sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Kategorierna anhöriga, make/maka och förmyndare anmodades att yttra sig i fråga om sterilisering i en särskild bilaga. Intyg från anhörig efterfrå- gades men krävdes ej. Det togs inte alltid hänsyn till anhörigas, exempelvis föräldrarnas mening i de fall de hade motsatt sig sterilisering. 172 Bilaga 4 SOU 2000:20 "Har ansökan om tillstånd till sterilisering rätteligen skett, skall medici- nalstyrelsen så snart ske kan pröva, om sterilisering må äga rum." (Råd och anvisningar till lag). Medicinalstyrelsen behandlade samtliga inkomna ansökningar om sterilisering och hade befogenhet att ge tillstånd beträffande samtliga ifrågavarande kategorier, dvs. "sinnessjuka, sinnes- slöa, och de som lida av annan rubbning av själsverksamheten". Personer som betecknades som sinnesslöa steriliseras även utan Medicinalstyrelsens tillstånd enligt s.k. tvåläkarbeslut. sammanträdde – 1941 och tog beslut i åtskilliga steriliseringsärenden. Samma nämnd be- slutade om abortärenden. I protokoll från nämndens sammanträden kan man följa tidstypiska resonemang kring steriliseringsbesluten som från början hade en arvshygienisk karaktär. ökade restriktiviteten särskilt ifråga om yngre människor. Medicinalstyrelsens beslut om tillstånd kunde inte överklagas. Vid av- slagen steriliseringsansökan kunde besvär anföras till kungen inom 20 da- gar. I lagens förarbeten framhölls uttryckligen att även den i lag reglerade steriliseringen i princip var frivillig och att ett eventuellt motstånd endast fick övervinnas genom "övertalning och dylik påverkan" . Fysisk våld fick inte tillgripas för verkställande av sterilisering. redovisade årlig statistik över avgjorda ären- den enligt lag. Det förefaller som om kraven på att rättsinkapaci- teten måste vara styrkt ökade . (tabell 1). Tabellen visar en tydlig ökning av andelen ärenden där rättsinkapacite- ten var styrkt. Ökningen tyder på att lagen blev alltmer etablerad och till- lämpades i större utsträckning vilket även påpekades i ovan nämn- da artikel 9. Tabell 1: Tillstånd till sterilisering enligt lag. Rättsinkapacite- ten styrkt/ej styrkt lag utvidgades ster iliseringsindikationerna till att även gälla rättskapabla. Den medicinska indikationen reglerades i lagen och gällde endast för kvinnor. Män tilläts inte söka sterilisering av medicinska skäl. Den sociala indikationen gällde tidigare de som led av sinnessjukdom, sin- nesslöhet eller annan rubbning av själsverksamheten (ofta ps ykopati). Den- na utvidgades nu med asocialitet "eller ock på grund av asocialt levnadssätt prövades vara för framtiden uppenbart olämplig att ha ndhava vårdnaden om barn". Således omfattade lagstiftning tre indikationer för ster ilisering, som enligt Medicinalstyrelsens "Råd och anvisningar" definierades på föl- jande sätt: Eugenisk indikation föreligger, då någon med skäl kan antagas komma att genom arvsanlag på avkomlingar överföra sinnessjukdom eller sinnes- slöhet eller ock svårartad sjukdom eller svårt lyte av annat slag. Social indikation föreligger, då någon på grund av sinnessjukdom, sin- nesslöhet eller annan rubbning av själsverksamheten eller ock på grund av asocialt levnadssätt prövas vara för framtiden uppenbart olämplig att hand- hava vårdnaden om barn. Medicinsk indikation föreligger, då det på grund av sjukdom, kroppsfel eller svaghet hos kvinna är påkallat, att hon steriliseras för att förebygga havandeskap, som skulle medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. Benämningen medicinsk indikation kan vara missvisande då den i realiteten kom att tillämpas för socialmedicinska och/eller socialpsykiatriska tillstånd. Det var ovanligt att den medicinska indikationen användes för rent somatis- ka sjukdomar. bestod ansökan om ster ilisering av Nbilaga I (oftast tillstånd från anhöriga men också från myndighetsperso- ner), Nbilaga II ("social utredning") Nbilaga III (läkarintyg) Nprotokoll från intelligenstestning i aktuella fall Ansökningsformulär fastställdes