sou · GOB3119d2 · 2001-01-01 00:00:00 — En annan del av utvärderingsarbetet bör handla om att bearbeta ett urval av de kursutvärderingar som kompetensanordnarna är skyldiga att med- verka i. har tillgång till en stor del av den statistik och de uppgifter som är aktuella att samköra för den löpande upp- följningen av IKS. Exempel på statistik som SCB kan leverera finns i sådana dataregister som SCBTB (totalregister över inkomster, skatter m.m.), RAMS (sysselsättningsregister) CFAR (företags- och arbetsställeregister) (longitudinell utbildnings- och arbetsmarknadsstatistik) och RTB (register över totalbefolk- ningen). Om man matchar IKS uppgifter med dessa totalregister så kan en databas byggas upp för den löpande uppföljningen och för utvärdering och forskning. Det finns också databaser som inne- håller ett stort urval ur SCB:s totalregister, t.ex. HINK (hushållens inkomstdatabas) och (longitudinella individdata) som också kan matcha IKS-uppgifter. SCB genomför också personalutbildningsundersökningar som ett tillägg i den regelbundna Arbetskraftsunder- sökningen (). Här finns det enligt SCB möjlighet att lägga till ett antal frågor om IKS. Så kan man t.ex. få information om i vilken utsträckning arbetsgivarna medverkar till individens kompetenssparande. genomför SCB en vuxenutbildningsundersökning. Här finns det enligt SCB möjlighet att få med flera frågor om IKS och dessutom i kombination med ett bredare utbildningsperspek- tiv. Det pågår också en utbyggnad av skolregistret (rikets totala utbildningsanordnare) som bör ha en naturlig koppling till IKS. Slutsatsen är att SCB relativt enkelt kan tillhandahålla de upp- gifter som krävs för den löpande uppföljningen under förutsättning att kompletteringar kan göras ur IKS-register. När det gäller sparandet kan SCB hämta uppgifter via skatteförvaltningen (individens kontrolluppgift). För uppföljning av sparformerna krävs det kompletterande upplysningar från kontoförarna. Uppgifter om utbildningarna får SCB via CSN men också via det nya . Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag att SCB blir värd- myndighet för den löpande uppföljningsverksamheten. Det innebär att SCB får i uppdrag att tillskapa en individdatabas för uppföljning, utvärdering och forskning. För att få tillgång till alla relevanta data måste SCB samarbeta och samråda med andra myndigheter som också berörs av det nya IKS-systemet. Som redovisats i kapitel 8 är mitt förslag att IKS-styrelsen bör ha det yttersta ansvaret för verksamheten. SCB bör därför regelbundet redovisa uppföljningsresultat till styrelsen. Det blir också IKS-styrelsen som beslutar om nya uppdrag och eventuella åtgärder i systemet mot bakgrund av resultaten från uppföljningarna. bör SCB publicera en offentlig statistisk rapport om IKS och däremellan redovisa uppföljningsresultat varje kvartal till IKS-styrelsen. 11.1.6Organisation av utvärdering/forskning Utvärderingar av IKS kommer med stor sannolikhet att initieras av flera olika aktörer. Till exempel bör både myndigheter och privata organisationer inom utbildningsområdet ha ett intresse av att följa IKS-spararnas beteenden och val av utbildningar. och arbetsgivare kan vara intresserade av att följa upp avtal och över- enskommelser kring IKS. Försäkringsbolag och sparinstitut har intresse av att studera sparbeteendet inom IKS. Forskare som sysslar med lärande, kompetensutveckling, arbetslivsfrågor m.m. är en viktig grupp som sannolikt kommer att intressera sig för IKS och studera beteenden och effekter ur olika aspekter. Alla dessa insatser är ytterst värdefulla för utvärderingen av IKS. Staten bör på olika sätt stimulera att dessa fristående forsknings- och utvärderingsinsatser kommer till stånd men har dessutom ett intresse av att det genomförs samordnade utvärderingar på natio- nell nivå. Det kan t.ex. handla om att studera IKS ur ett sam- hällsekonomiskt perspektiv eller olika former av tvärvetenskaplig forskning. Kommer IKS att utveckla