVUX och SVUXA som planeras föras över till det prioriterade bidraget. Om man tar hänsyn till att en del av dessa läser deltid eller kortare kurser kan man uppskatta att det omräknat till heltidsplatser motsvarar omkring 40 000 heltidsstuderande, vilket också innebär att ett motsvarande antal platser har en studiestödsfinansiering. Hur denna siffra förhåller sig till efterfrågan eller till behovet hos vissa grupper kortutbildade är också osäkert. Trots att den exakta förordningstexten inte är beslutad än kan man anta att det förmodligen inte kommer att räcka till alla som fyller kraven och har behov av utbildning. Bidraget ska dessutom finansieras med ett ramat anslag vilket implicerar någon form av urvalsförfarande. Regeringen menar att resursramen bör kunna avpassas i förhållande till förändrade utbildningsbehov i samhället, tillgången på allmänna medel samt läget på arbetsmarknaden. Införandet av en fribeloppsgräns för vuxenstuderande måste anses vara tveksamt ur perspektivet att många vuxenstuderande läser på del- tid och har ett arbete vid sidan om. Vid deltidsstudier ökas visserligen fribeloppsgränsen vilket gör att det finns visst utrymme för förvärvsin- komster vid sidan om. Dock måste införandet av en inkomstgräns anses utgöra en viss begränsning eftersom varken SVUX eller SVUXA tidi- gare inte hade någon inkomstgräns. Hur många som kommer att på- verkas av införandet av en fribeloppsgräns är osäkert. Beräk- ningar i studiestödspropositionen visar att av dem som studerade inom vuxenutbildning hade en inkomst över fri- beloppsgränsen, . Hur många deltidsstuderande som kommer över gränsen för aktuellt fribelopp för deltidsstudier är osäkert. I det nya systemet är bidragsdelen skattefri. påverkades stödbeloppet efter skatt av hur mycket man tjänat under den del av året som föregick studierna. Reglerna i det nya systemet påverkar dem po- sitivt som påbörjar utbildningen i t.ex. oktober och har tjänat in en del pengar redan. Studiestödsbeloppen störs inte av tidigare inkomst längre. På detta sätt har en större flexibilitet byggts in i systemet vilket tycker är positivt. Att bidragsdelen i det nya systemet gjorts skattefri påverkar även fribeloppet i så motto att bidragsbeloppen inte längre har någon bety- delse för fribeloppsgränsens beräknande. inräknade man de skattepliktiga bidragen i studiestöden i underlaget för hur mycket man fick tjäna innan bidragen minskades. När det gäller åldersgränser skiljer sig det nya systemet inte särskilt mycket från nuvarande system om man bortser från det särskilda ut- bildningsbidraget, UBS. Efter har man små möjligheter att komma i fråga för studiefinansiering via de statliga studiestöden. UBS sträcker sig till , men efter 2002 finns, med planerat system, inte stora möjligheter till studiestöd för personer . I perspektivet – det livslånga lärandet – är det naturligtvis olyckligt om personer i praktiken ska vara utestängda från de statliga studiestödssystemen. Hur hårt denna åldersgräns verkligen kommer att tillämpas är osäkert. Dagens SVUX och SVUXA tillåter i praktiken, trots de angivna åldersgränserna, en liten andel (ett par procent) . Att kopplingen till a-kassan tas bort ger definitiva fördelar för dem som har låg eller ingen dagpenning i a-kassan. Däremot bidrar detta till problem i rekryteringen av dem med högre dagpenning i a-kassan. När det gäller korttidsstudiestöden var det grundläggande syftet är att rekrytera kortutbildade till studier samt stimulera till en vidare ut- bildning. menar att syfte är mycket gott. Emellertid visar utredningar och statistik gjorda av CSN att stöden ger upphov till stora administrationskostnader och, framför allt, att endast en mindre del av bidragstagarna går vidare till längre studier. Syftet uppfylls därmed i mycket låg grad. Istället har stödet främst använts för att ge aktiva med förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och