sou · GOB337d2 · 2001-01-01 00:00:00 — har inneburit stora förändringar och påfrestningar på den svenska bostadsmarknaden. Bostadssubventionerna har minskat, all- männyttan i praktiken upphört som begrepp och förmedlingsinstitutet förändrats som fastighetskrisen sänkte värdena och skattere- formen gjorde det dyrare att bo. Nybyggnationen föll till nivåer inte noterade sedan seklets början. Arbetslösheten fyrdubblades under 1992-1993 och realinkomsterna sjönk för breda grupper. var en stor mottagare av flykting- och anhöriginvandrare. Som framgått (tabell 18) bodde i drygt 475 000 personer som invandrat 1985 och . Allt detta har givetvis haft effekter på hushållens flyttningsbeslut och -rörelser. Poängen här är att påpeka att segregationsprocesserna alltid utspelas i ett vidare samhällspolitiskt och samhällsekonomiskt sammanhang och att många politiska beslut fattas (och ofta måste fattas) utan kunskap om följdeffekter för, till ex- empel, geografisk rörlighet. En annan i sammanhanget ofta utpekad migrationstyp riktar ljuset mot de invandrade personernas egna handlingar. En vanlig föreställning är att invandrade personer söker sig till landsmän och att segregeringen därför delvis är självvald. Detta fenomen, att man bosätter sig nära släktingar, vänner och bekanta, kallar jag nätverksgenererade flytt- ningar. De senare är alls inte begränsade till den invandrade befolk- ningen – vi handlar alla i ett socialt, mellanmänskligt sammanhang – men skälet till att bostäder inte förblir tomma när de med svensk bak- grund lämnar dem är att personer med andra nätverk flyttar in. En vik- tig orsak till detta är inte nätverken utan det som diskuteras ovan, t.ex. områdenas allmänt låga attraktivitet samt hur olika kommunala instan- Etnisk och socioekonomisk segregation i 1990-1998 261 ser hanterar de nya invandrare som kommit till eller placerats i kom- munen. Av etniska nätverk genererade flyttningar förekommer dock av allt att döma i vissa bostadsområden, men omfattningen av fenomenet, lik- som den bakomliggande orsaken, är alltför ytligt studerad. En studie av omflyttningen i 1990-1995 tyder på en omflytt- ning mellan de större miljonprogrammen där denna omflyttning är et- niskt selektiv och leder till en förstärkning av vissa etniska kluster (1998a). Trots detta måste nätverksgenererade flyttningar anses tillhöra en förklaringsansats som tenderar att överdriva både den enskilda individens som kulturens roll i skapandet av etnisk boende- segregation. Det är i grunden fråga om en kulturalistisk förklaringstyp, som dessutom antyder att den rådande ordningen är naturlig. Först när den analyserats som del i det större (strukturella och institutionella) sammanhang som antyds ovan kan fenomenet få sin rättmätiga plats i förklaringskedjan. I den litteratur som behandlar etniska kluster- och enklavbildningar (en segregationstyp som är vanlig i främst och ) betonas kongregationens (samlingens) fördelar för den invandrade, se bl.a. Knox 1994, som sammanfattat denna forskning. Han hävdar vis- serligen att externa faktorer (majoritetens attityder, förekomst av dis- kriminering, bostadsmarknadens struktur) är en sida av orsakskomplex- et bakom etnisk klusterbildning, men också att flera interna faktorer verkar i denna riktning. Till de senare hör följande fyra funktioner, som ett etniskt kluster kan ha för en etnisk grupp: Vid intensiv diskriminering eller förföljelser erbjuder ett eget kärnområde en slags . b)Ömsesidigt stöd Samlat boende ger möjligheter att bygga egna etniska institutioner. Av landsmän kan man också få stöd i krissituationer, man kan göra arbetsbyten, låna pengar av varandra samt, inte minst, utveckla viss etnisk företagsamhet riktad till den egna gruppen. c)Kulturellt bevarande Etniska grupper som aktivt motarbetar assimilation, eller som är tveksamma till att alltför mycket kompromissa över sitt kulturarv, finner det strategiskt klokt att bo geografiskt koncentrerat. d)Kluster som bas för offensiv kamp Kampen kan vara illegitim (Knox nämner t.ex. miltitanta katolska gruppers – IRA-boende i vissa