samspelet mellan individen, arbetsgivarna och staten när det gäller utbildning och kompetens- utveckling? Utvärderingsinsatserna behöver löpa och kan i många fall inte komma igång förrän sparande och utnyttjande av IKS pågått . Jag föreslår att IKS-styrelsen får i uppdrag att: Formulera viktiga områden för den nationella utvärderingen. Den bör bestå av både tidsbegränsade projekt och mer lång- siktiga studier. Samordna de nationella utvärderingarna genom att upphandla forskningsinsatser. Större projekt bör utformas i samarbete med olika parter som också bidrar till finansieringen. Det är önskvärt att tvärvetenskapliga studier kommer till stånd kring det individuella kompetenssparandet. IKS handlar om indi- videns beteenden men också om effekter på utbildningssek- torn, arbetsmarknaden och samhället i ett bredare perspektiv. Stimulera att fristående utvärderingar av IKS kommer till stånd. Medel bör avsättas så att organisationer och forskare kan ansöka om pengar för olika utvärderingsprojekt. 11.1.7Uppskattade kostnader för uppföljning och utvärdering Kostnaderna för den löpande uppföljningen består dels av det nya register som tillskapas där alla kompetens- och utbildningsanord- nare ingår som inte finns registrerade någon annanstans, dels av kostnaderna för samkörning mot olika dataregister hos SCB, CSN, , , Internationella Programkontoret för utbildningsområdet, folkbildning, studieverksamhet, AMS, skatte- förvaltningen samt kontoförarna. De löpande kostnaderna för samkörningen i de olika registren samt SCB:s övriga kostnader för att sköta verksamheten uppskattas till . Summan inkluderar både det nya register som måste upprättas, klassificering av nya utbildningar och kurser samt övriga kostnader för att sköta register och producera en årlig rapport samt kvartalsvisa redovisningar till IKS- styrelsen. Uppföljningen skall börja gälla i samband med IKS start, dvs. När det gäller nationella forsknings- och utvärderingsinsatser samt stimulansen till fristående utvärderingsprojekt föreslår jag en avsättning om för en tioårsperiod. IKS styrelsen får i uppgift att fördela dessa medel. Ett övergripande nationellt utvär- deringsprojekt bör ske inom ramen för dessa anslag men det skall också vara möjligt att ansöka om pengar till fristående projekt och samarbetsprojekt mellan olika parter där delar av ett sådant projekt kan finansieras med medel från IKS-styrelsen. Jag bedömer att forskning och utvärdering för att studera IKS effekter inte på samma sätt som uppföljningen bör starta . Det är mer rimligt att tänka sig att analyser av beteenden och effekter som IKS genererar inte blir synliga förrän . Därför föreslår jag att en nationell utvärdering startar för att löpa men att fristående forskningsprojekt kan börja ansöka om pengar från IKS-styrelsen redan från start, dvs. Jag har i kapitel 8 föreslagit att en samlad avstämning av IKS-styrelsens intäkter och kostnader bör genomföras . Om det vid avstämningen bedöms att ytterligare medel bör avsättas för forskning och utvärderingsinsatser så kan projekt förlängas och nya projekt kan komma igång. Mitt förslag: avsätts för informationsinsat- ser . Jag föreslår också att ett särskilt engångsanslag om bör avsättas till de fack- liga organisationerna och till småföretagens organisationer för ytterligare informationsinsatser om IKS. IKS-styrelsen bör få ansvar för att planera och genomföra informationsinsatserna och fördela medlen till fack- och företagarorganisationer. Jag har i kapitel 8 beskrivit att det enligt min bedömning finns behov av omfattande informationsinsatser, särskilt under introduk- tionsperioden av IKS-systemet och att detta blir en central samordningsuppgift för den IKS-styrelse jag föreslår ska inrättas. Jag föreslår att en ekonomisk ram på avsätts för informationsinsatser . Därutöver tillkommer de löpande insatser som IKS-styrelsen ansvarar för avseende driften av en IKS-portal och kontaktcenter för löpande information och