sou · GOB373 · 2001-01-01 00:00:00 — Regelsys- tem som särskiljer verksamheten i från universiteten i övrigt kan komma att be- höva införas. Om vårt förslag accepteras bör ett uppdrag ges till och att lämna ett förslag till lösning av dessa frågor. Vårt förslag gällande organisationen innebär således bildandet av ett Campus bestående av Rymd- och miljöhögskolan, IRF och CKS, med en styrelse och en rektor för verksamheten. Styrelsens ansvarsområde är den grundläggande högskoleutbildningen och de för Campus gemensamma administrativa och andra stödfunktionerna. Styrelsen utses av och genom gemensamma beslut. Antalet ledamöter föreslås vara tretton, varav en ordförande, rektor (ex officio), tre verk- samhetsföreträdare, tre studenter, en ledamot på förslag av IRF, en ledamot på förslag av CKS och tre ledamöter på förslag av närsamhället representerade av exempelvis kommun, och näringslivet. Vårt förslag kan illustreras av organisationsschemat i figuren nedan. Huvudförslaget: Campus blir också en lokalmässig enhet genom samlokalisering av den grundläggande högskoleutbildningen i med forskningen vid IRF och CKS; undantag görs naturligt för verksamheter i och Tarfala. Lokaliseringen föreslås till centralort, antingen till Parkskolan (med eventuella tillbyggnader) eller till I22- området. Andrahandsförslaget: Campus får delad lokalisering. Den grundläggande högskoleutbildningen, inklusive en administrativ enhet, och CKS, exklusive Abisko- och Tarfala-verksamheterna, samlokaliseras till antingen Parkskolan eller I22-området medan IRF blir kvar i sina nuvarande lokaler som också utnyttjas för rymdutbildningens labora- tiva behov. Hittillsvarande högskoleutbildning i har varit lokaliserad dels till öster om tätort, dels till lokaler i och i det s k Rymdhuset i cen- trala . har med den planerade utbyggnaden av rymdut- bildningarna inte räckt till. IRF har därför beslutat om en om- och tillbyggnad av sina lokaler. De nya lokalerna står färdiga för invigning . Den totala lokalytan uppgår då till . Lokalerna innehåller såväl laboratorier som lektionssalar och bibliotek. Det är tveksamt om den ytterligare utbyggnad av rymdutbildningen som diskuteras i denna rapport kommer att kunna härbärgeras i de nya lokalerna. Om en fullständig sam- lokalisering av såväl utbildning som forskning skulle genomföras räcker med säkerhet inte dessa lokaler till för den föreslagna verksamheten. En mera långsiktig lösning bör övervägas. Ett Campus med en utbyggd Rymd- och miljöhögskola med ca 450 helårsstu- denter och forskningsverksamhet vid IRF och (delar av) CKS har stora fördelar av att ges en samlad lokalisering. En gemensam användning av undervisningslokaler, datasalar, bib- liotek och student- och lärarservice ger ekonomiska fördelar och en rationell disposition av tillgängliga resurser. Den har också fördelen att ge en samlad, nära högskolemiljö för studenter, lärare och forskare där inte minst studenter från olika utbildningsområden kan mötas i diskussioner och fritidsaktiviteter, en miljö där såväl den ämnesmässiga kun- skapsutvecklingen som den personliga utvecklingen av individen stimuleras. En samlad forskning och grundutbildning i skulle också påverka den allmänna mil- jön i tätorten gynnsamt. Dit skulle också andra kommunala och frivilliga ut- bildningsverksamheter kunna förläggas. Närheten till alla funktioner i tätorten, inkl bostäder för studenterna, är ett ytterligare plus. Företag som vill etablera sig i närheten av Campus kan då också få möjlighet att lokalisera sig där. För den grundläggande utbildningen är närheten till forskningsverksamhet av avgörande betydelse. Den framgångsrika forskning som bedrivs vid IRF, den kvalificerade tekniska utveckling som där genomförs samt den internationella miljö som forskningen verkar inom skulle ge studenterna en ytterst stimulerande Campusmiljö, en miljö som i såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv blir konkurrenskraftig. Bredden och djupet av