sou · GOB323d4 · 2001-01-01 00:00:00 — För stabilisering krävs att dessa totala utsläpp inte får nå över fram , d.v.s. inte över dagens utsläpp, för att därefter minska till under dagens nivå under senare delen av århundradet. Vad är motsvarande globala utsläpp per capita? Världens befolkning nådde över 6 miljarder och det genomsnittliga utsläppet per capita detta år var därför ca koldioxid, varav 4,0 härrör från användningen av fossila bränslen och ca från skogsavverkning. Till 2050 beräknas folkmängden ha ökat till ca 9 miljarder, vilket innebär att världens genomsnittliga per capitautsläpp därför till dess måste ha minskat, till 3,9 (3,7-4,1) ton koldioxid. IPCC:s scenarier för detta århundrade innebär att skogsavverkningen vid århundradets mitt kan ha minskat till ca hälften av de som ägde rum , vilket innebär att per capita utsläppen på grund av användning av fossila bränslen högst får vara 3,4 (3,2-3,6) ton koldioxid. Att utjämna dagens mycket olika per capitautsläpp i världen Per capita utsläppen av koldioxid på grund av användningen av fossila bränslen varierar mycket från land till land, från över i länder med de högsta utsläppen (per capita utsläpp var ca koldioxid), till mindre än i de allra fattigaste länderna (utsläpp var ca per capita, d.v.s. av ). utsläpp /1998 var ca koldioxid, vilket innebär ca koldioxid per capita. SOU 2000:23 Bilaga 1 Beräkningsunderlag för långsiktiga klimatmål 591 Detta gap mellan rika och fattiga länder måste minska under detta sekel, men ingen vet hur snabbt detta kan ske. Ett antagande om att de länder som ligger under världsgenomsnittet kan få öka sina per capita utsläpp medan de med höga utsläpp minskar sina för att mötas på världsgenomsnittet , skulle innebära att de svenska utsläppen av koldioxid per capita skulle behöva minska från nuvarande till 3,2-3,per capita, d.v.s. . Osäkerheten om utveck- lingen är naturligtvis mycket stor, men de angivna siffrorna kan kanske ändå uppfattas som riktmärken. Den förstärkta växthuseffekten beror till på den förhöjda koncentrationen av koldioxid i atmosfären, medan beror på övriga växthusgaser, d.v.s. övriga växthusgaser motsvarar två tredjedelar av ökningen beroende på atmosfärens koldioxid- koncentration (som har varit ca 86 ppm), d.v.s. ca 57 ppm, koldioxid- ekvivalenter. Detta innebär att den förstärkta växthuseffekten uttryckt i koldioxidekvivalenter f.n. motsvarar en höjning av koldioxidens koncentrationer från 280 ppm till drygt 420 ppm. Detta visar att en stabilisering av den ekvivalenta koldioxidkoncentrationen på 550 ppm, kräver att koldioxidens koncentration måste stanna på en nivå som är lägre än 500 ppm. Utsläppen av koldioxid får då inte överstiga 3,2-3,koldioxid per capita, jämfört med dagens svenska utsläpp av och de totala per capita utsläppen får inte överstiga 4,0-4,koldioxid ekvivalenter, jämfört med dagens svenska utsläpp av koldioxidekvivalenter per capita. De siffror som angivits ovan har betydande osäkerheter, men uppskattningarna kan uppfattas som ungefärliga medianvärlden. Utgångspunkten för åtaganden bör vara att den globala växthusgaskoncentrationen inte överstiger 550 ppm koldioxidekvivalenter. På grund av de fortsatta utsläppen av övriga växthusgaser innebär detta att koldioxiden troligen behöver stabiliseras på ca 500 ppm, eller möjligen lägre. Ett långsiktigt mål bör vidare vara en strävan efter en utjämning av skillnaderna i utsläppen per capita mellan i- och fram . Den kritiska frågan är hur snabbt detta i verkligheten kan realiseras. Detta innebär att de totala per capita utsläppen inte får överstiga 4,0-4,koldioxid ekvivalenter, jämfört med dagens svenska utsläpp av koldioxidekvivalenter per capita. 