rådgivning. Jag har också föreslagit att ett särskilt engångsanslag på bör avsättas till de fackliga organisationerna och till småföretagens organisationer för deras informationsinsatser om IKS. Sammantaget har jag därmed beräknat att i engångsvisa anslag bör tillföras IKS- styrelsen att disponera till och med för olika informationsinsatser av IKS. IKS-styrelsen bör få ansvar att planera och genomföra informa- tionsinsatserna. Inför starten av IKS bör rege- ringen uppdra till den organisationskommitté, som jag tidigare föreslagit skall inrättas, att ansvara för att genomföra de informa- tionsinsatser som krävs innan systemet är igång. Jag vill dock redan nu peka på några centrala områden, som enligt min bedömning, bör ligga till grund för organisationskommitténs och IKS- styrelsens fortsatta arbete med utformningen av informationsinsatserna. Informationsinsatserna måste utgå från att IKS är en angelägenhet för alla löntagare och företagare och att därmed praktiskt taget hela arbetskraften måste omfattas av informationen. Jag har i mina beräkningar antagit att så många som av arbetskraften kan komma att påbörja ett spa- rande och att när systemet är fullt utbyggt halva arbetskraften aktivt kommer att spara på ett IKS-konto. Förutsättningarna för dessa bedömningar är att alla i arbetskraften, drygt 4 miljoner individer, har nåtts av information om IKS-systemet. Det handlar inte enbart om att individen får kunskap om själva IKS, vart man vänder sig för att starta ett sparande och hur medlen kan utnyttjas. Minst lika viktigt blir att förstärka en positiv attityd till kompetensutveckling och att det är något som individen är vil- lig att ta ett eget ansvar för. Förutom kunskaps- och attitydmål handlar det också om att med hjälp av olika informationsinsatser skapa ett beteende, dvs. att individen verkligen påbörjar ett spa- rande på IKS-konto. Såväl omfattningen av antal individer som bredden i informationsinsatserna ställer krav på en väl planlagd och genomförd kommunikationsstrategi. Informationsinsatserna om IKS måste också utformas utifrån att det finns flera olika målgrupper som måste nås av information och att budskapen varierar för respektive målgrupp. Den primära mål- gruppen består av hela den yrkesverksamma befolkningen, både löntagare och egenföretagare. En annan central målgrupp är de arbetsgivare som förväntas bidra till individens konto och fackliga organisationer som har intresse av att sluta avtal om IKS och stödja sina medlemmars kompetensutveckling. En tredje målgrupp är alla de intressenter som bidrar till själva IKS-systemet, dvs. alla kom- petensutvecklingsanordnare, sparinstitut, banker, försäkringsbolag samt ett flertal myndigheter som på olika sätt berörs av systemet. Därtill finns det inom respektive målgrupp mycket olika förkun- skaper, förutsättningar och intressen som bör vägas in om infor- mationen ska nå sitt syfte. Jag bedömer redan nu att det kommer att behövas särskilda informationsinsatser för invandrare och för småföretagare. Informationsinsatserna kommer dessutom att behöva förändras över tiden. Vid introduktionen står sparandet i centrum men blir det frågor som rör kompetensutvecklingens innehåll och kvalitet som kommer att kräva större informationsinsatser. är det nödvändigt att redan från start kunna visa på utbudet av kompetensutveckling för att skapa incitament att avsätta medel. Informationsinsatserna måste dessutom successivt anpassas till de behov som framkommer av den löpande rapporteringen och uppföljningen av IKS. Det blir en viktig uppgift för IKS-styrelsen att noga följa utvecklingen och sätta in särskilda informationsinsatser där det visar sig nödvändigt för att nå de mål och syften som riksdag och regering fastställt för IKS. Min slutsats kring informationsinsatserna är att organisationskom- mittén och IKS-styrelsen i stor utsträckning måste samspela med och replikera på de informationsinsatser som olika intressenter själva genomför