sou · GOB311d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Bland personer motsvarar det av befolkningen. 4 VPC rapporterar att, per , ägde 1 984 000 privatpersoner individuella aktier. Därtill kommer nästan 70 000 svenska juridiska personer och drygt 26 000 utländska ägare. 5 Obligationer, konvertibler, warrants, premieobligationer m.m. Eftersom sparandet är så viktigt för kapitaltillförseln och allokeringen är det av intresse att studera vilka faktorer som påverkar sparandet. Konsumenternas förväntningar om den framtida ekonomiska kon- junkturen påverkar sparbeteendet. Mycket tyder på att konsumenterna försöker utjämna konsumtionen över tiden. När de förväntar sig sämre tider, dvs. lägre reala inkomster, ökar därför sparandet. Detta är en s.k. substitutionseffekt. Det ska dock påpekas att det finns en motsatt effekt, den s.k. inkomsteffekten. När den reala inkomsten förväntas sjunka, leder det till minskade marginaler för konsumenterna varför sparandet kan påverkas negativt. Demografiska förändringar spelar en stor roll för sparandet. Enligt livscykelhypotesen har de flesta personer ett negativt nettosparande i ungdomen. Under medelåldern blir nettosparandet positivt för att åter- igen bli negativt efter pensionen. Ett ökat sparande skulle också kunna förklaras av att pensionssystemen reformeras6. När de statliga pensions- systemen inte kan garantera samma levnadsstandard som förespeglats finns det anledning att tro att privatpersoner kommer att öka sparandet för att uppnå önskad utjämning av konsumtionen över tiden. Som vi har sett i figur 9.1 är nivån på sparkvoterna mycket olika i olika länder. Det beror inte bara på socialförsäkringssystemets utform- ning utan också på kulturella skillnader och tradition. Mot bakgrund av de faktorer som styr sparandet, speciellt den demografiska utvecklingen och det reformerade pensionssystemet, se även kapitel 6, finns det sammantaget anledning att tro att det privata sparandet kommer att öka under de närmaste 10-års perioden. har sparandet haft en tydlig nationell anknytning. Sparandet över gränserna har varit begränsat. Det finns flera orsaker till detta. Det är bara det överhuvudtaget har varit praktiskt och legalt möjligt att spara internationellt. har de legala barriärerna försvunnit och de kostnadsmässiga minskat i betydelse. Det finns därför anledning att tro att denna geografiska anknytning kommer att bli mindre utpräglad . I vissa fall kan individen relativt direkt att styra den geografiska anknytningen, t.ex. vid direkta köp och försäljningar av 6 Se Lybeck (2000) Sparandets nivå och placeringsformer: Konsekvenser för finansmarknaderna i . SOU 2000:11 Kapitalallokering 189 aktier, obligationer eller andra finansiella instrument. I andra fall överlämnar hon beslutet på en mellanhand, t.ex. en fond, en bank, eller ett försäkringsbolag. De små spararna, individer och små företag, har varit mer bundna av distributionskanalernas geografiska begränsningar än de större professionella aktörerna och storbolagen. För de flesta individer har det tett sig naturligt att ha sin bank- inlåning i en bank som finns i närheten. Likaså har det varit naturligt för många att spara i obligationer och aktier som har varit noterade i hemlandet. Denna nationella anknytning är fortfarande tydlig trots att en vidare spridning av tillgångarna har varit möjlig, i alla fall . En ökad spridning skulle förbättra spararnas diversifiering, dvs. möjliggöra en högre avkastning för en given risk. Även om en tendens till ökad internationell diversifiering i sparandet kan skönjas har den ännu inte nått speciellt stora proportioner. De svenska hushållens aktiepositioner i termer av direktägande utomlands är begränsade (av totala aktieinvesteringarna 1996). Även om det indirekta sparandet via fonder är mer internationellt finns det fortfarande en stor övervikt för svenskbaserade fonder. Enligt svensk fondstatistik har de fonder som investerar enbart i utländska tillgångar av fondvärdet per sista medan