592 Bilaga 1 Beräkningsunderlag 2050 Under antagande av att folkmängd endast ökar obetydligt innebär detta att de svenska årliga utsläppen av koldioxid behöver reduceras /utsläpp på ca till ca år. Detta innebär att utsläpp behöver minska med . Om folkmängden förändras, förändras dessa värden i motsvarande grad. Bilaga 2 Statsfinansiella utgifter I nedanstående tabell redovisas de åtgärder i baspaketet som medför statsfinansiella utgifter utöver nuvarande. Utgiftsppgifterna är grova bedömningar med risk för dubbelräkningar. Vi bedömer att fördjupade kostnadsbedömningar för åtgärdsarbetet behöver göras av varje myndighet i dialog med . Omprioriteringar kan behöva göras inom respektive utgiftsområde. I budgetprocessen bör även göras en samlad bedömning avseende fördelning mellan utgiftsområden. Åtgärder i baspaketet som inte medför ändrade statsfinansiella utgifter ingår inte i tabellen. Bilaga 3 innehåller en sammanfattning av samtliga åtgärder i baspaketet. Statsfinansiella utgifter, uppskattad fördelning på åtgärder och budgetår för åtgärder i baspaketet, Produktion av el och med bio i fjärrvärme Summa inkl ny vindkraft 594 Bilaga 2 Statsfinansiella utgifter Konvertering av olja och gång- och cykeltrafik (ej Jämnare körmönster (ej Fortsatt FoU efter 2004 utveckling (CDM) 1 utgifter för vindkraftprogrammet ingår, men fullständiga uppgifter saknas varför statens utgifter kan bli högre. Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet Tabell 1 Internationellt agerande - åtgärder i baspaketet förutsättningar så att de kan delta fullt ut i arbetet mot flexibla mekanismer och sänkor i Hög beredskap för att etablera ett bör återspegla en verklig sänka som är neutral och rättvis bör ge incitament för att upprätthålla eller öka kolupptaget i skogen inom ramen för ett energi- och koldioxidskatt inom EU (kvalificerad majoritetsbeslut) 598 Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet för sk. energiintensiv industri tunga fordon inom EU låginblandning av bioalkohol i biobaserade drivmedel bör inte Minska lustgasutsläpp från bilar förhindrar skatt på flygbränsle att regler införs inom Projekt för ren utveckling Bilaga3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet 599 Tabell 2 Övergripande åtgärder i baspaketet på nationell nivå Öka kunskapen hos medborgarna Systemet för handel med beaktas i direktiv till utredningar Behov av förstärkt samordning Minskad elanvändning inom den Minska utsläpp från statlig Hänsyn till växthusgaser i fysisk Översyn av plan- och Erfarenheter från de regionala 600 Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet Bilaga3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet 601 Identifiera vilka risker en förändring av klimatet kan ge säkerställd när nuvarande anslag från MISTRA upphör. för hur resurserna ska Öka energihushållning, minska Öka kvalitet i beräkningsmetoder och dataunderlag för uberäkningar av utsläpp av växthusgaser Hushållen minskar själva sina utsläpp av växthusgaser. 602 Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet Tabell 3 Åtgärder i baspaketet på regional nivå I regional planering använda (motsv.) Minska utsläpp av växthusgaser (motsv.) Ta hänsyn till utsläpp av växthusgaser i prövning och tillsyn, lustgas i samband med (motsv.) Ta tillvara metan från deponier (motsv.) Tabell 4 Åtgärder i baspaketet på lokal nivå Långsiktigt minska utsläppen av deponier och återvinn metan Klimatprogram på lokal nivå Stöd från regering/ Bilaga3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet 603 Tabell 5 Åtgärder i baspaketet för produktion av el och fjärrvärme Vindkraftsprogram, ytterligare 3- Minska användning av fossila Ökad användning av spillvärme från industrin för fjärrvärme ändring av taxesättning för el och Förbättring av underlag för avfall eller övriga obeskattade 604 Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet Tabell 6 Åtgärder i baspaketet för industrin motorer, pumpar fläktar, mm Höja kunskapen om produkters Uppgifter om klimatpåverkan i Energikartläggning och åtgärder i Minska energianv, utsläpp av Bilaga3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet 605 Tabell 7 Åtgärder i baspaketet för bebyggelse- och servicesektorn Bättre energieffektivitet vid om- hushålls- och driftel. Konvertering från olja och el till flerbostadshus