om IKS. Jag har redan tidigare framhållit att IKS kommer att bli ett naturligt inslag i den reguljära informationsverksamheten från såväl sparinstitut, kompetensut- vecklingsanordnare som myndigheter. Jag bedömer det också som troligt att fackliga organisationer och arbetsgivare kommer att ha intresse av att löpande informera om IKS. Det innebär att IKS-sty- relsens informationsinsatser måste förändras i takt med att andra aktörer övertar ett allt större ansvar för informationsverksamheten. Det är min bedömning att organisationskommittén och därefter IKS-styrelsen måste etablera ett nära samarbete med de olika intressenterna exempelvis genom att tillsammans bilda särskilda projektgrupper för de olika informations- och utbildningsinsatser som blir nödvändiga i uppbyggnadsskedet av IKS. Jag ser även ett behov av att IKS-styrelsen långsiktigt upprätthåller detta samord- ningsansvar. I enlighet med vad jag här sagt har jag också dragit slutsatsen att det är motiverat att anslå särskilda medel för att stödja de fackliga organisationerna och småföretagens organisationer i deras informationsinsatser vid introduktionen av IKS. Liknande satsning beslutade om vid introduktionen av där erfarenheterna har varit mycket goda. Uppsökande verksamhet och information som lämnas via den egna fackliga organisationen eller den egna företagarorganisationen kan på ett helt annat sätt anpassas till den enskildes behov och förutsättningar. Jag anser också att organisationerna i detta fall har en viktig samhällsuppgift att motivera och engagera sina medlemmar att delta i IKS. Resurserna för denna särskilda informationssatsning bör dispo- neras av IKS-styrelsen men skall ograverade gå till organisationer- nas egen informationsverksamhet. Organisationerna får givetvis själv avgöra om de önskar ta del av medlen. Därför bör IKS-styrel- sen fördela medlen efter ansökan från de fackliga huvudorgani- sationerna och huvudorganisationerna för småföretagen. Det bör vara upp till IKS-styrelsen att i samråd med berörda parter fastställa närmare kriterier för detta riktade informationsbidrag. 11.2.4Löpande uppföljning och tydliga mål för informationen Min andra slutsats är att en rad analyser och undersökningar bör genomföras innan man fastställer formerna för olika informations- aktiviteter. Det handlar om att utgå från de kunskaper, intresse och attityder som respektive målgrupp har om IKS innan man bestäm- mer budskapets innehåll och utformning. Det handlar också om att ta reda på olika intressenters och aktörers intresse och förutsätt- ningar att delta så att de statliga informationsinsatserna på bästa sätt kan komplettera och samspela med övrig information som lämnas om IKS. Jag föreslår därför att organisationskommittén genomför en förnyad opinionsundersökning , motsvarande den som jag låtit genomföra av Gallup. Det bör kompletteras med kvalitativa undersökningar bland olika målgrupper och intressenter. Resultaten av dessa analyser bör sedan ligga till grund för vilka informationsinsatser som bör genomföras och hur de bör utformas. Jag ser det också som nödvändigt att informationsinsatserna kontinuerligt utvärderas, följs upp och justeras utifrån tydliga, mät- bara mål. Det bör exempelvis kunna ske genom att det under hela den femåriga uppbyggnadsperioden genomförs upprepade opi- nionsundersökningar bland målgrupperna. Jag har föreslagit att en budgetram om ska avsättas för informationsinsatser fram . Av dessa skall riktas till fackliga och småföretagar- organisationer. Jag har bedömt att denna ekonomiska ram bör vara tillräcklig eftersom jag räknar med att det kommer att finnas ett mycket stort intresse från en rad andra intressenter att komplettera den statliga informationen med egen marknadsföring och egna informationsaktiviteter. Jag bedömer också att till organisationerna kan få långt bättre genomslag och effekt än om motsvarande summa satsas på ytterligare statliga informationsakti- viteter. Givetvis blir