sou · GOB352d5 · 2001-01-01 00:00:00 — För miljömålsarbetet är det viktigt att båda drivs med full kraft och utifrån en helhetssyn på miljön. Särskilda organ finns för samarbete med andra myndigheter i de olika rollerna. finns ett tillsyns- och föreskriftsråd och i kap. 20 före- slår vi inrättande av ett miljömålsråd. Andra samordnande funktioner som också kan bli viktiga i arbetet med att förverkliga målen är de som drivs via miljöövervakningsnämnden och miljöforskningsnämnden. För näringslivets miljöarbete har främst uppgifter som handlar om att stödja och hjälpa företag och branscher. Naturvårds- verket har viktiga uppgifter för att följa upp miljöarbetet i näringslivet och agera i enskilda ärenden enligt . Inför den nya myndig- hetsstruktur som planeras på näringslivsområdet är det angeläget att roll i förhållande till de nya näringslivsorienterade myndigheterna definieras. Vi har identifierat, utan inbördes ordning, följande konkreta uppgifter för verket: -Ta fram förslag till etappmål för små partiklar -Utveckla arbetet med sjökalkning anpassat till behovet -Intensifiera arbetet med sanering av förorenad mark -Kartlägga förekomsten av varor och produkter som leder till utsläpp av ozonnedbrytande ämnen och föreslå åtgärder och styrmedel för att sanera -Medverka till att det inrättas reservat och annat områdesskydd för skyddsvärda miljöer, bland annat genom inköp av skyddsvärd skogsmark -Upprätta åtgärdsprogram för hotade arter -Upprätta åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag -Klarlägga behovet av och föreslå regionala miljökvalitetsnormer bland annat för vattenområden -Tillsammans med Kemikalieinspektionen utarbeta riktvärden för produkter -Utreda ekonomiska styrmedel som kan kopplas till miljöklassning av arbetsmaskiner -Verka för en samordning av miljöforskningen. Utsläppskarteringar av olika föroreningar håller inte tillräcklig kvalitet för att följa upp alla miljömål och ingångna avtal. De måste därför för- bättras vilket bland annat påpekats av (SOU2000:23) De centrala myndigheternas uppgifter 749 som föreslår ett uppdrag till och av Emissionsforsk- ningsutredningen (SOU 2000:35) som föreslår ett särskilt rådgivande emissionsråd vid . Vi har erfarit att och nu arbetar med att identifiera byggstenar i en nationell databas som tillfredsställer krav på internationell rapportering, behov från lokal och regional nivå, för forskning och uppföljning. En sådan statistikdatabas är nödvändig för att följa upp miljömålen och inter- nationella avtal. Vi föreslår att verket får i uppdrag att lämna förslag till program för kvalitetssäkring och ansvarsfördelning vad gäller data om främst luftföroreningar. bedömningsgrunder för miljökvalitet är ett klas- sificeringssystem avsett att underlätta tolkningar av miljödata. Med dess hjälp ska man kunna bedöma om uppmätta värden är låga eller höga, antingen jämfört med genomsnittet för landet eller jämfört med ursprungliga nivåer. I miljömålsarbetet har dessa föreslagits få en utökad användning. bör därför ges i uppdrag att utveckla dem. Behovet är särskilt stort på vattenområdet där klassin- delningen behöver göras om för att bedömningsgrunderna skall bli ett verkningsfullt verktyg i arbetet med EU:s kommande vattendirektiv. bör vidare ges i uppdrag att samordna informa- tionen om miljömålen. Det gäller information till myndigheter, organi- sation och allmänhet. En bredare information till allmänheten om miljömålen behövs. Regeringen bör närmare överväga formerna för detta, ansvar och kostnader. Vid bör miljömålsrådets kansli placeras. I samband därmed bör verkets instruktion ses över även med avseende på verkets roll i miljömålsarbetet. Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen Styrelsen har två övergripande uppgifter i miljöarbetet. Den ena är att upptäcka, förebygga och undanröja risker för människors hälsa. Den andra uppgiften är att vara nationell tillsynsmyndighet inom hälsoskydd och miljömedicin enligt , hälso- och sjukvårdslagen, tobakslagen och beredskapsförordningen. har därmed viktiga uppgifter för att utifrån lagstiftningens krav driva utvecklingen mot hållbar utveckling med avseende på människors hälsa. Styrelsen har ett tvärgående ansvar för hälsoskydd. ska göra en nationell miljöhälsorapport som ska vara återkommande (). I denna kommer styrelsen att sammanställa och värdera utvecklingen i miljömedicinsk kunskap, trender i exponering för hälso- 750 De centrala myndigheternas uppgifter risker i miljön samt omfattningen av miljörelaterad sjuklighet och annan ohälsa. har i arbetet med de nationella miljökvalitetsmålen haft i uppgift att beakta hälsoaspekterna på alla mål. Uppgiften att övergri- pande driva på, bevaka, följa upp och föreslå åtgärder för hälsofrågorna i miljömålsarbetet bör kvarstå vilket framgår av kap. 20. Utifrån det ansvaret bör myndigheten delta i arbetet med revidering av alla mål och delmål som berör hälsoaspekter. Utveckling av myndighetens uppgifter bör också utveckla och stödja den regionala och lokala nivån med avseende på hälsoskyddsfrågor i miljömålsarbetet, t.ex. länsstyrelserna och deras regionala miljöunderlag. Det epidemiologiska underlaget är särskilt viktigt för allt miljöarbete och det är viktigt att det förs ut och kan användas konkret i övervakning och utvärdering av målarbetet. En viktig uppgift är uppföljning av hälsorelaterade delmål och effekter som avser sjuklighet och besvär. Den nationella miljöhälsorapporten blir ett viktigt instrument för att följa utvecklingen inom hälsoskyddet och de hälsorelaterade delarna i miljömålsarbetet. Rapporten bör i fortsättningen inplaneras så att den kan utgöra ett viktigt underlag och stöd i arbetet med revideringen av miljömålen (se kap. 20). Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen () har det övergripande ansvaret för kultur- miljöaspekten i miljöpolitiken. I kulturarvspropositionen (1998/99:114) föreslås nya mål för ämbetets verksamhet som är anpassade till rege- ringens ambition att nå en hållbar samhällsutveckling. De centrala myndigheternas uppgifter 751 I arbetet med miljömålen har haft ett övergri- pande samordningsansvar för frågor som rör kulturmiljön. Därutöver har haft uppdrag att formulera delmål för kulturmiljön för nio av miljökvalitetsmålen. har ett myndighetsansvar för flera frågor som är viktiga för att genomföra miljömålen. I kap. 20 behandlas frågor kring ansvaret i miljömålsarbetet. I arbetet med miljömålen bör ingå att fortsätta att arbeta med mått och begrepp som beskriver begreppet god kulturmiljövård liksom metoder för att väga in detta i olika beslut. Arbetet ska bedrivas i samverkan med övriga målansvariga myndig- heter. Utveckling av myndighetens uppgifter Viktiga uppgifter som bör prioriteras för att målen ska nås är: ·Nationell kulturmiljöövervakning (jmf nedan) ·Värna om kulturvärden i bebyggelsen och i landskapet och vårda kulturmiljön. Flera av delmålen syftar till att bevara regionala särdrag och stärka regionala identiteter, främst de som behandlar odlingslandskapet, våtmarker, fjällen, kust- och skärgård, sjöar och vattendrag och bebyggd miljö. föreslås med- verka i en utredning i detta syfte vad gäller lantbrukets ekonomi- byggnader. ·Bevaka kulturmiljöintresset och verka för att kontinuiteten bibehålls i samhällsplanering och byggande. Denna uppgift är ett viktigt led i uppföljningen och utvärderingen av målkvalitetsmålen. Flera av redan beslutade delmål liksom våra föreslagna komplette- rande preciseringar, handlar om hänsyn till kulturmiljön vid föränd- ringar. ska driva på arbetet med att utarbeta program och strategier för hur kulturarvet kan bevaras och utvecklas vad gäller Levande kust och skärgård, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö. Flera av målen innebär att det bör inrättas fler reservat och områdesskydd för skyddsvärda miljöer, det gäller t.ex. sjöar och vattendrag, våtmarker, kust- och skärgårds- områden, skogen och fjällen. En översyn av urvalet av områden av riksintresse för kulturmiljövården enligt 3kap. behöver göras och värdebeskrivningarna för riksintresseområden enligt 4 kap. behöver utvecklas. 