och lokaler. Bättre bedöma utfall av olika Undanröja hinder för att byggherrar, fastighetsägare och hyresgäster spar energi och 606 Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet Tabell 8 Åtgärder i baspaketet för transporter skatt för tunga fordon försäljningsskatt på nya bilar förmånsvärdet för fri bil bör Möjlighet för kommuner att Låginblandning av bioetanol i Ökad andel godstransport på Transportstödet bör bidra till att Begränsa flygets ökande utsläpp Strategi för introduktion av Info, Utb, demoproj Överföra biltrafik till gång- och IT, info, demon- Bilaga3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet 607 Ökad beläggning i bilar. Info, stöd till lokala Minska ökning av transport- efterfrågan, lågemitt flygplan. Ökad energieffektivitet och ökad Förkorta flygvägar och minimera Öka energieffektivitet i den Driva frågan i IMO Överföring lastbil till järnväg till att nå klimatmålet 608 Bilaga 3 Sammanställning av åtgärder i baspaketet Tabell 9 Åtgärder i baspaketet för jord- och skogsbruk Öka upptag i sänkor i Öka upptag i sänkor i skogen Tabell 10 Övriga åtgärder i baspaketet för de tre industriella gaserna, arbetsmaskiner och deponier Förhindra användningen av de tre Minska utsläppen från snöskotrar Minska utsläpp från deponier Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder I denna bilaga presenteras endast de åtgärder för vilka det varit möjligt att uppskatta kostnader och utsläppsminskningar. Även då flera åtgärder bidrar positivt till flera andra miljömål, redovisas hela kostnaden för åtgärden. Tabell 1-5 presenterar åtgärder i baspaketet uppdelat per sektor. I Tabell 6 redovisas uppgifter för de åtgärder som ingår i tilläggspaketet eller som har sorterats bort. Observera att den del av de totala utgifter som är direkta statsfinansiella utgifter redovisas separat i bilaga 2. Samtliga åtgärder i baspaketet sammanställs i bilaga 3. Tabell 1 Åtgärder i baspaketet för produktion av el och fjärrvärme Å:Ersätta fossila bränslen med biobränslen i fjärrvärme. spillvärme från industrin för Å:Vindkraft, ytterligare 3-5 -5, -10 2ersätter motsvarande fjärrvärme med spillvärme * den del av utgifterna som är statsfinansiella redovisas i bilaga 2 Källa: ,1999c 610 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder SOU 2000:23 Tabell 2 Åtgärder i baspaketet för industrin 0,2-0,7/- 0,1/- * den del av utgifterna som är statsfinansiella redovisas i bilaga 2 Källa: , 1999c SOU 2000:23 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder 611 Tabell 3 Åtgärder i baspaketet för bebyggelse- och servicesektorn 0,6-1,1 +1,+6, /0,3-0,5 0,4/2 +1,+6, fönster, info och utbildning för 1,5/- vid offentlig upphandling. 1,4-4/- för hushålls- och driftel. upphandling, demo-stöd, +1+,6, flerbostadshus och lokaler. S:information, utbildning. +1,+6, +1,+6, Å:Konvertering från olja och -1?, el till förädlade biobränslen Summa bebyggelse och service * den del av utgifterna som är statsfinansiella redovisas i bilaga 2 Källa: , 1999c 612 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder SOU 2000:23 Tabell 4 Åtgärder i baspaketet för transportsektorn1 tusen ton/år S: Info, Utb, demoproj S: Stöd till Å:Överföra biltrafik till gång- S: Information, Å:Ökad beläggning i bilar. S:Info, stöd till lokala projekt 1Många av åtgärderna som föreslås för transportsektorn innebär att avgränsade projekt genomförs. Det är framför allt den offentliga kostnaden för att genomföra sådana projekt som anges. Någon heltäckande samhällsekonomisk analys har således inte utförts för dessa åtgärder. T.ex. är det osäkert i hur hög grad den bränslebesparing som blir en effekt av många åtgärder har räknats med. 2Investeringskostnaden ingår ej. 3Den genomsnittskostnad som anges har beräknats genom att ta den offentliga årskostnaden och dela den med den genomsnittliga utsläppsminskning under åtgärdens livstid. 4I denna åtgärd har de kostnader för byggande av gång- och cykelvägar som ingick i åtgärdsförslag exkluderats. Miljöeffekten av enbart lokala informationskampanjer har av sekretariatet grovt uppskattats till av ursprungligt bedömd koldioxidreduktion. 