forskningsanknytningen förstärks ytterligare genom att den framstående forskning som bedrivs inom (nuvarande) MRI skulle kunna samlokaliseras med den övriga verk- samheten; självfallet måste undantag göras för de verksamheter som har sin naturliga lo- kalisering till och Tarfala. CKS:s roll att samordna och bedriva forskning med direkt anknytning till flera svenska universitet skulle ge förutsättningar för värdefulla forskningskontakter och forskningsstöd. Den kompetens som finns tillgänglig vid flera av samarbetsuniversiteten skulle kunna komma hela Campus till del. En samlad lokalisering av utbildning och forskning bör geografiskt planeras till central- orten eller i direkt anslutning till denna, på gång- eller cykelavstånd från student- bostäderna. Såväl () som de friställda regementsloka- lerna vid I22, (ca ), skulle kunna utnyttjas. För Parkskolans del krävs dock en viss utbyggnad. Beroende på den omfattning och den långsiktighet som skall tillåtas i diskussionerna om lokaliseringen ges nedan två alterna- tiva förslag. 7.1 Huvudförslag: Ett samlat Campus Det mest radikala förslaget innebär en samlokalisering av den grundläggande högskoleut- bildningen med forskningen vid IRF och och delar av det föreslagna CKS till ett Campus , lokaliserat till tätort. En forskningsanknuten grundutbildning, också med möjlighet för forskare att dagligdags delta i och påverka inriktningen av utbildningen, ger en närhet mellan utbildning och forskning som kan bli profilskapande för Campus . De motiv som föranledde IRF till att välja sin nuvarande lokalisering har inte samma relevans. De störningar från tätort som man då ville undvika gör sig påminda även i den nuvarande lokaliseringen. En placering av huvuddelen av verksamheten till tätorten skulle inte utgöra ett allvarligt hinder för den forskning som bedrivs vid IRF. Forskningsmässigt bör det således inte finnas några väsentliga hin- der för en förflyttning. Ytmässigt omfattar IRF med sina nya tillskott i lokaler ca , varav ca kan motiveras av grundutbildningsbehoven. Det totala behovet för den grundutbildning som vi tidigare föreslagit beräknas till ca , inkluderande lärosalar, laboratorier, bib- liotek, lärarrum, läsplatser och uppehållsrum för studenter. Det sammanlagda ytbehovet för IRF och grundutbildning är således ca . Viss rationalisering kan med stor sannolikhet uppnås vid en noggrannare programskrivning. Till detta skall läggas behov av vissa forskningslokaler för forskarna inom CKS motsvarande ca . Merparten av den forskningen förutsätts dock även vara förlagd till och Tarfala och de hemmainstitutioner som flera av de verksamma forskarna är knutna till. IRF:s årshyra för nuvarande lokaler i inklusive den snart färdiga utbyggnaden beräknas till ca . En översiktlig beräkning av kostnaderna för att flytta IRF visar att hyreskostnaden i en ny miljö i tätort inte behöver ge en högre lokalkostnad än i nuvarande lokaler. Ett problem utgörs av att de nu gällande hyreskontrakten med innebär en 20-årig bindning. Den slutliga totalkost- naden för en flyttning är således avhängig möjligheterna att lösa parterna från gällande kontrakt. En flyttning av IRF till kommer att medföra investeringskostnader för icke verksamhetsanknuten inredning och utrustning. De ekonomiska konsekvenserna av detta återfinns under kapitel 9 senare i vår rapport. Ett genomförande av förslaget kan inte göras med omedelbar verkan. En temporär lösning motsvarande andrahandsförslaget måste därför i vilket fall övervägas. 