av Medicinalstyrelsen den 27/6 1941. Tryckta blanketter fanns att köpa genom bokhandeln. Ansökningshandlingar skulle sändas till Medicinalstyrelsen. I lagens tillämpningsföreskrifter påpekades vikten av att lämna fullständiga ansök- ningshandlingar. Under kartläggningsarbetet påträffades många skrivelser av medicinalråden, som önskade skyndsam komplettering av handlingar. Utan fullständiga handlingar prövades ärendet ej. Enligt föreskrift skulle ansökan vara egenhändigt undertecknad av den sökande. Den egenhändiga underskriften skulle vara bevittnad av två personer. Ansökan fick inte ske genom fullmakt. Om ansökan gjordes av annan än den sökande, önskades ett skriftligt samtycke även av den sökande. Det ansågs enligt anvisningarna ha stor psykologisk betydelse att den sökande meddelade sitt samtycke. Å andra sidan "skall givetvis ansökan om sterilisering av en rättsinkapabel person icke underlåtas av det skälet att han vägrat lämna samtycke". Ansöka hos Medicinalstyrelsen kunde: Nden som avsågs med ansökningen; Nför underårig, den som hade vårdnaden om honom; Nför omyndigförklarad, förmyndaren; Nför den som åtnjöt fattigvård eller vars make eller minderåriga barn åt- njöt sådan vård, fattigvårdsstyrelsen; Nför den som var föremål för åtgärd enligt barnavårdslagen, eller vars barn var föremål för sådan åtgärd, barnavårdsnämnden; Nför den som behandlades vid en av det allmänna anordnad öppen läkar- mottagning, av den för behandlingen ansvarige läkaren; Nför den som var intagen å lasarett eller därmed jämförliga sjukhus, å sjukstuga eller sinnessjukhus, av lasarettsläkaren, sjukstugsläkaren, sjukvårdsläkaren, eller motsvarande läkare samt Nför den som var intagen å annan allmän anstalt, av anstaltens läkare eller föreståndare. Behörighet att göra ansökan tillkom dessutom vissa tjänsteläkare (förste provinsialläkare, provinsialläkare, extra provinsialläkare, stadsläkare, stadsdistriktsläkare, köpingsläkare, municipalläkare samt hjälpverksam- hetsläkare vid sinnessjukhus samt läkare i tjänsteställning jämförlig med de nämndas). 12 Råd och anvisningar angående steriliseringslag och abortlag. Med- delanden från Kungl. som lag omfattade blev det allt vanligare att den sökande själv framställde och skrev under sin ansökan. Mot slutet av perio- den skedde detta nästan undantagslöst. Samma personer som ovan kunde fylla i bilaga II, ansökningens sociala utredning. Medicinal/begärde även yttrande från anhöriga eller andra för sökanden ansvariga personer. Följande personer ombads att yttra sig i ansökningens bilaga I: Nanstaltsläkare eller föreståndare för dem som var intagna på allmän an- stalt Nsökandes make/maka Ansökningshandlingarna bestod av ansökningsformulär med bilagor. Dessa såg olika ut under 1934 och 1941års ster iliseringslagar. Läkarintyget var dock obligatoriskt. lag reglerade ster ilisering av rättsinkapabla. lag omfattade både rättsinkapabla och rättskapabla personer. La- gens sociala indikation utvidgades till att även gälla personer som på grund av asocialt levnadssätt ansågs för framtiden vara uppenbart olämpliga att handhava vårdnaden om barn. Enligt lagen kunde nu även medicinsk indi- kation användas för kvinnor. Steriliseringsansökan var frivillig, ett eventu- ellt motstånd fick dock övervinnas genom "övertalning och dylik påver- kan". Fysiskt våld fick dock inte tillgripas för verkställande av sterilisering. Medicinalstyrelsen behandlade samtliga inkomna ansökningar om sterili- sering. Besluten grundades på bedömning av läkare som medverkat till ste- riliseringsansökan genom att utföra läkarundersökning och utfärda lä- karintyg. Tillstyrkan av vederbörande läkare följdes oftast av bifall från Medicinalstyrlesn. Samstämmighet i besluten återfinns i av fallen i urvalet års lag. Vid allvarliga sju kdomar hos kvinnor som an- sågs rättskapabla krävdes ej Medicinalstyrelsens tillstånd. Beslut om sterili- sering kunde då tas av den läkare som utförde det steriliserande ingreppet tillsammans med en annan läkare – tvåläkarintyg. Medicinalstyrelsens till- stånd krävdes ej heller vid samtidig abort enligt abortlagens nödfallspara- graf. Nödfallsparagrafen kunde användas när en rättskapabel kvinnas liv och hälsa allvarligt äventyrades av en barnafödsel. Den läkare som utförde aborten enligt nödfallsparagrafen hade rätt att besluta om samtidig sterilise- rande operation efter skriftligt samtycke från kvinnan. Ansökan tillstyrktes enligt eugenisk/social indikation . Mot slutet av sterili- seringslagstiftningens tillämpning bifölls ansökningarna nästan uteslutande på medicinsk indikation. föreföll att bli alltmer restriktiv att tillstyrka männens ansökningar. Samma gällde tillstånd till sterilisering för yngre människor. Urvalets period tre har ej givits tillstånd för personer yng- re än , respektive under period fyra. Majoriteten av dem som fick tillstånd genomgick operation 4.4Läroböcker, språkbruk i intyg, klinisk praxis. Läroböcker torde ha haft stor betydelse för läkarnas och andra berördas synsätt och utformningen av det praktiskt kliniska arbetet På det psykiat- riska området var den mest spridda och viktigaste läroboken författad av överläkaren och sedermera professorn i psykiatri 13. Bo- ken användes och framåt i un- dervisningen för sjuksköterskor och läkare. Följande avsnitt ger en sammanfattning av bokens bedömningar och rekommendationer: "Vilka äro nu de vanligaste eugeniska indikationerna? Utan tvivel in- tar efterblivenhet den främsta platsen. Som tidigare framhållits i kapitlet om efterblivenhet är arvsrisken betydande, i det att av barnen riskerar efterblivenhet, om ena föräldraparten är efterbliven, och , om båda föräldrarna är efterblivna. Det är sålunda uppenbart, att man bör verkställa sterilisering av efterblivna för att förhindra deras fort- plantning. Har nu en patient inställt sig för ev. sterilisering och arvsrisken bedö- mes vara stor, uppställer sig först frågan om den undersökte har rättslig handlingsförmåga. I så fall kan sterilisering i cke äga rum utan vederbö- randes samtycke, som skall givas skriftligt och enklast genom egen ansö- kan. Är den undersökte icke "rättskapabel" (exempelvis efterblivna med intelligensålder under ), må han steriliseras, även om han icke skriftligt samtyckt där till. bör även observeras, att all sterilisering i är frivillig. Om sålunda svårt efterblivna, exempelvis av fruktan för själva operationen, vägrar sterilisering, kan han i cke mot sin vilja tvingas därtill. I sådana fall, då den efterblivne icke kan ta vara på sig själv, bör han givetvis om- händertagas, och utskrivning från anstalt brukar då icke ske, om han ej Psykiatri och mentalhygien. SOU 2000:20 Bilaga 4 177 I det enskilda fallet blir dock sterilisering- en enbart icke ett absolut villkor för utskrivning. En annan indikation för sterilisering än den eugeniska är den sociala. Personer som föra ett asocialt levnadssätt, exempelvis många alkoholister, prostituerade och dylika kan således på grund härav få tillstånd till steri- lisering. I de flesta fall bottnar det asociala levnadssättet i ett psykiskt lyte såsom imbecillitet eller psykopati, och indikationen blir därför i själva verket både eugenisk och social." redovisar beräkningar på att av befolkningen led av sinnesslöhet och att av alla skolbarn var "hjälpklassmässiga". Antalet efterblivna med en IÅ (IQ på ca 65) uppskattades t ill av befolkningen. De imbecilla och debila beskrevs utgöra en kliniskt och socialt viktig grupp som inte alltid var lätt att dia gnostisera. varnade för "be- skäftiga och pratsamma imbecilla" med intelligensålder på 9- som hade duperat sin omgivning och ej avslöjats som intelligensdefekta. Vidare kunde två subgrupper sk iljas ut: de eretiska eller lättretliga, beskäftiga och torpida eller tröga i sin tankeförmåga. Den efterblivnes känslo- och vilje- funktion förväntades också mindre välutvecklad. Förutom användes dansk och norsk studielitteratur i . Dessa förmedlade en liknande syn på svagbegåvning och förordade sterilisering som en effektiv åtgärd