värdet på de som enbart investerar i svenska tillgångar är av totala värdet. Trots att sparandeprognoser är svåra att göra, torde trenden dock vara klar. Tillgängligheten och intresset för internationella sparprodukter ökar. Den tekniska utvecklingen medför att transaktionskostnaderna för sparande i internationella värdepapper och fonder minskar. Internet betyder att nya sätt för internationella aktörer att nå slutkunderna blir nästan oändliga. Den ökade uppmärksamheten i media för internationell diversifiering bidrar också. finns det krafter som bromsar denna internationalisering av sparandet. För det första styrs många sparare av tradition. Man gör som man alltid har gjort, vilket ofta innebär att placeringarna blir passiva. Slutkunderna vänder sig i första hand till sina etablerade kontakter för råd och dessa säljer i första hand sina egna produkter. Detta ger de etablerade aktörerna, i först hand bankerna, ett stort försprång i konkurrensen med nya aktörer. Vidare styrs sparandet i stor utsträckning av förtroende . Saknar spararen förtroende för sparformen hjälper inte en hög förväntad avkastning. Det tar också att bygga upp ett förtroende vilket begränsar konkurrensen från nya aktörer, både svenska och inter- nationella. Eftersom mycket av sparandet sker via intermediärer, banker, fonder m.m. är slutkundernas förtroende för dessa intermediärer av mycket stor betydelse. För det tredje har spararen i regel bättre kunskap om lokala alter- nativ. En tydlig personlig referensram är viktig för förtroendet. Här spelar förmodligen det geografiska avståndet en roll. kommer det vara svårare för den enskilde spararen att följa med i utvecklingen när ett utländskt finansiellt företag får problem. Denna typ av känslig och viktig information är svårare att få långt från händelsernas centrum. Även språkskillnader ökar det mentala avståndet. Spararens informa- tionsunderläge ger därmed utländska konkurrenter en komparativ nackdel och torde hämma inflödet av internationella sparprodukter. Nära förknippat med förtroendet är kännedomen om det juridiska systemet och den finansiella tillsynen. I takt med att den gränsöver- skridande finansiella verksamheten blir mer omfattande även för privatpersoner blir den internationella legala miljön också betydelsefull. Om ett utländskt företag har ett dotterbolag i är situationen klar. är tillsynsmyndighet och en eventuell konflikt hamnar i svensk domstol. Om ett EU-baserat finansiellt institut har en filial i gäller tillsynen från det landet men var en eventuell konflikt avgörs är oklart. Om det finansiella överenskommelsen träffas via internet är den legala situationen helt oviss. Denna osäkerhet begränsar den internationella konkurrensen. De finansiella företagen drar sig för att marknadsföra sig mot privatkunder utomlands då man är osäker på vilka regler som gäller. Kunderna drar sig för att ingå kontrakt när en eventuell konflikt riskerar att hanteras i en utländsk domstol eller av en utländsk tillsynsmyndighet, eftersom kunden då nästan undantagslöst har sämre information om hur en eventuell konflikt skulle lösas. För de större och mer professionella spararna i företag och organi- sationer är den geografiska anknytningen mindre betydelsefull. Här finns en längre tradition av internationella placeringar och kunskapen om alternativen och dess konsekvenser är större. Konkurrensen kan betraktas ur två synvinklar. Det första perspektivet är om de svenska slutkunderna (individer och företag) får tillgång till effektivt producerade tjänster. Den andra är om de svenska produ- centerna av dessa tjänster kan konkurrera internationellt. Koncentrationen på den svenska sparandemarknaden är betydande. I ett internationellt perspektiv har de svenska storbankerna en mycket stor marknadsandel, se figur 9.3. De fyra stora svenska bankerna står 1999 för av inlåningen och av tillgångarna i värdepappersfonderna. Det är därför ingen överraskande slutsats att konkurrensen är relativt begränsad på sina omfattande