7.2 Andrahandsförslag: Campus i centrum, IRF kvar Ett mindre omfattande förslag utgörs av en samlokalisering av den grundläggande högskoleutbildningen med verksamheten inom CKS, igen med undantag för den som bedrivs i och Tarfala, till ett Campus lokaliserat till tätort. All grundutbildning skulle i detta förslag vara lokaliserad till Campus utom vissa laborativa moment i rymdfysik som skulle lokaliseras till IRF:s nuvarande och under uppbyggnad varande lokaler ut. Befintliga bussförbindelser kan utnyttjas av studenterna för transporterna. Denna lösning innebär således en splittrad lokalisering, till men för samordnings- och rationaliseringssträvandena. Campus får i detta förslag en mindre omfattning som flyttkostnaderna givetvis blir mindre. De ekonomiska konsekvenserna belyses i kapitel 9 senare i vår rapport. SAMVERKAN MED DET OMGIVANDE SAMHÄLLET Högskoleverksamheten i har potential till att bli en resurs för det omgivande samhället, men detta fordrar också stöd från näringsliv och kommun. Den tidigare föreslagna visionsgruppenför att ge förslag till profilskapande och näringslivsutveck- lande utbildningar får en viktig roll. Till RMH bör en enhet för näringslivssamverkan knytas. Även andra former för sam- verkan med det omgivande samhället, t ex olika former av forskningsinformation, bör utvecklas. Vi har tidigare i rapporten i flera sammanhang betonat vikten av att högskoleverksam- heten i blir en verklig resurs för det omgivande samhället också genom att med- verka i att utveckla företagande, och arbetslivet över huvud, i och de omgivande kommunerna. Ett viktigt steg i denna riktning utgör det initiativ som MRI tagit i form av MRI Företagsutveckling. vill vi betona att Rymd- och miljöhögskolan måste få ett substantiellt såväl materiellt som immateriellt stöd från näringsliv och kommun för att kunna leva upp till alla de förväntningar och krav som ställs på den. En viktig komponent härvidlag är att, som vi föreslår, företrädare för kommun och näringsliv ingår i styrelserna för de olika enheterna inom Campus och där ges möjlighet att göra en helhjärtad insats. I avsnitt 4.4 för vi fram förslag om att låta en visionsgruppfå i uppgift att ge förslag till profilskapande utbildningar vid RMH som skulle kunna bidrag till en gynnsam näring- slivsutveckling i . Vi förutsätter att näringsliv och kommun deltar i denna grupps arbete. För att ytterligare markera vikten av samspelet mellan högskoleverksamheten i och det omgivande samhället föreslår vi att det till Campus och dess Rymd- och miljöhögskola knyts en enhet för näringslivssamverkan. Den bör vara underställd styrelse och rektor för RMH. Dess uppgift föreslås vara att verka för företagsetablering i anslut- ning till högskolan, såväl inifrångenom att studenter och lärare får stimulans till och stöd i att omsätta idéer i kommersiellt gångbara former, som utifrångenom att företag stimuleras till att förlägga sin verksamhet i nära anslutning till högskolan. Idéer till hur en sådan enhet skulle kunna verka kan med fördel hämtas från den erfarenhet som finns vid i . I de ekonomiska beräkningar som vi gör i kapitel 9 har vi räknat med de kostnader som en sådan näringslivsinriktad verksamhet initialt medför. En mera samlad lokalisering av utbildning och forskning till ett campus-område i tätort öppnar för att i dess omedelbara närhet ge möjlighet för företag att etablera sig och banar väg för skapandet av en Science Park/forskarby i anslutning till högskoleverksam- heten. Även i andra än näringslivssammanhang kan det ske ett nära samspel mellan högskolan och det omgivande samhället. Som exempel nämner vi den verksamhet som initierats från IRF rörande samarbete med gymnasieskolan. Det bör övervägas att bygga ut denna verk- samhet till en mera omfattande aktivitet inom forskningsinformation, kanske rent av en Science-Center-liknande bildning i kring rymd- och miljöforskning. Vi utgår från att det kan finnas flera intressenter som skulle kunna vara villiga att hjälpa till att finan- siera en sådan aktivitet. En utökning från nuvarande och planerade ca 300 till 450 helårsstudenter innebär en ökning av anslaget för grundläggande utbildning med och för studiemedel med ca . Därutöver krävs tilläggsfinansiering enligt nedan. Medel, /år, till en forskarskola föreslås Huvudförslaget gällande lokalisering av Campus kräver -en tilläggsfinansiering för grundutbildningen med ca /år -medel för initialkostnader med 