för att begränsa antalet svagbegåvade i landet. Även andra ärftliga sjukdomar ansågs utgöra indikation för sterilisering. I ett avsnitt av i Nordisk lärobok i Oftalmiatrik 14 under re- daktion av ögonläkaren utgiven och omtryckt 1975 gavs riktlinjer för eugenisk rådgivning vid ögonsjukdomar. Vid allvarliga ärftliga ögonsjukdomar rekommenderades kombination av abort och sterili- sering. Störst betydelse tillmättes sterilisering vid ögonsjukdomar som ned- ärvdes dominant. "Eftersom endast affekterade för sjukdomen vidare, har sterilisering av dessa full effekt och är absolut att rekommendera i synnerhet i fall av till blindhet eller svagsynthet ledande sjukdomar" Vid recessiv nedärvning då risken att ett nytt barn skulle få "defekten" be- dömdes till och om ena föräldern hade sjukdomen till ; rekom- menderades "sterilisering av ena föräldern eller andra åtgärder som för- hindrar nya barn att födas. Detta även om den ärftliga sjukdomen är ganska litet invalidiserande." fastslogs att effekten av sterilise- ring "var beklämmande liten " då antalet anlagsbärare uppskattades vara mycket större än antalet personer med manifest sjukdom. Åtgärden "kan möjligen försvaras vid svåra eller till blindhet ledande sjukdomar. Nordisk lärobok i of talmiatrik, 1972. aspekter bör även beaktas." Det konstaterades vidare att olika gendefekter kunde ge liknande slutresultat. Liknande sjukdomsbilder kunde ha helt olik- artad arvsgång och förekomma i kombination med andra defekter som t.ex. dövhet. Således diskuterades svårigheterna vid avgörande huruvida sterilise- ring skulle tillämpas vid olika ögonsjukdomar, men ingreppet som sådant ifrågasattes inte. och har tagit upp ytter- ligare relevanta läroböcker i sina arbeten, se bilaga 3 och bilaga 6. Språkbruket i undersökningsakternas läkarintyg Vid den obligatoriska läkarundersökningen gjordes en klinisk bedömning. Resultat från intelligensundersökning och klinisk bedömning sammanvägdes och kom att ligga till grund för läkarens rekommendation. Ansökningsakter- na ger många exempel på olika kränkande omdömen om de personer som varit aktuella för sterilisering. Dessa beskrivningar blandas ofta med termer, okritiskt hämtade från olika psykologiskt – psykiatriska beskrivningssy- stem, t ex Kretschmers och Sjöbrings personlighetsteorier 15, möjligen i syfte att ge den i grunden subjektiva framställningen en slags vetenskaplig – ob- jektiv prägel. Dessa teorier tillkom som diagnostiskt medel och blev mycket användbara i klinisk verksamhet. Ett begrepp som användes var konstitution. Med konstitution menades summan av en människas anlag. Människans förmåga i olika avseenden och hennes beteende bestämdes av konstitutionen under påverkan av sociala och kulturella miljöfaktorer. De konstitutionella kännetecknen ansågs huvud- sakligen ärftliga. Intelligens ansågs vara ett annat ärftligt och mätbart kännetecken. Med hjälp av intelligenstest diagnostiserades personens begåvning. Begreppet sinnesslö (svagbegåvad) blev centralt. I avsnitt 5.4 beskrivs intelligenstesten närmare. Ur steriliseringsansökan för en 33-årig kvinna: "Utpräglat astenisk kroppskonstitution, mager och blek. Gör ett påtagligt imbecillt intryck. Trög och torpid med tor ftiga reaktioner, har dåligt reda på sig, resonerar naivt och primitivt, varvid hon visar en tydlig omdö- meslöshet och defekter i den moraliska uppfattningen." Ur steriliseringsansökan för en 27-årig kvinna som även söker aborttillstånd. Social utredning: Mannen störande , sitter med sina kumpaner i köket och skrålar, minst , blir då aggres- siv mot hustrun, har slagit henne. Ständigt ekonomiskt trassel. Ur läkar- undersökning: Gracil asthenika. Ordnad, klar och redig. Samhället och de psykiskt avvikande. ligt intryck, ganska pockande, insmickrande, asocial företeelse. Föga äg- nad att fostra barn, vilka ej heller bör födas till ett sådant hem . Förekomst av sådana beskrivningar minskade successivt under 1960- . Tillämpningen i klinisk praxis Av kartläggningen har framgått att