brittiska städer) men oftast demokratisk 262 Etnisk och socioekonomisk segregation i 1990-1998 och fullt legitim. Särskilt i städer med direktval till stadsdelar kan en minoritets enda väg att få viss representation i det politiska systemet vara att åtminstone i någon stadsdel utgöra en betydande del av väljar- na. (Knox 1994, s. 188-191) De klusterbildningar som finns i svenska städer dominerar aldrig ett grannskap eller ett bostadsområde. Som mest utgör t.ex. en enskild na- tionalitet sällan av de utlandsfödda i ett större mil- jonprogramområde i . Den segregeringstyp vi ser i svenska städer återfinns på flera andra håll i (t.ex. i och i de nordiska grannländerna) och mycket litet tyder på att den i första hand drivits fram av etniska nätverk och ännu mindre att det skett spontant och av fri vilja. Kongregation existerar förvisso, särskilt bland katego- rier som levt som etniska eller religiösa minoriter före invandringen till – t.ex. assyrier-syrianer i , där främst bosatta i bo- stadsområdet , och i andra mellansvenska städer. (Assyrierna tillhör en kategori människor som sökt hävda sin etniska- religiösa särart bland kurder och turkar i gränstrakterna mellan , och , se 1999). Som påpekar är det oftast nöd- vändigt att göra skillnad mellan invandrare som tillhört en nationell majoritet i sitt hemland och sådana som inte gjort det. De senare har, särskilt om de varit förföljda eller upplevt sig stå under ett hårt yttre tryck, ofta utvecklat etniskt baserade strategier för att skydda sig mot assimilation. Dessa strategier – som normalt sett inbegriper ett så geo- grafiskt koncentrerat boende som möjligt – kan åtminstone under några generationer fortleva i det nya landet även om gruppen i inte utsätts för samma grad av hot mot väsentliga värden och praktiker. Men att från några exempel på kongregation inom några av dessa invandrade grupper dra slutsatsen, att boendets etniska delning mer generellt skulle kunna förklaras med invandrares kolonibildning är som att tillverka en höna av ett litet antal fjädrar. Det tål dock att upprepas, att nätverksas- pekterna forskningsmässigt försummats inom det empiriska segrega- tionsforskningsområdet och att mer forskning krävs inom detta område. Den tolkningsram som här presenterats håller öppet för betydelsen av såväl ekonomiskt-strukturella, institutionella som kulturella förklaring- ar. Den har sin tyngdpunkt i ett processperspektiv, där svenska hushålls handlingsmönster ses som en relevant och viktig del av studier av seg- regeringen (1997, Pred 1997). Det är möjligt att tolka svenska hushålls utflyttning från bl.a. miljonprogrammets förorter i ett kulturra- sistiskt perspektiv, att man flyr från De Andra, men det finns också skäl Etnisk och socioekonomisk segregation i 1990-1998 263 att studera hur villkoren för social gemenskap, trivsel, skolarbete och möjligheten att utöva ett aktivt medborgarskap faktiskt ser ut i bostads- områden som blivit föremål för s.k. flight. Forskningen har ett alltför svagt underlag för att säga något om effekterna för individer och hushåll av att bo i skilda boendemiljöer. Sådana grannskapseffekter har intresserat forskare i bl.a. och då nästan uteslutande genom ett fokus på fattiga bostadsområden av get- totyp (1987, Massey och 1993). I en aktuell studie av Per Strömblad, avseende grannskapseffekter på valdeltagandet i några av bostadsområden, når han slusatsen att negativa effekter inte kunnat påvisas på det politiska deltagandet. I en annan studie, av- seende inkomstkarriärer i , kunde dock relativt tydliga grannskapseffekter noteras (1998a). När liknande kategorier jämfördes med avseende på löneut- vecklingen 1990-1995 i olika bostadsområdestyper (t.ex. Sverigefödda män i åldern med hög utbildning) visade det sig att löneut- vecklingen för en person bosatt i svenskglesa låginkomstområden med hyresrätter var sämre än annorstädes. Sådana kontexteffekter måste studeras närmare men skulle de visa sig hålla för en mer omfattande prövning anmäler sig dels teoretiskt viktiga frågor om grannskapets betydelse för individernas