15, 10 respektive /år -investeringsmedel för forskning/forskarutbildning med ca -upphävande av de nuvarande hyresavtalen för lokalerna vid IRF Andrahandsförslaget gällande lokaliseringen kräver -en tilläggsfinansiering för grundutbildningen med ca /år -medel för initialkostnader med 14, 9 respektive /år -investeringsmedel för forskning/forskarutbildning med I kapitel 7 redovisas ett huvudförslag och ett andrahandsförslag gällande lokaliseringen av forskningen och utbildningen. De olika förslagen får olikartade ekonomiska konsekven- ser. För båda förslagen gäller dock att anslagsavräkning och ekonomisk redovisning förutsätts ske enligt den s k högskolemodellen. Gemensamt för båda är också att den myndighet som får ansvar för utbildningen och forskningen kommer att behöva ett visst ökat utrymme för sin räntekredit i . Nedan ges en redovisning av de båda förslagen med kostnader för grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning särredovisade. Kostnader för ombyggnad av lokaler är ej särredovisade. Dessa kostnader beräknas ingå i hyran som beräknats utgående från en årskostnad om /m2. 9.1 Huvudförslaget: Samlokalisering av grundläggande högskoleutbildning, IRF och CKS till ett Campus 9.1.1 Årliga intäkter och driftskostnader för grundläggande högskoleutbildning I enlighet med det resurstilldelningssystem som råder för ersättning för utförd grundut- bildning kan en uppskattning göras av intäkterna för en Rymd- och miljöhögskola i omfattande 450 helårsstudenter. Merparten av studenterna får anses motsvara naturvetenskaplig och teknisk utbildning. I beräkningsunderlaget har av platserna givits en prislapp motsvarande NT/vård, motsvarande HSJT och motsvarande undervisning. Genomströmningen har generellt beräknats till . Modellen ger med dessa förutsättningar en intäkt motsvarande . Kostnadsberäkningen har utförts med förutsättningen att samlokaliseringen medför vissa rationaliseringar för den administrativa basorganisationen och för bibliotek och övriga kostnader. Följande årliga kostnader för den grundläggande utbildningen har budget- erats: (inkl personal- o ekonomiadm) (inkl lärarkostnad) Studentservice (studievägledning, antagning, examination) Övriga kostnader (inkl avskrivningar för återanskaffad inredning/utrustning) Sammanfattat ger huvudförslaget därför Denna beräkning innebär således en årlig merkostnad om ca som inte täcks av in- täkten från ersättningarna per helårsstudent och helårsprestation. Till detta skall läggas den ökade kostnaden för studiemedel för 150 nya studenter vilken uppgår till ca . Av den beräknade intäkten för grundutbildningen på svarar ca mot redan befintlig eller planerad verksamhet medan är att hänföra till den utökning av grundutbildningen som vi föreslår. 9.1.2 Initialkostnader för den grundläggande högskoleutbildningen Vi redovisar här i särskild ordning de kostnader som uppkommer i ett inledningsskede under utbyggnaden av den föreslagna grundutbildningen. En beräkning har gjorts av kur- sutvecklingskostnader, kostnader som förknippas med en uppbyggnad av ett kurs- och referensbibliotek för studenter, kostnader för inredning och utrustning av lokaler, inkl datorer, samt kostnader för rekrytering av personal. Därutöver har förutsatts att en utbyggnad av grundläggande högskoleutbildning i med 150 helårsstudenter skall ske med 50 platser . Detta medför ett bortfall av intäkter motsvarande 100 helårsstudenter och 50 helårsstudenter . förutsätts vara det sista uppbyggnadsåret varför inga initialkost- nader belastar . Investeringskostnader för inredning/utrustning har beräknats under antagande av avskrivningstid. Kostnader har beräknats för inredning/utrustning av lokaler för 450 stu- denter med hänsyn tagen till att viss utrustning redan finns tillgänglig. Investeringskostnaden bör motsvaras av en erforderlig ökad låneram med . 