distributionsnät är det dessutom svårt för nya aktörer att ta marknadsandelar. gör den nya tekniken i form av internet att betydelsen av traditionella distributionskanaler kommer att minska. Figur 9.3 Koncentration inom banksektorn. De fem största kredit- institutens inlåning som andel av banksystemets totala insättningar Källa: ECB (1999) Possible Effects of EMU on the in the Medium to Long Term. Även om sparandemarknaden har en hög koncentration är konkurrensen vad beträffar produkter och försäljning både hög och ökande. Speciellt har konkurrensen ökat på fondsparandet eftersom tillväxten har varit extra stor just inom detta område. Nya sparformer som Unit Link och Individuellt pensionssparande (IPS) har införts vilket har givit kunderna ökade valmöjligheter. Svensk fondstatistik rapporterar att nettoinsättningarna i olika fonder har vuxit från 1995 till 1999. Trots den höga koncentrationen har också priskonkurrensen ökat . Kostnaderna för fondsparandet har t.ex. sjunkit något och det finns anledning att tro att fondbolagens avgifter kommer att pressas ytterligare av den ökade internationella konkurrensen. Möjligen kan avgiftsstrukturen i fonderna försvåra inflödet av nya aktörer. I tas avgifterna huvudsakligen ut som förvaltningsavgifter medan det i många andra länder är vanligare att även ta ut inträdes- och uttagsavgifter. Ett annat exempel på ökad priskonkurrens är nisch- bankerna som har erbjudit kunder högre inlåningsräntor och därigenom 192 Kapitalallokering SOU 2000:11 lyckats ta vissa marknadsandelar () av inlåningen. Fort- farande är dock de fyra storbankerna helt dominerande. Den största effekten av nischbankernas inträde på marknaden är dock att de har tvingat de större bankerna att vara mer kundorienterade och anpassa en del tjänster till den rådande marknadssituationen. Nischbankernas inträde är ett exempel på att marginalerna på olika finansiella tjänster uppvisar betydande variationer. Avgifterna på vissa tjänster täcker inte kostnaderna medan marginalerna på andra är avsevärda. Detta är innebär betydande korssubventioner där vissa tjänster och kunder indirekt får betala för andra tjänster och kunder. I en allt mer konkurrensutsatt värld kommer allt fler finansiella tjänster att tvingas till en mer kostnadsbaserad prissättning. I denna omvand- lingsprocess kommer det att finnas utrymme för nya nischaktörer på samma sätt som nischbankerna att slå sig in och ta marknadsandelar. Det finns anledning att se positivt på denna utveckling. En tydlig konkurrensnackdel för de svenska finansiella institutionerna är den relativt hårda svenska beskattningen av sparandet. Både realisationsvinstbeskattningen, kapitalinkomstskatterna och förmögen- hetsskatterna riskerar att driva sparandet utomlands och försämra kapitalallokeringen. Det är viktigt ur konkurrenssynvinkel att beskatt- ningen mellan olika sparformer både är neutral och i nivå med om- världen. Ur allokeringssynvinkel är skatter på transaktioner, t.ex. reali- sationsvinstskatter speciellt effektivitetshämmande. För en mer sammanhängande diskussion om skatterna se kapitel 11. Konkurrensen är intensivare på företagsmarknaden där en del av sparandet sker genom s.k. specialinlåning. Företagen, speciellt de större, har större internationell erfarenhet och kunskap om alternativ. Räntorna blir därför i större utsträckning marknadsanpassade. De riktigt stora företagen har oftast flera bankkontakter som kan spelas ut mot varandra, varför bankernas vinstmarginaler på dessa tjänster troligen är mycket begränsade. Sammantaget är det troligt att den internationella konkurren- sen på sparandemarknaden kommer att öka. Fler aktörer kommer att er- bjuda sina tjänster till svenska sparare. Intresset från utländska aktörer att gå in på den svenska sparandemarknaden är betydande, speciellt med tanke på den uppb yggnad av fonder som kommer att ske i samband med premiepensionssystemet. har här på ett unikt sätt öppnat den svenska sparandemarknaden för internationell konkurrens. Närmare