752 De centrala myndigheternas uppgifter Ämbetets arbete med regional utveckling och turism är viktigt för miljökvalitetsmålen Levande kust och skärgård, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt odlingslandskap. ·Information, utbildning och rådgivningsverksamhet om kulturmiljö- vård och kulturmiljövärden. Flera av målen förutsätter informa- tionssatsningar och stöd till andra sektorer. Det gäller främst målen för sjöar och vattendrag, våtmarker, odlingslandskapet och skogar. ·Kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling. Kunskap om kul- turvärdena i miljön är en förutsättning för att uppnå miljömålen och för att uppnå en samverkan mellan kultur och natur. Flera av de föreslagna etappmålen förutsätter en kunskapsuppbyggnad och en fortsatt utveckling av dataregister för att: -skydda fornlämningar och värdefull bebyggelse -bevara och stärka lokala och regionala särdrag och identiteter, utarbeta kriterier för särskilt värdefulla vattenanknutna miljöer -göra en översyn av urvalet av skyddsvärda anläggningar och miljöer och precisera behovet av skötsel och underhåll -komplettera våtmarksinventeringen, slåtter- och betesmarks- inventeringen -vidmakthålla traditionella metoder och material ·Stötta det regionala arbetet och biträda länsstyrelser och länsmuseer. En viktig uppgift är här att tillsammans med fortsätta verka för en utvecklad samverkan mellan natur- och kultur på regional nivå. behöver förstärka sitt arbete med kulturmiljö- övervakning, metodutveckling och miljöforskning och utveckling av frivilliga åtaganden. Det bör även vara en viktig uppgift för att stötta det kommunala kulturmiljöarbetet och därvid bland annat med- verka i utvecklingsarbetet kring Agenda 21-arbetet. Kulturmiljöövervakningen behöver utvecklas och vi lägger förslag om ett särskilt uppdrag för att klara ut hur miljömålens kulturmiljöfrågor kan följas upp. ska identifiera indikatorer, utarbeta nyckeltal, ange vilket dataunderlag som krävs för uppföljningen, verka för att det tas fram, sammanställa det, värdera informationen och göra den tillgänglig. är statistikansvarig myndighet för all kultur- statistik. Miljömålsarbetet innebär att bör ta över ansvaret för de delar av kulturstatistiken som berör kulturmiljön. Det är viktigt att utveckla underlag och former för att ta tillvara kulturvärden i miljön vid förändringar. Det handlar om att utveckla De centrala myndigheternas uppgifter 753 kulturmiljöfrågorna i strategiska miljöbedömningar, miljökonsekvens- beskrivningar och i kompensationsåtgärder. Målen för kulturlandskapets tillstånd handlar inte om styra tillbaka landskapet mot ett tidigare tillstånd utan om att bevara eller förändra inom vissa önskvärda ramar. Det innebär behov av att utveckla skogsbruksmetoder, metoder för nyanläggning av våtmarker, restaurering av vattendrag och nyttjande av kulturhistoriskt värdefulla karaktärsbyggnader. Kulturaspekten behöver utvecklas och integreras i miljöledning och certifiering inom olika sektorer (jfr småskogsbrukets certifiering). Myndighetens arbete som rör miljökvalitetsmålen är central förvaltningsmyndighet för frågor om samhälls- planering, stadsutveckling, byggande och boende. Inom samhällsplane- ringen har ett särskilt ansvar för att landets mark- och vatten- resurser används på bästa sätt. Verket svarar också för den centrala administrationen av statens stöd i form av bidrag för finansiering av bostäder och ta fram underlag till riksdag och regering inom det bygg- och bostadspolitiska området. har till uppgift att inom sitt verksamhetsområde bl.a. med- dela föreskrifter för byggandet, ha uppsikt och tillsyn samt handlägga vissa förvaltningsärenden. Vad särskilt angår miljömålen bör poängteras verkets sektorsansvar för ekologisk hållbarhet inom hela verksam- hetsområdet. ska verka för samordning av de statliga myn- digheternas arbete med underlag för tillämpningen av 3 och 4 kap. (hushållningsbestämmelserna) och 6 kap. 11–13 §§ (om planer och planeringsunderlag) jämte 2 kap. och 19 kap.