9.1.3 Forskning/forskarutbildning IRF kommer att för forskningsändamål disponera ca . Lokalbehovet för det föreslagna CKS är beräknat till ca . Investeringskostnader för inredning/utrustning av forskningslokaler för IRF och CKS sammantaget har beräknats till totalt ca . Kostnader för avveckling av nuvarande tillkommer. Om vårt förslag förverkligas om att inrätta en forskarskola i rymd- och miljöforskning, förlagd till , tillkommer medel för denna. 9.2 Andrahandsförslaget: Samlokalisering av grundläggande högskoleutbildning och CKS till ett Campus men oförändrad lokaliering av IRF I det andra scenariot har kostnader beräknats för utrustning av lokaler under förut- sättning att viss verksamhet för rymdfysik- och rymdteknikstudenter försiggår i men att all annan verksamhet bedrivs i sammanhållna lokaler i centralorten . 9.2.1 Årliga intäkter och driftskostnader för grundläggande högskoleutbildning Intäkterna blir i detta scenario desamma som under avsnitt 9.1.1, dvs Utgående från de beräkningar som gjorts i avsnitt 9.1.1 beräknas ökade kostnader uppstå för ekonomi- och personaladministration, för drift av bibliotek och för den allmänna driften med sammantaget . Den samlade årliga driftskostnaden beräknas således till 34 420 tkr. Detta förslag innebär således en årlig merkostnad om ca . Kostnaden för de utökade platserna, liksom studiestödskostnaderna, blir desamma som i huvudförslaget ovan. Engångskostnaderna och intäktsbortfallet beräknas bli de samma som under avsnitt 9.1.2, dvs För investeringskostnader i inredning/utrustning kan tillgodoräknas den investering som görs i nya lokaler vid IRF, varför beräkningen görs på 400 helårsstudenter: Avskrivningstiden har även här antagits vara . Den erforderliga ökade låneramen bör svara mot ca . 9.2.3 Forskning/forskarutbildning I detta scenario beräknas kostnader endast för CKS:s lokalisering till nya lokaler, dvs för ca yta. Investeringskostnader för dessa lokaler beräknas till ca . Kostnad- erna för den föreslagna forskarskolan tillkommer också här. Vårt förslag till dimensionering av den grundläggande utbildningen innebär att 450 he- lårsstudenter skall knytas till Campus . Av redovisningen i kapitel 3 framgår att LTU och UmU tillsammans planerar för en utbildning omfattande ca 300 he- lårsstudenter. Vi föreslår ett tillskott av nya platser motsvarande 150 helårsstudenter. Kostnaderna för de befintliga platserna beräknas vara medan de nya 150 plat- serna beräknas ge en kostnad av . Till detta kommer kostnader för studiestöd om . De 150 platserna bör fördelas med 75 platser vardera till LTU och UmU. I regleringsbrevet bör LTU och UmU ges särskilda uppdrag att vardera anvisa minst 225 helårsstudenter och för utbildning vid Campus . Därutöver bör vardera universitet anvisas för att kunna svara för de särskilda kostnader som förorsakas av de stora avstånden mellan Campus och moderuniversiteten kombinerat med nöd- vändigheten att inom flera basämnen hämta kompetens från respektive moderuniversitet. För initialkostnaderna föreslås särskilda medel utgå enligt den beräkning som redovisats under avsnitt 9.1. Medlen föreslås fördelas lika mellan LTH och UmU. 9.3.2 Forskning/forskarutbildning Den finansiering som och anvisar till MRI:s verksamhet föreslås permanentas och disponeras för verksamhet inom de tre forskningsprogrammen AFP, CIRC och SMC. En närmare fördelning av medlen mellan programmen bör utredas. Beträffande forskarskolan föreslås en medelstilldelning om /år. 9.3.3 IRF:s lokalisering till tätort Vid en lokalisering av IRF till tätort har investeringskostnader för in- redning/utrustning av forskningslokaler beräknats till . Kostnader för avveckling av IRF:s nuvarande lokaler har inte kunnat beräknas utan bör bli föremål för ytterligare utredning. Medel för grundläggande högskoleutbildning från kan erhållas för att initiera nya verksamheter. Driftbidrag till befintliga utbildningar är inte möjligt att erhålla. För och finns EU-medel inom ramen för Mål 1. Det kan finnas vissa möjligheter att få visst stöd för initialkostnader och investeringskost- nader i ett