hälften av det 60-tal fondförvaltare som har anmält sig till PPM är utländska. Detta ger utländska aktörer ett sätt att kringgå de stora svenska bankernas dominerande ställning i distributionsledet. Vidare torde internetutvecklingen medföra att betydelsen av det existerande distributionsnätet minskar. Ett annat perspektiv är om svenska finansiella institutioner kan locka till sig utländska sparare. Historiskt sett har en geografiskt lokal närvaro varit en förutsättning för att få upp volymer i inlåningen från hushåll och små och medelstora företag. Även när det gäller kapitalförvaltningen har det funnits en klar geografisk anknytning. Behovet av en geografisk närhet i inlåningen är förmodligen även framgent stort, då de flesta sparare vill ha medlen tillgängliga. Eftersom kapital- förvaltningen oftast har en längre tidshorisont är tillgängligheten mindre viktig. I stället är avkastningen desto viktigare. Det talar för att den lokala anknytningen kommer att bli mindre betydelsefull för kapitalförvaltning än för traditionell inlåning. Å andra sidan är beloppen större vid kapitalförvaltningen än vid inlåningen och det gör att spararens förtroende för kapitalförvaltaren spelar en avgörande roll. De svenska kapitalförvaltarna har visat sig förhållandevis konkurrens- kraftiga och det borde därför finnas möjligheter att vinna marknads- andelar även i andra länder. Det torde dock vara svårare att göra inbrytningar utomlands än att bibehålla positionen hemma med tanke på den bristande lokala anknytning i utlandet. De svenska bankerna är internationellt sett små. De kommer också att förbli så även om man lyckas bli större genom fusioner i linje med en strategi för expansion i Nordikum 7. Möjligheterna att slå sig fram inom kapitalförvaltning bygger mycket på att de lokala kunderna stannar kvar, eller att samarbete byggs upp med utländska aktörer med en lokal anknytning på respektive hemmamarknad. De svenska aktörerna har dock en stor internationell fördel. Mot bakgrund av distributions- kanalernas betydelse och de svenska bankernas välutvecklade internet- tjänster har de ur denna aspekt en god utgångspunkt för en internationell konkurrens. Det finns flera förutsättningar för att detta ska resultera i konkreta affärer. Det krävs en ökad användning av internet hos de internationella kunderna, ett produktutbud som dessa efterfrågar, och i många fall lägre kostnader. I de flesta utvecklade ekonomier har bankerna en central roll i själva allokeringsprocessen. Det är här som beslut fattas om att finansiera ett företag eller inte. Visserligen ges de flesta krediter mot säkerheter och då blir värderingen av säkerheterna det viktigaste men utan en solid intjänandeförmåga kommer lånet svårligen att återbetalas. 7 Härmed avses de nordiska och baltiska marknaderna. blir bankernas kreditprövning och uppföljning viktig för fördelningen av kapital i ekonomin. Det bör dock noteras att många nya realinvesteringar finansieras internt inom större företag och koncerner. Det innebär att en hel del allokeringsbeslut inte fattas av bankerna eller marknaderna utan av företagsledningarna. är det viktigt att påpeka att dessa investeringar ändå i någon mening konkurrerar med extern finansiering genom att marknaderna anger kapitalkostnaderna för företaget. Det finns flera faktorer som påverkar kreditvolymerna. För det första och kanske viktigast påverkas volymerna av antalet bra investerings- förslag. Ju fler goda projektidéer som finns desto större blir kredit- stocken. För det andra påverkas kreditvolymerna av tillgången på kapital, framför allt via sparandet i olika former. För det tredje spelar bankerna en avgörande roll så att det existerande kapitalet fördelas till de högst avkastande projekten. När en bank, ett hypoteksinstitut eller annan intermediär ska ge kredit måste hänsyn tas till många faktorer innan ett beslut om att ge krediten kan tas. Det viktigaste kriteriet för banken är att bedöma sannolikheten att lånet återbetalas. Denna sannolikhet