handikappföreningar ökade samhällskunskaper. Förändringarna i sam- band med det nya studiestödets införande 2001 innebär bland annat att resurser motsvarande korttidsstudiestödet och internatbidraget inte längre ska regleras i studiestödslagen utan istället anvisas som stats- bidrag till fackliga organisationer och handikapporganisationer för i princip samma utbildning som . Reglerna för vilka som kan erhålla bidraget samt för vilken utbildning ska i princip vara samma som . Även timersättningen ska försvinna. Förändringarna träder i kraft i och med det nya studiestödssystemet . fick nästan 18 000 personer korttidsstudiestöd och/eller internatbidrag och 3 800 fick timersättning (SOU 1998:131). Antalet ersättningstagare sjönk dramatiskt 1998. Knappt 250 personer uppbar timersättning under i genomsnitt (CSN, 1999b). Denna lilla grupp, av särvuxeleverna, kommer att förlora arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning i samband med del- tagande i studier. Ersättningens minskade omfattning beror på att tidi- gare hade även invandrare som läste sfi rätt att uppbära timersättning vid förlorade arbetsinkomster. Regeln togs emellertid bort 1998. Både korttidsstudiestödet och internatbidraget har enligt CSN mins- kat i omfattning . Cirka 6 000 personer uppbar dessa bi- drag , vilket innebar en minskning jämfört med föregående år. Hälften av dem som får korttidsstudiestöd studerar mindre än (CSN, 1999b). Anslagen är för timersättning och för korttidsstudiestödet samt internatbidraget (Statsliggaren, 2000). Argumenten som regeringen framför för att omfördela eller ta bort ovannämnda ersättningar är flera. Framför allt är en renodling av studiestödssystemet eftersträvansvärt. Syftet med dessa stöd har varit att rekrytera kortutbildade till längre studier, men enligt CSN har stödet verkat i den riktningen för av stödtagarna (, 1999b). Därutöver har inte resurserna för korttidsstudiestöd och inter- natbidrag utnyttjats till fullo varför tillgängliga medel skurits ned redan tidigare. Regeringen menar även att de studerandes försörjning ofta tillgodoses på annat sätt, bland annat genom att [s]tatliga och kommunala bidrag såsom sjukbidrag, förtidspension, handikappersättning, socialbidrag [som regel lämnas] eleven studerar (prop. 1999/2000:10). Skälet som anges för att ta bort timersättningen är att det numera ut- ges i ytterst liten omfattning och att det blir en onödigt stor administra- tion för enbart ca 250 personer. har utbudet av orienteringskurser utvecklats som ett sätt att rekrytera och motivera kortutbildade till vuxenutbildningen. Kurserna innehåller ofta en blandning av olika ämnen men har även praktiska inslag. Verksamheten har visat sig fungera väl och rapporter från anordnare runt om i landet pekar på rekryteringseffekter. Dylika studier har varit möjliga att finansiera med arbetslöshetsersättning. Dessa kurser kan mycket väl ha tagit över rollen som språngbräda till vidare studier från de enskilda kurser som har varit möjliga att finansi- era med korttidsstudiestödet. Ett borttagande av korttidsstudiestödet innebär att det kan uppstå problem för dem som inte är berättigade till En stor andel av denna grupp har dock inte heller varit berättigad till korttidsstudiestödet, eftersom det vänder sig till arbetstagare. lämnar emellertid i detta betänkande för- slag på hur studiestödssystemet bör se ut efter det att Kunskapslyfts- projektet avslutats. Förslaget, som tar sin utgångspunkt i den studie - stödsproposition som antog , medger kortare studier utan lånedel på orienteringskurser. be- dömer att orienteringskurser i kombination med de föreslagna studie - stödssystemet bör täcka större delen av det tomrum som korttidsstu- diestödet lämnar när det gäller möjligheten för lågutbildade att pröva på studier . anser att studiestödssystemet måste innehålla element som gör det möjligt att studera i begränsad omfattning, kanske för att