(om vissa byggnadsmaterial) och (1987:10) samt tillhandahålla underlag för tillämpningen av 5 kap. (om miljö- kvalitetsnormer). föreslås i kap. 20 få ett fortsatt huvudansvar för miljökvali- tetsmålet God bebyggd miljö med särskilt ansvar för etappmålen 1 om planering och 3–4 om byggnader. Verket föreslås också få ett fortsatt övergripande ansvar i målarbetet för frågor som rör fysisk planering och hushållning med mark, vatten och byggd miljö. Utöver detta har verket ett sektorsansvar för byggsektorn som näringsgren. 754 De centrala myndigheternas uppgifter kommer också att beröras av etappmål 3 under Säker strålmiljö om att begränsa radonexponeringen i bostäder och vissa andra lokaler. En särskild utredare ska bl.a. överväga och lämna förslag till statliga effektiva insatser så att problemet med för höga radonhalter kan minska inom en rimlig tidsram. Mot anledning av denna utredning lämnar vi inget förslag till ansvarsfördelning vad gäller etappmålet för radon. Utveckling av myndighetens arbete bör fortsätta att utveckla sitt arbete med ekologisk hållbar utveckling inom sina ansvarsområde. Basen för arbete är att informera, ta fram allmänna råd, föreskriva etc. bör därför införliva sina nya arbetsuppgifter med miljömålen i sin nya organisation. Verkets uppgift inom miljöområdet kommer att förstärkas ytterligare. Ett fördjupat samarbete med berörda myndigheter och bransch- organisationer blir därför en nödvändighet i den processen. Nära samarbete behövs också med myndigheter som har särskilda roller inom forskning och utveckling, t.ex. , och den nya FoU myndigheten som regeringen föreslår i propositionen om Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81). har viktiga uppgifter som bör prioriteras för att målen ska nås. Vissa uppgifter arbetar med och vissa är nya. Viktiga konkreta uppgifter för verket blir: ·Att följa och utveckla användningen av strategiska miljöbedömningar i samband med genomförandet av EU:s direktiv inom området. ·Som ansvarig statistikmyndighet utveckla miljörelaterad statistik för byggande, boende samt mark- och vattenanvändning. ·Uppföljning av miljömål och fortlöpande utvärdera effekterna av gjorda insatser för att nå målen ·Följa och stödja användningen av samhällsplanering i arbetet för att nå de olika miljökvalitetsmålen och därvid verka för en fördjupad analys av sambanden mellan bebyggelseutveckling, lokalisering av vissa strategiska verksamheter och transportsystemen. ·Metodutveckling av konsekvensanalyser i översiktsplan och i planer med rättsverkan. ·Utveckling av kunskap för planering för minskat buller. ·Utveckling av metoder för att tillvarata miljö- och resurshushåll- ningsaspekter i strukturfondsprogram och i EU:s regionala utveck- lingsplanering (ESDP-arbetet). ·Delta i och följa upp HABITAT-arbetet. De centrala myndigheternas uppgifter 755 Vi har tidigare i kap. 5–19 redovisat vilka uppdrag som myndigheterna bör arbeta med. De är i korthet; ·Boverket bör ges i uppdrag att i samverkan med berörda myndig- heter utveckla, stödja och följa upp arbetet med miljömål i sam- hällsplaneringen bl.a. mot bakgrund av erfarenheterna från projektet miljömål i (SAMS). ·Individuell värmemätning bör genomföras inom vissa demonstra- tionsområden. får i uppdrag att tillsammans med Energi- myndigheten utreda och lämna förslag för en strategi för en mer allmän introduktion av individuell värmemätning. ·Boverket bör tillsammans med och branschorganisationer ta fram ett system för miljö- och energidekla - ration av fastigheter. Deklarationen bör bl.a. avse förhållanden som rör inomhusmiljön, sunda material, ljudnivå och kvalitetssäkring av byggprocessen. ·Vi föreslår en utökad samordning inom området ventilation, inom- husmiljö och energihushållning. bör i samråd med och få i uppdrag att komma med förslag till åtgärder för att förbättra