beror på värderingen av säkerheten, på lån- tagarens kassaflöde och om företagets investering har förutsättningar att lyckas. En central fråga blir om företaget kan producera varor som går att sälja till de priser som måste tas ut för att företaget ska gå med vinst. Det är alltså ofta en bedömning av framtida marknadspotential, för den idé, produkt eller tjänst som finansieras. Ett problem är att det råder asymmetrisk information mellan banken och företagaren. Företagaren vet mer om både sin inves- tering och sin säkerhet än banken. Dessutom har han incitament att överdriva värderingen av säkerheten eller investeringens potential. Eftersom investeringarna med de mest optimistiska kalkylerna ofta också är de mest riskabla, finns det en uppenbar risk att banken får vad som brukar benämnas ett negativt urval 8 av alla tänkbara investeringsförslag. När finansiering är godkänd av banken, finns det också en risk att låntagaren beter sig annorlunda än avtalat, t.ex. tar större risker än vad som initialt var överenskommet. Detta brukar benämnas att det finns en risk för moral hazard. 8 En mer vedertagen term är den engelska adverse selection. En konsekvens är att banken har en grannlaga uppgift att både initialt och löpande utvärdera sina krediter. Detta innebär kostnader. Den asymmetriska informationen medför att bankerna naturligt och med rätta är försiktiga i sin utlåning. Samhällsekonomiskt medför detta dock att tillgången på riskkapital begränsas om inga andra former för riskkapital- försörjningen skulle finnas. Ett sätt att minska riskerna med den asymmetriska informationen är att förbättra aktörernas tillgång till vederhäftig information. Ett väl fungerande redovisningssystem med externa revisorer är ett betydelse- fullt sätt att minska den asymmetriska informationen. För att få ett väl- fungerande finansiellt system är därför en god redovisningssed och en förtroendegivande revision av stor vikt. Ur konkurrenssynvinkel är det viktigt att ansluta till internationella redovisnings- och revisionsregler. Följs inte dessa kommer konkurrensen på marknaden för företagskrediter att bli kraftigt lidande. Här kan också påpekas att bankernas behov av säkerheter vid ut- låningen gör att det kan vara svårt att låna för mer kunskapsintensiva företag och att detta kan hämma dessa företags tillväxt. Detta är ett potentiellt problem i ett kunskapssamhälle där en allt större del av produktionen är i form av tjänster med få fysiska tillgångar som kan användas som säkerhet. Eftersom kreditgivningen präglas av stor asymmetrisk information, är det en kunskapsintensiv verksamhet. För att kunna bedöma sannolik- heten att lånet kan betalas tillbaka är ofta kännedom om de lokala för- hållandena en viktig variabel i beslutet. Kreditgivningen är därför, spe- ciellt till företag, svår att standardisera. En följd är att kreditbeslut ofta bäst fattas relativt lokalt. Det finns en klar geografisk anknytning. Ett tydligt exempel på detta är mer primitiva ekonomier där få per- soner är villiga att låna ut sina medel till andra än dem man känner re- lativt väl, t.ex. familjemedlemmar. Även när krediten gäller fastighets- sektorn med vad som kan tyckas väldefinierade säkerheter är det av vikt att exakt veta fastighetens belägenhet och beskaffenhet för att bedöma säkerhetens värde. Det gör att en lokalkännedom även här är viktig. Sammantaget finns det ett stort behov av lokal kännedom och lokala kontakter för att hantera kreditgivningen. Det är endast de riktigt stora internationella företagen som är vida kända och analyserade som har möjlighet att låna på den internationella lånemarknaden. Här är konkur- rensen hård, och det torde knappast vara en speciellt vinstgivande verk- samhet för de flesta banker. Dessutom finns ju här en konkurrens från direktupplåningen via marknaderna. Kreditgivningen i sker i första hand från bostadsinstituten 9 och bankerna. På kundsidan är de icke-finansiella företagen och hushållen störst. 