den studerande ska pröva på studier eller för att kombinera studier med arbete. En stor del av de kortare studiestöden har utnyttjats av arbetshandi- kappade arbetstagare. Gruppen har en generellt sett lägre utbildnings- nivå än befolkningen i stort och är därför en grupp som berörs av ett borttagande av korttidsstudiestödet. omfattade de konjunk- turoberoende åtgärderna för arbetshandikappade 54 000 personer varav 48 000 lönebidragstagare och 6 000 med skyddad anställning hos offentlig arbetsgivare (). Arbetsgivarna inom dessa konjunkturo- beroende åtgärder har ett utvecklingsansvar inbyggt gentemot arbets- tagaren. Bland annat finns en skyldighet att upprätta individuella hand- lingsplaner för de anställda. Handlingsplanerna ska ha inslag som ger möjlighet till förbättrad arbetsförmåga för den anställde, vilket kan in- nebära till exempel kamratstöd, arbetshjälpmedel och inte minst komp- letterande utbildning. Den enskilde ska ha möjlighet att bygga upp sin kompetens. är ett aktiebolag med ca 30 000 anställda som har ett avtal med staten. Bolagets verksamhetsidé är att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med arbetshandikapp. I planeringsriktlinjer för , som omfattar koncernens mål och prio- riteringar, anges att en särskild fokusering på utbildning och kompe- tensutveckling ska ske. Bland annat sker en särskild satsning på baskunskaper för alla anställda med arbetshandikapp – 2001 som innebär att de ska erbjudas att genomgå ett basblock på minst Målet för de konjunkturoberoende åtgärderna är att verksamheten ska fungera som en sluss och ska lönebidraget eller den skyddade anställningen inte längre behövas. För mer detaljer, se vidare i avsnitt 10.4 där lämnar förslag på förändringar inom området korttidsstudiestöd. 10 .3 .2 Sammanfattande diskussion utifrån redovisade statistik- och forskningsresultat Vad kan man då utläsa av de undersökningar och rapporter som KLK har redovisat? Det är tyvärr inte en helt entydig bild som tecknas. De grupper som undersökts har dessutom olika förutsättningar. Vissa går på högskolan och andra inom vuxenutbildning. Det man trots allt kan säga ligger på ett relativt generellt plan. Ekonomin har betydelse när det gäller att styra elevströmmarna. Den har också betydelse för rekrytering till studier överhuvudtaget. Hur studiefinansieringssystemet är utformat påverkar alltså rekryteringen. Det är dock ett trubbigt instrument då många andra variabler påverkar rekryteringen till vidare studier. I samband med större satsningar som t.ex. visar det sig att de som i satsningens början söker sig till utbildning i första hand är de med de för gruppen bästa förutsättningarna. Dock rekryteras efter hand en stor del av den tilltänkta målgruppen. Jämfört med andra tidigare satsningar uppvisar deltagare i med UBS den största och snabbast uppfyllda samstämmigheten med intentionerna. Att den högre bidragsnivån i kombination med urvalsreglerna skulle ha påverkat denna positiva utveckling verkar rimligt att anta. Däremot ger dessa resultat inga tydliga indikationer på att ett studiestöd enbart be- stående av bidrag ensamt skulle vara det allra bästa sättet att rekrytera dessa grupper. För många med extra utgifter som t.ex. försörjningsansvar för barn är det mycket som talar för att de nivåer som erbjudits inom dagens studiestödssystem inte varit tillräckliga. En högre bidragsnivå och möjligheter till lån för extra utgifter i enlighet med studiestödsproposi- tionen verkar vara rätt väg att gå för dessa grupper. De allra mest svårrekryterade grupperna verkar inte i särskilt hög utsträckning påverkas av förändringar i studiestöden. Det verkar t.ex. alltid ha varit svårt att rekrytera vissa grupper av män till vuxenstudier. Rapporterna visar dock att rekrytering av arbetslösa till studier, i större utsträckning än många andra grupper, handlar om studieekonomin. För vissa grupper innebär reglerna i SVUX en