det viktigt att följa upp också den ekonomiska ramen för informationsinsatserna och innan femårsperiodens slut ta ställning till den nivå som anses rimlig för den löpande, konti- nuerliga informations- och rådgivningsverksamheten. Jag har förutsatt att olika informationsinsatser måste påbörjas för att sedan intensifieras inför starten av IKS, . Det innebär att en central roll för organisationskommittén blir att förbereda och ansvara för de inledande informationsaktiviteterna i samband med att systemet introduceras. Jag bedömer därför att organisationskommittén bör få disponera ca av de föreslagna medlen. bör därför i tilläggsbudgeten för besluta att från informationsinsatser i samband med starten av IKS. Mitt uppdrag har varit att föreslå hur ett system för individuellt kompetenssparande bör utformas och jag har därför försökt vara mycket konkret i mina förslag. Jag väljer därför att avslutningsvis sammanfatta genomförandet av IKS genom att redovisa en möjlig tidsplan för det kommande arbetet som baseras på mina förslag om organisation, information, uppföljning och utvärdering. Uppdrag till myndigheterna om förstudie. arbete med utformningen av IKS-styrelsens instruktion, uppgifter och bemanning samt fattar beslut om IKS. IKS-styrelsen påbörjar sitt arbe- Löpande uppföljning av verksamheten redan från start. Individens sparperiod för grundplåten. IKS-portalen öppnar för allmänheten. Period för utbetalning av grundplåt. Särskilda resurser avsatta under denna period för forskning och utvärdering av Fristående utvärdering av IKS-styrelsens 12.1Förslag till lag om individuellt kompetenssparande 1 kap. 1 § Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande har utgjort förebild för lagen om individuellt kompetenssparande. Några hänvisningar till lagen om individuellt pensionssparande görs därför inte i de särskilda lag- rummen. En avvikelse mellan de båda lagarna är att denna lag i vissa delar är tillämplig på sparande i försäkring enligt vad som anges under 1 kap. 1 § andra stycket. Av paragrafens första stycke framgår inledningsvis att lagens reglering avser individuellt sparande, dvs. sparande som bedrivs av en enskild person. Utanför tillämpningsområdet faller således spa- rande som sker i kollektiva former. Däremot kan en arbetsgivare sätta in pengar på en anställds kompetenskonto. Sparandet skall vidare ske för kompetensutvecklingsändamål. Häri ligger att spa- randet i princip skall vara utformat på ett sätt som svarar mot vad som normalt uppfattas som syftet med kompetensutveckling. I 62 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229) om inkomstskatt anges vilka krav som gäller för att avdrag skall medges för avsatta medel. Ytterligare en förutsättning för att lagen skall vara tillämplig är att sparandet sker enligt ett särskilt avtal med ett sådant kompe- tenssparinstitut som anges i lagen och att avtalet uppfyller de krav i övrigt som uppställs i lagen. Sparande som sker hos andra institut eller på villkor som avviker från föreskrifter i lagen omfattas således inte heller av lagens bestämmelser i övrigt. Av paragrafens andra stycke framgår att försäkringssparande till en del omfattas av lagens bestämmelser. Bestämmelser om vad som avses med kompetenssparförsäkring finns i 58 a kapitlet i inkomst- skattelagen. 1 kap. 2 § Paragrafen innehåller definitioner av begreppen kompetenssparav- tal, kompetenssparrörelse, kompetenssparinstitut, kompetens- sparare, kompetenssparkonto, kontoinnehavare, värdepappersin- stitut och IKS-styrelsen. Med kompetenssparavtal avses sådant avtal som anges i 1 kap. 1 §, dvs. ett avtal om individuellt kompetenssparande med ett kom- petenssparinstitut. Vilka företag som kan få tillstånd till kompe- tenssparrörelse och därmed vara kompetenssparinstitut anges i 1 kap. 5 §. Regler om kompetenssparavtal finns i 3 kap. 1 och 2 §§. Kompetenssparrörelse är enligt lagens definition en verksamhet som består i att erbjuda allmänheten