tillämpningen av steriliseringslagen kulminerade , trots att ärftlighetsforskning, känd i redan på 1930- och 1940- talet bl.a. genom 16, (för närmare beskrivning se historiska analys) pekade på att sinnesslöhet inte kunde begränsades genom sterilisering. modifierades dock den praktiska t illämpningen så att medicinsk indikation blev betydligt vanligare än den eugeniska. Under de då lagarna var i kraft tillkom nya medicinska och veten- skapliga upptäckter. Under arbetet med kartlä ggningen uppmärksammades att förändringar i synsätt avspeglades i tillämpningen av de tre indikationer- na för sterilisering. När den arvshygeniska vetenskapen/ideologin övergavs och alltmer ersattes av ett socialpsykiatriskt synsätt kom den medicinska indikationens svaghetsbegrepp att tillämpas. Uttryck för egna sexuella be- hov och önskan om familjeplanering i ansökningsakterna ökar och föregår de familje- och sexualpolitiska förändringarna i lagstiftningen. En följd av kvardröjande ålderdomlig steriliseringslag blev att den tillämpades olika i landet. De nya vetenskapliga landvinningarna och ideologiska förändringarna spreds sannolikt inte lika snabbt till landsorten som till storstaden. Förändring i den praktiska tillämpningen av lagen avspeglades bl.a. i användning av medicinsk indikation vid social, socialmedicinsk och social- psykiatrisk ohälsa samt även vid tillstånd (ex. svagbegåvning) som tidigare skulle ha försvarat eugenisk indikation. I urvalets period tre har 151 () av sökanden betecknats som sinnesslö. Av dessa har ansökan för 84 indi- vider () tillstyrkts på medicinsk indikation. I period fyra då diagnosen sinnesslö blev ovanlig (43 sökanden = ) hade drygt hälften av dessa ansökningar () tillstyrkts på medicinsk indikation. 16 , G. Normalt och sjukt arv. 5Medicinska och psykologiska kategorier I samband med bedömningen av steriliseringsansökningar användes flera olika medicinska och psykologiska kriterier eller kategorier. Dessa framgick i vissa fall direkt av lagstiftningen och i andra fall av förarbeten eller medi- cinalstyrelsens råd och anvisningar. Skäl för att bevilja en ansökan om ste- rilisering kunde vara att en person var epileptiker eller diagnostiserats med någon psykisk sjukdom, exempelvis psykopati. Ett annat skäl kunde vara att en person efter särskild intelligenstestning rubricerats som sinnesslö. För att kunna ge en bakgrund till hur steriliseringsansökningarna behandlats finns i detta avsnitt en kortfattad genomgång av några vanligt förekommande me- dicinska och psykologiska kategorier. Dessutom redovisas olika intelligens- tester. Inledningsvis ges en summarisk historisk bakgrund. Vid tiden för tillkomsten av 1934 och steriliseringslagar var, som tidigare framgått, arvshygieniska tankegångar rådande . De ingick i en social reformpolitik på stark framväxt. Även om denna kombination av arvshygien och social reformpolitik kan tyckas oss främmande knöts den samman av en gemensam önskan av att reducera sociala problem i samhället. Sterilisering uppfattades som en effektiv strategi. "Sterilisering har i vissa avseenden en mycket stor samhällelig betydelse. Detta gäller särsk ilt ur arvshygienisk synpunkt, i synnerhet som sterilisering av sinnesslöa i tillräcklig omfatt- ning kommer att medföra en minskning av sinnesslöhetens frekvens i be- folkningen. Den sterilisering, som företages av sociala skäl, är ur sam- hällets synpunkt också mycket väsen tlig, då det därigenom förhindras till- komsten av barn, som skulle komma att uppväxa under mycket ogynnsam- ma förhållanden. Rent objektivt sammanfalla naturligtvis samhällets och den enskildes intressen i flertalet fall av sterilisering på såväl arvshygie- 182 Bilaga 4 SOU 2000:20 niska som sociala grunder, då sterilisering i hög grad är ägnad att före- bygga socialt elände." 17Steriliseringsidéen lanserades emellertid redan1897 i en lag i staten i då gällde det sterilisering av kriminella. I togs också den första eugeniskt motiverade steriliseringslagen i staten 1907. 