samordningen och lagstiftningen inom detta område. ·Boverket bör ges i uppdrag att utforma ett program för en riktad information till allmänheten om betydelsen av en funktionsenlig ventilation och andra risker som kan försämra inomhusklimatet. bör också ta fram ett program för informationsinsatser riktade till universitet, tekniska skolor och yrkesskolor men också för konsult- och byggbransch och byggherrar och fastighetsägare för att uppmärksamma fuktförhållandenas betydelse för hälsan. ·Boverkets föreskriftsrätt för energihushållningsåtgärder bör utökas till befintliga byggnader. Gällande byggnorm bör därför ses över och ställas på en sådan nivå att teknikutvecklingen kan fortgå mot långsiktigt samhällsekonomiska lösningar så att miljömålen nås. bör föreslå ändringar i lagstiftningen inom detta område. ·Boverket bör i egenskap av sektorsansvarig för byggsektorn verka för att kvalitetssäkring- och miljöledningssystemen inom byggsektorn medverkar till att förverkliga miljömålen. ·Boverket bör ge i uppdrag att föreslå former för ett brett och samlat samråd om hur arbetet med miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och förslagna etappmål tillsammans med övriga nationella mål ska kunna omsättas i planer och program på olika nivåer. 756 De centrala myndigheternas uppgifter Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen Kemikalieinspektionen (KemI) arbetar för att förebygga skada på män- niskor och miljö från kemiska och biotekniska produkter. En central uppgift är att i EU och internationellt driva på kemikaliesäkerhetsarbetet bl.a. när det gäller bedömning av risker och åtgärder för att begränsa farliga ämnens användning och förekomst, klassificering och märkning av ämnen och produkter samt prövning av bekämpningsmedel. En annan viktig uppgift är att nationellt se till att tillverkare, importörer och säljare tar sitt ansvar för att produkter och varor kan hanteras säkert, samarbeta med och ge stöd till regional och lokal tillsyn samt sektorsmyndigheter liksom att påverka forskning och utveckling och på annat sätt verka för att kunskap om kemikalieflöden och kemikalierisker tas fram och förs vidare. KemI föreslås i kap. 20 får fortsatt ansvar för målet Giftfri miljö. För att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö behövs en kraftig ambitionshöjning i kemikaliesäkerhetsarbetet jämfört med nuläget. Utveckling av myndighetens arbete KemIs arbete i EU och internationellt behöver öka generellt inom nu aktuella arbetsområden. Satsningar behöver göras på viktiga principiella frågor som substitutions- och försiktighetsprincipen liksom för att få accept för generella angreppssätt när det gäller att begränsa ämnen med särskilt farliga egenskaper. Andra nya uppgifter som tillkommer innebär att i EU och internationellt driva på arbetet med att ta fram regler som innebär krav på att existerande ämnen har data som motsvarar nya ämnen liksom att verka för att som ett första steg få ett EU-gemensamt system för hälso- och miljöinformation för varor. Även nationellt behöver KemI:s insatser öka. Den operativa tillsynen över regler behöver utökas. KemI behöver utveckla och vidga arbetet som innebär att påverka det systematiska riskhanteringsarbetet hos aktö- rerna. Dialogen med näringslivet behöver öka och insatserna inriktas mot att ta fram stimulans- och stödinsatser. Samarbete med forskning är ett annat område som behöver ges ökad tyngd. Arbete med att ta fram riktvärden för att följa upp miljötillståndet m.m. är en ny arbetsuppgift för KemI. De centrala myndigheternas uppgifter 757 Såväl i EU och internationellt som nationellt behövs en ökad satsning göras på varor. Samarbetet med andra myndigheter kommer att behöva utvecklas vidare och öka i insats. Som ansvarig för miljökvalitetsmålet tillkommer nya uppgifter för KemI som innebär att följa upp och värdera aktörernas arbete samt att föra en dialog om framtida insatser. Den nya preciseringen i miljökvalitetsmålet som anger att människans exponering ska beaktas samlat utifrån de olika miljöer hon vistas i, innebär ökad samverkan mellan KemI, Arbetarskyddsstyrelsen och . Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen () är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. SSI arbetar med att bedöma och begränsa risker som är förenade med strålning och följer utveck- lingen inom de biologiska strålningsverkningarnas och strålningsfysikens områden, SSI ska också ha ett centralt samordnande ansvar för målinriktad strålskyddsforskning och bedriva ett målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inom strålskyddsområdet föreslås få fortsatt ansvar för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. SSI har lämnat underlag till beträffande åtgärdsstrategier för att begränsa exponeringen av radon. Denna fråga ingår nu under Säker strålmiljö och bör göra så även framgent. Utveckling av myndighetens uppgifter Miljömål för strålskyddet har varit sparsamma och SSI berörs därför i hög grad av de föreslagna etappmålen för Säker Strålmiljö. SSI behöver utveckla nya arbetsätt och integrera miljömålsarbetet inom myn- dighetens verksamhetsområden. Det gäller framför allt uppbyggnad av ett miljöövervakningsprogram som också rymmer forsknings och utvecklingsinsatser. SSI bör ha huvudansvar för etappmål 1. SSI behö- ver utveckla miljöskyddskriterier för radioaktiva ämnen i miljön inte minst för skydd av den biologiska mångfalden. Detta arbete bör ske i internationell samverkan. SSI bör också vara pådrivande för att behövlig 758 De centrala myndigheternas uppgifter forskning om effekter av elektromagnetiska fält tas fram så att etappmål 4 kan nås. Även i detta fall är den internationella forskningen av stor vikt. SSI bör också ha delansvar i arbetet att genom information och utbildning verka för att minska exponeringen för UV-strålning till allmänheten (etappmål 2). Arbetet bör ske i samarbete med , och ansvariga för hälsovård och hälsoinformation. Insatser från SSI behövs för att granska val av metod och plats för slutförvar av använt kärnbränsle samt lämna information till allmänheten i dessa frågor. SSI kommer också att beröras av etappmål 3 om att begränsa radonexponeringen i bostäder och vissa andra lokaler. En särskild utredare ska bl.a. överväga och lämna förslag till statliga effektiva insatser så att problemet med för höga radonhalter kan minska inom en rimlig tidsram. Mot anledning av denna utredning lämnar vi inget förslag till ansvarsfördelning vad gäller etappmålet för radon. SSI har tillsammans med andra myndigheter ansvaret för att följa upp delmålen med ledning av vissa angivna indikatorer. SSI har redo- visat till regeringen vilka insatser som är nödvändiga för att tillgodose behovet av miljöövervakning av radioaktiva ämnen. Detta skulle möj- liggöra att den årliga stråldosen till allmänheten kan beräknas i olika regioner. I SSI:s uppdrag bör också ingå att bygga upp system för utvärdering av gjorda insatser för att nå målen och fortlöpande utvär- dera effekterna. Myndighetens uppgifter som rör miljökvalitetsmålen geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyn- dighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhante- ring. SGU har till uppgift att tillhandahålla geologisk information inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. SGU ska verka för ett ekologiskt och ekonomiskt balanserat nyttjande av landets mineralresurser. SGU ska miljösäkra tömda oljelagringsanläggningar som använts för statens beredskapslagring. SGU har ett sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling som man definierat som natur- resursutvinning samt grundvatten. SGU:s ansvar för ekologiskt hållbar utveckling med avseende på utvinning av naturresursen grundvatten innebär bl. a att verka för att bevara betydande grundvattenförekomster så att de kan utgöra en källa för grundvatten av god kvalitet. SGU är expertmyndighet för frågor som rör grundvatten och tillhandahåller information om grundvatten för olika behov i samhället.