kompetenssparavtal. Före- skriften att verksamheten skall rikta sig till allmänheten innebär att sparande som står öppet endast för en sluten krets, t.ex. de anställda i ett visst företag faller utanför lagens tillämpningsom- råde. Användningen av ordet "rörelse" liksom kretsen av tillåtna sparinstitut innebär även att verksamheten skall bedrivas fortlö- pande och yrkesmässigt. avses företag som fått Finansinspek- tionens tillstånd att bedriva kompetenssparrörelse. Regler om vilka företag som kan beviljas sådant tillstånd och förutsättningarna för detta återfinns som tidigare nämnts i 1 kap. 5 §. Bestämmelserna kommenteras vidare nedan. En kompetenssparare är som anges i paragrafen en person som träffat avtal om kompetenssparande med ett kompetenssparinsti- tut. Kompetenssparkonto är det sammanhållande konto som skall föras av kompetenssparinstitutet. I 3 kap. 5 § anges vad som skall antecknas på kompetenssparkontot. Reglerna om sådana konton kommenteras närmare i anslutning till denna paragraf. Kontoinnehavare till ett kompetenssparkonto är dels kompetens- sparare, dvs. de som ursprungligen har tecknat ett kompetensspar- avtal, dels de som genom förmånstagarförordnande eller bodelning förvärvat rätt enligt ett kompetenssparavtal. Om flera är förmånstagare och tillgångarna inte fördelats mellan flera kompe- tenssparkonton enligt bestämmelserna i 4 kap. 12 § tredje stycket är samtliga förmånstagare att anse som kontoinnehavare med avse- ende på det gemensamma kontot. Den som är berättigad enligt ett kompetenssparavtal är också ägare till tillgångarna på kompetens- sparkontot. Denna äganderätt är dock inskränkt genom begräns- ningarna i möjligheterna att förfoga över tillgångarna. Med rätt enligt ett kompetenssparavtal avses denna inskränkta äganderätt, dvs. i första hand rätten att besluta om tillgångarnas förvaltning inom de ramar som lagen ger och att uppbära betalningar enligt kompetenssparavtalet. Ett värdepappersinstitut är enligt 1 kap 2 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse ett företag som fått tillstånd att bedriva värde- pappersrörelse. Kretsen av företag som kan erhålla sådant tillstånd utgörs enligt samma lag av svenska aktiebolag, bankinstitut, dvs. bankaktiebolag, sparbank, medlemsbank och utländskt bankföretag som har tillstånd att driva bankrörelse från filial här i landet, samt utländska företag som driver värdepappersrörelse från filial här i landet. De närmare förutsättningarna för tillstånd för de olika typerna av företag anges i 2 kap. lagen om värdepappersrörelse. IKS-styrelsen är den myndighet som godkänner vilken kompe- tensutveckling som berättigar till avgiftsfritt uttag från kompetens- sparkonto och till kompetenspremie. 1 kap. 3 § I paragrafen uppställs ett grundläggande sundhetskrav för den som bedriver kompetenssparrörelse. Bestämmelsen är utformad efter förebild av motsvarande regler i bl.a. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse. Sundhetskravet skall ligga till grund för prövningen av verksamhetens organisation och bedrivande. I detta innefattas bedömning av t.ex. kontroll- och säkerhetsrutiner, utformningen av avtalsvillkor, rutiner för hantering av byte av kompetenssparin- stitut, informationen och rådgivning till spararna placeringsstrate- gier. Vid prövningen av om verksamheten kan anses vara sund bör sär- skild hänsyn tas till att det är fråga om ett sparande på medellång sikt som ur spararens synvinkel är bundet. givetvis tillämpas såväl vid den inledande tillståndsprövningen som vid den löpande tillsynen. 1 kap. 4 § Paragrafen innehåller det grundläggande kravet på att det fordras tillstånd för att få bedriva kompetens- sparrörelse. Förutsättningarna för tillstånd kommenteras i anslut- ning till 1 kap. 5 och 6 §§. 1 kap. 5 § Bestämmelsen i paragrafens första stycke anger vilka företag som får meddelas tillstånd att bedriva kompetenssparrörelse. Vad som avses med värdepappersinstitut anges ovan i kommentaren till 1 kap. 2 §.