1926 fanns steriliseringslagar i 32 amerikanska delstater. Olika metoder att "rena rasens blod från de medfödda defekternas tryck" diskuterades i det amerikanska samhället. Bland dessa metoder kan nämnas " lagliga restriktioner för äktenskap, vetenskapligt kontrollerad människoavel, placering på anstalt eller koloni, eutanasi och sterilisering, men även allmän förbättring av levnadsvillkoren ".18 Liknande diskussion föregick införandet av steriliseringslagar i de nordiska och flera andra euro- peiska länder. Efter slut skedde en vändpunkt inom medicinsk vetenskap. Intresset fokuserades på mänskligt beteende kopplat till struktu- rella förändringar i hjärnan, utvecklingspsykologiska aspekter, miljöfakto- rer. Dessa förändringar avspeglades också i utformningen av steriliserings- ansökningarna, dels genom vad som fokuserades i socialutredning och lä- karintyg dels genom vilka indikationer som kom att tillämpas.. Det från början starka arvshygieniska intresset övergick gradvis i socialpsykiatriskt, skönjdes familje/sexualpolitiska tankegångar. Dock no- teras en viss eftersläpning i denna process; tydlig brytpunkt i utformningen av ansökningsakterna dröjer till mitten av . Men ansökningar på social-medicinsk/psykiatrisk indikation för utsläpade kvinnor förekom och ansökningar enligt eugenisk indikation var sällsynta men förekom ända . Användning av ord som eugenik, arvsbiologi och rashygien minskade . Nya begrepp som genetisk forskning och genetisk rådgiv- ning beskrev den aktuella vetenskapliga inriktningen inom genetiken. Detta innebar inte endast en semantisk utan även en innehållsmässig förändring. Den genetiska forskningen kom nu att kartlägga ärftliga markörer och förfi- na diagnostiska metoder som underlag för behandling. De eugeniska tankegångarna kom att efterträdas av socialpsykiatriskt och medicinsk- psykiatriska synsätt. Steriliseringsansökningar syftade f.f.a. till en individuell prevention på medicinsk indika- tion. Förskjutningen av indikationer för sterilisering från eugenisk till medi- cinsk indikation avspeglade dels en vetenskaplig/ideologisk förändring, dels en förändring i praxis (i viss mån relaterad till utvidgningen av abortlagen 1946). överlappade indikationer varandra, medicinsk indi- 17Myrdal A, . Den psykiska utvecklingsstörningen, översättning och bearbetning av .. , Läromedelsförlagen Svenska Bokförlaget, 1968. kation användes där eugenisk tidigare ansågs tillämplig. Bland ansökningar tillstyrkta på medicinsk indikation återfinns flertal med beteckning sinnesslö , . En medicinsk indikation var enligt steriliseringslagen endast tillämplig på kvinnor. Medicinsk indikation kunde ej lagenligt tillämpas i period 1, enligt ster iliseringslag. Den infördes enligt lag och kom att bli dominerade under resten av perioden. Den innefattade sjukdom, kroppsfel och/eller svaghet hos kvinna som skulle kunna utgöra risk för hennes hälsa eller liv vid framtida eller aktuell graviditet. Denna formulering lämnade utrymme för en vid tolkning. Den medicinska indikationen i ansökningsma- terialet uttryckte i de flesta fall en psykisk svaghet ofta med sociala belast- ningsfaktorer. Svår psykisk sjukdom förekom i mindre antal. Psykisk insuf- ficiens, en vanligt förekommande diagnos tillämpades på vida indikationer och kunde syfta på såväl psykisk svaghet som på sociala omständigheter. De varierande benämningarna: psykasteni (neuros med inslag av ängslan, oro, fobier;), neurasteni (neuros som karakteriserad av fysisk och mental irratibilitet och extrem uttrötthet),: nervösa/depressiva besvär, syftade till att beskriva kvinnans sviktande sociala och medicinska hälsa. Den medicinska indikationens mångtydighet gjorde det möjligt att kringgå den ideologiska och religiösa problematiken vid aborter och sterilisering. Sociala fenomen kunde omformuleras till sjukdomsdiagnosen och medicinsk tolkad funktionssvikt. Begreppet "utsläpad moder ", i meningen uttröttad, fysiskt och psykiskt utsliten mångföderska blev ett alltmer etablerat begrepp .