5I denna åtgärd har de kostnader till vägförändringar för att stimulera till jämnare körmönster som ingick i åtgärdsförslag exkluderats. Miljöeffekten av enbart utbildnings- och informationskampanjer har av sekretariatet grovt uppskattats till av ursprungligt bedömd koldioxidreduktion. SOU 2000:23 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder 613 Å:Låginblandning av etanol i kostnaden för biodrivmedel. Å:Överföring av gods från väg Å:Minska ökning av transport- efterfrågan, lågemitt flygplan. S: CO2-diff undervägsavg. * den del av utgifterna som är statsfinansiella redovisas i bilaga 2 Källa: , 1999 och Trivektor, 1999 6 Uppgift från KomKom. 614 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder SOU 2000:23 Tabell 5 Åtgärder som inte ingår i baspaket +1,+6, Å:Överföra biltrafik till GC. +1,+6, Å:Överföra biltrafik till buss. S:Investeringar, info, ökad +1,+6, övervakning, hastighetsbegr. +1,+6, Å:Vägavgifter i tätorter. +1,+6, kommunerna rätt att införa Å:Injusteringa av värme. +1,+6, Å:Ökad anslutning av småhus 0,3-0,4 0,1/ -0,6 Källa: STEM, 1999, , 1999 i.u.=inga uppgifter SOU 2000:23 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder 615 Förklaring av tabellens kolumner Åtgärd (Å) - Den förändring man vill uppnå Styrmedel (S) - Det statliga verktyg som åstadkommer förändringen Utgift för åtgärd och styrmedel - Denna utgift består av merinvesteringen, alltså den extra kostnad som krävs vid investeringen för att få den miljöeffekt som eftersträvas. Bygger vi ett hus kan detta byggas så det blir mer eller mindre energieffektivt. Merinvesteringen avser den extra utgift som krävs för att bygga en mer energieffektiv byggnad än vad som skulle vara fallet utan styrmedlet, t.ex. en reglering. Utgiften för åtgärd och styrmedel består, förutom av merinvesteringen, också av statens utgift för det styrmedel som krävs för att åtgärden ska komma till stånd. Detta kan t.ex vara utgift för information om att åtgärden är energibesparande och lönsam att vidta. I utgiften för åtgärd och styrmedel ligger hela merinvesteringen. Det är ingen årlig kostnad. Vidare har vi inte räknat med någon driftkostnad eller dragit ifrån för någon besparing. Den direkta utgiften för staten redovisas separat i bilaga 2. Kr/kg kan sägas vara den genomsnittliga samhällsekonomiska kostnaden för åtgärden per kg reducerad koldioxid. En fullständig värdering av den samhällsekonomiska kostnaden av åtgärderna har av praktiska skäl inte utförts, och en värdering av t.ex. miljövinster av minskade utsläpp görs inte. Analysen har istället mer formen av en utgifts-intäktsanalys, där man vid diskonteringen använt en samhällsekonomisk kalkylränta (). Företag räknar ofta med en högre kalkylränta, vilket bland annat beror på företag har högre avkastningskrav än vad som brukar anses motiverat i ett mer långsiktigt samhällsekonomiskt perspektiv. En åtgärd kan således vara lönsam i ett samhällsekonomiskt perspektiv utan att vara företagsekonomiskt lönsamt. Det kan då vara motiverat att försöka få åtgärden till stånd, t.ex. genom ett bidrag från staten. Kostnaden har beräknats genom att först slå ut merinvesteringen till en årlig kostnad genom annuitetsmetoden. Därefter har den årliga driftkostnaden eller den årliga besparingen lagts till samt statens årliga kostnad för de styrmedel som krävs. Slutligen delas denna årliga kostnad med den årliga minskningen av koldioxid som åtgärden medför. Även om kostnaden inte fångar upp samtliga samhällsekonomiska kostnader och nyttor, ger analysen en fingervisning om de relativa 616 Bilaga 4 Sammanställning av kostnader och miljöeffekter av åtgärder SOU 2000:23 kostnaderna av olika åtgärder och kan utgöra underlag för en försiktig rangordning av åtgärderna ur kostnadssynpunkt. Utsläppsminskning anger koldioxidreduktion i tusen ton - Detta är åtgärdens årliga effekt avseende koldioxidreduktion jämfört med