uppbyggnadsskede. Den organisation vi föreslår bör genomföras från . Om våra förslag accepteras återstår ett omfattande arbete med att genomföra dessa. Vi har ovan i avsnitt 6.4 nämnt den genomgång som måste göras om tekniska uni- versitet och skall få ett gemensamt ansvar för Rymd- och miljöhögsko- lan, RMH. Parallellt härmed måste den lokala organisationen för RMH byggas upp. Spe- ciellt viktigt är det att ha en agerande rektor på plats. Det är självfal- let också viktigt att utse styrelser, inte minst ordförande, för verksamheterna. Ytterligare planering av utbildningen inför /02 måste genomföras. Lokal- frågorna i måste också ut. Frågor kring studentbostäder mm måste likaså få en lösning. Avtal måste arbetas fram med bland andra KVA kring utnyttjande av naturveten- skaplig station för forskning och utbildning knutet till den övriga Kirunaverksamheten, och med gällande motsvarande för . En genomgång av organisatoriska och ekonomiska frågor kring IRF måste göras. Vi har i avsnitt 4.4 föreslagit att en visionsgrupptillkallas för att ge förslag till nya, pro- filerande och långsiktigt näringslivsutvecklande utbildningar i . Några förkortningar (motsv) Humanistisk, samhällsvetenskaplig, juridisk och teologisk utbildning Naturvetenskaplig och teknisk utbildning Social Modelling Center, Program för samhällsgeografisk Beslut vid regeringssammanträde l999. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att utreda hur en rymdhögskola i kan etableras samt hur den skall relateras till berörd verksamhet, framför allt i . Utre- daren skall bl.a. ge förslag till organisation, samarbetsformer och nya utbildningar för en sådan högskola. Regeringen förklarade i skrivelsen Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten (skr. l999/2000:33) att en rymdhögskola bör inrättas i . Regeringens ambition är att högskolan skall inrättas 1. I bedrivs forskning och utbildning inom områdena rymd och miljö vid (), Miljö och rymdforskningsinstitutet (MRI), rymdfysikin- stitutionen vid , civilingenjörsutbildning i rymdteknik) och ingenjörsutbildning i geografiska informationssystem och geografisk informationstek- nik) vid . Statsägda Rymdbolaget bedriver också verksamhet i . Sammanlagt är ca 550 personer verksamma inom olika rymdverksamheter i . ·omfattning och inriktning av den befintliga rymdverksamheten i i fråga om utbildning och forskning, inklusive ekonomisk redogörelse, ·rådande och framtida studentefterfrågan på olika utbildningsalternativ, ·behovet av utbildade inom aktuella utbildningar, ·vilka liknande verksamheter som finns och ge en kortfattad beskrivning av dessa. Utredaren skall lämna förslag i fråga om ·övergripande mål och verksamhetsformer för högskolan, ·mål för utbildning och forskning, ·vilka utbildningar som kan ges, ·organisation och uppbyggnad, ·ekonomi och finansiering, bl.a. avseende möjligheten till EUbidrag, Utredaren skall utgå från att utgör basen för den nya högskolan. Utredaren skall föreslå en verksamhetsform som möjliggör fortsatt samverkan med och samt andra lärosäten i . Alternativa organisationsformer skall föreslås, och för- respektive nackdelar med dessa skall redovisas. Utredaren skall ge förslag till planeringen av lokaler med utgångspunkt i befintlig verksamhet. Utredaren skall analysera de olika resursbehov som finns beroende på vilken omfattning, inriktning och organisation som väljs. Utgångspunkt för förslagen skall vara de ekonomi- ska ramar som nuvarande verksamheter sammantaget omfattar. Förslag som innebär ökat resursbehov jämfört med dagens verksamhet skall innehålla förslag till finansiering. Studiestödskostnaden skall beaktas. Utredaren skall redovisa förslag till budget och en investeringsplan för en fyraårsperiod. Utredaren skall därvid beakta möjliga EUfinansieringskällor. ·ta fram sitt förslag i nära samverkan med , tekniska uni- versitet, samt Miljö och rymdforskningsinstitutet. ·i sitt arbete samverka med berörda myndigheter, kommuner och organisationer.