10 Utlåningen från banksektorn domineras klart av de fyra stora bankerna, även om dominansen har avtagit något . Utländska banker och nischbanker har ökad sin marknadsandel men är fortfarande mycket små på den svenska kreditmarknaden. Möjligen medför den höga bankkoncentration ett problem för konkur- rensen i tillhandahållandet av banktjänster till svenska kunder. Den höga koncentrationen och den begränsade konkurrensen i kombination med kreditgivningens tydliga geografiska anknytning riskerar att leda till högre priser och lägre service för kunderna. Det är dock inte enkelt att fastlägga att så är fallet. Eventuellt kan höga vinster i banksektorn tolkas som ett tecken på brister i konkurrensen. Det finns dock även andra förklaringar till höga vinster. De svenska bankernas vinster har också varit höga (se tabell 9.1). Avkastningen både på eget kapital och på totalt kapital har varit högre än i de flesta andra EU-länder. De svenska bankerna har dock inte riktigt kommit upp i nivå med de amerikanska. har kostnaderna i relation till intäkterna (det s.k. K/I-talet) varit i paritet med både EU-länderna och . De låga vinsterna –1993 reflekterar ba nkkrisen. 9 För en ytterligare redogörelse av bostadsfinansieringssektorn, se Jussil (2000) Den svenska bostadsfinansieringsmarknaden och dess internationella konkurrenskraft. 10 Se t.ex. (1999) Finansiell stabilitet och SCB:s finansräken- skaper. Tabell 9.1 Vinstmått inom banksektorn Avkastning på eget kapital i procent -7,6 Avkastning på totalt kapital i procent -0,3 Not: De svenska vinstmåtten –1992 har justerats med de betydande boksluts- dispositioner som då gjordes. EU-snittet inkluderar inte alla länder alla år beroende på datatillgänglighet. Källa: ECB (1999) Possible Effects of EMU on the in the Medium to Long Term. Den goda lönsamheten för de svenska bankerna kan möjligen förklaras med förhållandevis låga kostnader. Visserligen var inte K/I-talen lägre än i jämförbara länder men Tabell 9.2 indikerar ändå att de svenska bankerna är mer kostnadseffektiva än sina konkurrenter i övriga . Både antalet bankkontor och antalet anställda är lågt i förhållande till befolkningen. Inom EU har t.ex. svenska banker färre anställda per invånare och endast har färre bankkontor per invånare. En förklaring till detta är förmodligen det tidiga 1990-talets bankkris som framtvingade en kraftig rationalisering. Eftersom det snarare var denna än ett levande konkurrenstryck som ledde fram till den nuvarande kostnadseffektiviteten kan ett frågetecken sättas för om omvandlings- trycket består, och därmed hur konkurrenskraften kommer att utvecklas . En annan orsak till den höga lönsamheten hos de svenska bankerna är de små kreditförlusterna under den senare delen av . har dock den fundamentala intjänandeförmågan varit mindre god. Det tyder på att det finns ytterligare utrymme för effektivitetsvinster. Tabell 9.2 Antalet bankkontor och bankanställda per 1 000 invånare 1997 Bankkontor per 1 000 invånare Bankanställda per 1 000 invånare Not: * avser 1998 Källa: ECB (1999) Possible Effects of EMU on the in the Medium to Long Term och . En relativt sett god lönsamhet i banksektorn kan m.a.o. i princip bero antingen på att produktionen är rationellare och kostnadseffektivare än på andra ställen, att kreditförlusterna är små eller på att konkurrensen är bristande. Den relativt goda lönsamheten för de svenska bankerna baseras förmodligen på alla dessa faktorer. Det är därför viktigt att främja konkurrensen så att omvandlingstrycket upprätthålls. Ett annat sätt att analysera konkurrensen är att studera skillnaden mellan utlåningsräntorna och inlåningsräntorna, dvs. Även om bankerna i en allt större omfattning tar betalt för olika tjänster kommer fortfarande en stor del av intjänandeförmågan från detta ränte- gap. av bankernas intäkter kommer från räntenettot som är ett besläktat mått. Storleken på räntegapet beror bl.a. på konkurrens- läget och kostnadsnivåerna. Det avspeglar naturligtvis också skillnader i risk mellan inlåningen och utlåningen.