ett grundscenario (se kapitel 13). De flesta beräkningarna utgår från Statens energimyndighets grundscenario. Denna årliga reduktion antas ske under hela investeringens livslängd eller under de år informationsinsatser görs. I vissa fall, exempelvis många av trafikåtgärderna, så ökar åtgärdens effekt gradvis. I detta fall räknas ett genomsnitt ut. Om åtgärden har en livslängd och reduktionen är 0 och är 200 tusen ton, så blir den genomsnittliga årliga reduktionen under åtgärdens livslängd 100 tusen ton. Minskad förbrukning av el och fjärrvärme redovisar åtgärdens effekt på dessa uttryckt i TWh. Minustecken före fjärrvärme- förbrukning innebär här ökad anslutning till fjärrvärme och därigenom ökad fjärrvärmeförbrukning. Miljöpåverkan - Det är oftast inte bara koldioxidutsläppen som minskar. Ofta innebär åtgärderna positiva effekter på andra miljömål. De siffor som anges i den sista kolumnen representerar miljökvalitetsmålen luft (1), Grundvatten av god kvalitet (2), Levande sjöar och vattendrag (3), Myllrande våtmarker (4), Hav i balans samt levande kust och skärgård (5), Ingen övergödning (6), Bara naturlig försurning (7), Levande skogar (8), Ett rikt odlingslandskap (9), Storslagen fjällmiljö (10), God bebyggd miljö (11), Giftfri miljö (12), Säker strålmiljö (13) och Skyddande ozonskikt (14). Före det miljökvalitetsmål som berörs står det ett + eller ett - som anger om påverkan är positiv eller negativ. I ett fåtal fall står det ett ?. Detta betyder att åtgärden kan få antingen positiva eller negativa effekter beroende på hur åtgärden genomförs. Bilaga 5 Exempel på genomförda förändringar av energibeskattningen I samband med reformeringen av företags- och inkomstbeskattningen i infördes mervärdesskatt på energi. infördes en skatt på utsläpp av koldioxid (olja, kol, bensin, naturgas och gasol) som motsvarade per kg koldioxid, som energiskatterna reducerades . infördes även en svavelskatt på kol, torv och olja. införs också investeringsstöd till biobränsleeldade kraftvärmeverk (/kW eleffekt), vindkraft och solvärme (av investeringskostnaden minst 60 kW). Dessa stöd fanns . infördes en avgift på utsläpp av kväveoxider från vissa pannor och turbiner. Avgiften återbetalas i proportion till respektive anläggnings energiproduktion och utsläpp. genomfördes ytterligare förändringar av energiskatte- systemet. Förändringarna berörde främst industrin. Den allmänna energiskatten på bränslen och el för industrisektorn avskaffades och koldioxidskatten sänktes till en fjärdedel av koldioxidskattens allmänna nivå. För övriga användare låg energiskatten kvar på samma nivå och koldioxidskatten höjdes per kg koldioxid. För att undvika att inflationen utholkade energi- och koldioxidskatterna beslutades att om en indexreglering. avskaffades kilometerskatten för dieseldrivna fordon och ersattes med en dieseloljeskatt. höjdes fordonsskatten kraftigt för dieseldrivna personbilar och sänktes något för tunga fordon. Investeringsstödet till de biobränsleeldade kraftvärmeverken förlängs över /97. Ett långsiktigt stöd (95 miljoner 1993/94) för omställning av energisystem i infördes. Beslut fattades även om stöd till fjärrvärme av småhus och kollektivtrafik i . infördes differentierad energiskatt på blyfri bensin (/liter). gäller lag (1994:1776) om skatt på energi. Den nya lagen innefattar ett ändrat beskattningsförfarande i enlighet med EU:s mineraloljedirektiv, vilket bl.a. innebär en höjning av vissa skatter för bränslen. Genom den nya lagen upphörde skattefriheten för vegetabiliska bränslen i motorfordon. 