behörighetsbegräns- ning. Reglerna för förvärvsarbete begränsar t.ex. möjligheten för många invandrare. Detta leder till att man måste minska kraven på tidi- gare arbetslivserfarenhet för att kunna rekrytera dem som inte har fått in en fot på arbetsmarknaden. De som har låg dagpenning i arbetslös- hetsförsäkringen tjänar dessutom på att ta studiemedel i stället för SVUX. Här ligger en möjlig ytterligare förstärkning av rekryteringen av dem med en svagt fäste på arbetsmarknaden i att frångå kopplingen till a-kassenivån. Till viss del stöds detta av enkätsvaren. Inte minst när det handlar om uppfattningen om en rimlig bidragsnivå i studiestödet och oviljan att ta lån för studier. En del av studieavhoppen och studieavbrotten beror på problem med studiefinansieringen, men bilden är inte entydig och det handlar inte bara om ersättningsnivåerna. Många anledningar samvarierar och de problem som kopplas till studiefinansieringen kan även grundas i att man inte uppfyller de krav som är knutna till stödet, ofta beroende på att man inte tillhör målgruppen. Rekryteringseffekten av UBS i kombination med vi- sar sig på många sätt vara större och mer i linje med intentionerna än tidigare satsningar. Av samtliga deltagare finansierar sina studier med det särskilda utbildningsbidraget, UBS. Studiemedel har minskat och Annan finansiering har ökat. UBS, liksom SVUXA, är tillbaka på i stort sett samma nivå som . I huvudsak är utvecklingen av könsfördelningen lika utom för finansieringsformen Annan finansiering där männen ökat sin finansiering över tiden medan kvinnorna i stort sett ligger kvar på samma nivå som . Ju högre utbildning desto högre andel som finansierar studierna med andra medel än statliga studiestöd. Alla studiefinansieringsformer utom studiemedel har ett flertal deltagare med högst 2-årigt gymnasium. Vad gäller deltagarnas studiestöd för olika utbildningsomfattning kan man uttrycka det som att ju längre en deltagare har studerat desto troligare är det att hon har UBS. De som har studiestöd har i regel högre studieomfattning. Bilden av nybörjargruppen studiestödstagare är inte entydig. Dock kan man säga att ju längre fortgår desto mer attraheras nya grupper av äldre och deltagare med enbart grundskola som högsta utbildningsnivå. minskar andelen invandrare i alla studie - stödsgrupper . med att UBS upphör för många ökar andelen med tvåårig gymnasienivå i SVUX och SVUXA. När det gäller de s.k. fortsättarna visar det sig att männen inte fort- sätter i samma grad som kvinnorna och att personer med utländsk bak- grund inte heller fortsätter i lika hög utsträckning. Mot slutet av perioden ökar fortsättarnas andel inom de mindre förmånliga studiestöden SVUX och SVUXA. Av avbrottsstatistiken kan man utläsa att många av de s.k. mer ut- satta grupperna avbryter sina studier när det mer fördelaktiga studie - stödet, UBS, inte längre utbetalas. Detta gäller t.ex. de äldre och de med längre arbetslöshetserfarenhet. Dock är inte bilden entydig efter- som studerande på gymnasial nivå avbryter i högre grad än de studerande på grundläggande nivå, en grupp som kan sägas vara i starkare behov av utbildning. Det är de med de mest grundläggande utbildningsbehoven och de äldre som utnyttjade det särskilda utbildningsbidragets alla fyra termi- nerna. På många sätt kan detta sägas vara en förväntad ordning. Den bild som får av systemet med anställda inom och de vikariat som är knutna till dessa är inte entydigt positiv. Främst eftersom vikariat tillsatta och registrerade av arbetsförmedlingen till följd av har skapats i betydligt lägre omfattning än vad som var avsett. Ams anser att den viktigaste förklaringen till att så få vikariat kom till arbetsförmedlingens kännedom är den administrativa organisationen med flera myndigheter involverade i handläggningen av UBS. Till exempel gör CSN inte någon kontroll av att arbetsgivaren har uppfyllt sin del av regelverket.