620 Bilaga 5 Exempel på genomförde förändringar av energibeskattningenSOU 2000:23 emellertid möjlighet att bevilja dispens för samtliga pilotprojekt som bedrivs i . Som en led i finansieringen av medlemsavgiften till EU höjdes koldioxidskatten till per kg koldioxid och elskatten med per kWh . Även produktionsskatten för vattenkraftverk och kärnkraftverk höjdes. höjdes energiskatten för samtliga bränslen samt den särskilda skatten på vatten- och kärnkraft. För de fossila bränslena höjdes energiskatten med . För bensin och diesel motsvarade höjningen och för el mellan beroende på kundkategori. Koldioxidskatten ändrades däremot inte vid nämnda datum utan indexregleras endast för att inte urholkas av inflationen. Vidare beslutade om att förändra beskattningen av vattenkraft. Dåvarande beskattning av vattenkraften avskaffades och ersattes med en särskild fastighetsskatt fr.o.m. . Denna skatt är borttagen. utgår också ett investeringsstöd till biobränsleeldad kraftvärme (/kW eleffekt eller av investeringskostnaden, vindkraft (av investeringskostnaden, minst 200 kW). Dessa stöd gäller och omfattar totalt 3,1 miljarder. Dessutom har beslut fattats om ett stöd som omfattar till odling av energiskog på 10 miljoner/år (DS 1997:26). Översyn av åtgärder inom klimatområdet En kommitté med parlamentarisk sammansättning skall på grundval av resultaten vid klimatkonventionens tredje partsmöte i , ansvar för EU:s gemensamma åtagande och med utgångspunkt i klimat- och energipolitiska beslut -lägga förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor vikt vid att kostnadseffektivitet uppnås för att begränsa och reducera utsläppen av koldioxid och övriga växthusgaser som täcks av Kyoto-protokollet, inkluderande upptag av koldioxid i sänkor, -föreslå klimatpolitiska styrmedel för åtgärdsprogrammet som berör samtliga samhällssektorer eller verksam-hetsområden, -belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna av sina förslag, inklusive påverkan på industrin när det gäller sysselsättning, konkurrenskraft och regional balans, -bedöma effekterna av sitt åtgärdsförslag till tidsperioden 2008 – 2012 med utblick för . Kommittén skall också beakta resultatet av det fjärde partsmötet med klimatkonventionen i sina bedömningar, samt regeringens proposition Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56). Kommitténs resultat skall kunna ligga till grund för beslut om ratifikation av Kyoto- protokollet. Den svenska politiken i klimatfrågor grundar sig på klimatpolitiska beslut (prop. 1992/93:179 bil. 1, s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). Enligt riksdagsbeslutet skall utsläppen av koldioxid från fossila källor stabiliseras nivå för att därefter minska. I beslutet betonades att klimatpolitiken bör utformas i ett internationellt perspektiv och i jämförelse med åtgärder i andra industriländer. I samband med beslutet uttalade att det är av vikt att fastställa mål för klimatarbetet och att utarbeta förslag om åtgärder för att nå dessa mål. Man angav också att en tidig omställning torde innebära ekonomiska fördelar för de länder som börjar ställa om sina system. Efter beslut om klimatpolitiken har nya frågor aktualiserats och andra omständigheter tillkommit. är medlem av den Europeiska unionen, vilket medför delvis nya villkor, och möjligheter, för såväl vårt nationella som internationella deltagande i klimatarbetet. har fattat ett nytt energipolitiskt beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:212) som också innefattar riktlinjer för en klimatstrategi inom energiområdet. Riktlinjerna innebär bl.a. att strategin skall utformas mot bakgrund av jämförelser med faktiskt vidtagna åtgärder i andra länder för att undvika att åtar sig väsentligt större börda på den svenska industrin än vad konkurrent-länderna lägger på sin industri. av koldioxid begränsas så långt det är möjligt med hänsyn till konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd. Vidare bör en rättvis fördelning av utsläppen mellan länderna utgå från att konkurrensutsatt verksamhet såsom energiintensiv industriell produktion och elproduktion ges likartade förutsättningar oavsett i vilket land produktionen sker. Vid förhandlingar under om klimatförändringar har en ny överenskommelse om industriländernas utsläpp av växthusgaser – 2012 träffats i Kyoto . Regeringen har också överlämnat propositionen Svenska miljömål – miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145), till .