livsutveck- ling (karriär), dels skulle utflyttningen från dessa områden också kunna betraktas som ekonomiskt rationell. De diskussioner som förts avslutningsvis är giltiga för alla städer i . Redovisade data tyder på att den etniska segregationens dy- namik försiggår över hela landet. Situationen i och är härvidlag mer negativ än i (åtminstone såsom den kan avlä- sas med kvantitativa metoder), och detsamma gäller för bl.a. Trollhät- tan, och i jämförelse med t.ex. , Norrkö- ping och . Studien har visat att den etniska segregationen mot slutet av decenniet ökat i tre fjärdedelar av de specialstuderade sexton kommunerna. Detta understryker behovet av att inte begränsa vare sig analyser eller politik till utvecklingen i landets tre storstadsområden, även om – vilket förtjänar att betonas än en gång – effekterna av boen- desegregation har en större magnitud i storstädernas socioekonomiskt mer polariserade miljöer. 264 Etnisk och socioekonomisk segregation i 1990-1998 & I, 1995. Etnisk boendesegregation i teori och praktik. Arbetsrapport nr 112 från . Också publicerad som bilaga till Invandrar- politiska kommitténs slutbetänkande, 1996. (SOU 1996:55. Vägar in i , s. Bo i skilda världar, Mångfald och ursprung, 1997:112-123. Svenskglesa bostadsområden, Invandrare & Minoriteter, 2:19-24. Segregering, segmentering och socio-ekonomisk polarisering. och sysselsättningskrisen 1990- 95. Partnerskap för multietnisk integration nr 2. : Sociolo- giska institutionen, . : Ethnic Divisions of Mobility and Housing in post-Palme , , 35:397-428. Divided Cities as a Notion in , Housing Studies, 14:601-624. Social och geografisk rörlighet för befolkningen i storstadsregioner, i: Hemort . : Integ- rationsverket (under produktion). Cross, M. & R, Waldinger 1997. Economic integration and labour market change, i for Research and Policy on Migrants in Cities, 1-41. Discussion paper prepared for the Second Interna- tional Metropolis Conference. Ut- recht: ERCOMER. , F. 1999. En minoritets odyssé. Upprätthållande och transfor- mation av etnisk identitet i förhållande till moderniseringsproces- ser. Det assyriska exemplet. Invandrares försörjning, i Mångfald och ur- sprung, 78-85. Etnisk och socioekonomisk segregation i 1990-1998 265 Knox, P. : an introduction. (Third ed.). Massey, R. & N, 1993. Geografiska regionstudier nr 32. Musterd, S. & W. Ostendorf 1998. and the Welfare state. Inequality and exclusion in western cities. & : Routledge. , S. 1992. Segregation – ett svenskt dilemma? Socialpoli- tiska och sociologiska synpunkter. Bilaga 9 till Långtidsutred- ningen 1992. Pred, A. Somebody else, Somewhere else: Racisms, Racialized Spaces and the Popular Imagination in , Antipode, 29:383-416. , framtiden och mångfalden. : pub- likationer. Bostadspolitik 2000 – från produktions- till boendepo- litik. Att växa bland betong och kojor. Ett delbetänkande om barns och ungdomars uppväxtvillkor i storstädernas utsatta områ- den från . : publi- kationer. Strömblad, P. Exploring contextual effects of immigrant density on political en- gagement. Paper presented for NOPSA 99, 19-21/8 1999. The truly disadvantaged: The , the underclass and public policy. 266 Etnisk och socioekonomisk segregation i 1990-1998 Geometro, samt forskning, . Databasen innehåller demografisk och socioekonomisk information om samtliga personer som 1990 och/eller 1995 bodde och/eller arbetade i någon av de tre stor- stadsregionerna samt i , och . De c:a 2,7 milj. individerna kan knytas till bostadsområden och arbetsplatser och de kan följas longitudinellt (). En lång rad re- gister vid SCB ligger till grund för databasen (, FoB90, Fas- tighetsregistret 1990 och 1995, Årsys90, Årsys95, Inkomstregist- ret 1990 och 1995, In- och , , samt 1990 och 1995). InkData97, samt forskning, . Data över inkomststrukturen i lan- dets 9 300 SAMS-områden . Innehåller uppgifter om 7 milj. personer i åldern . Dessa har fördelats på inkomstdeciler (sammanräknad inkomst) och på bostadsområden. SamsData95 och SamsData98, samt , . Innehåller uppgifter om befolkningens etniska sammansättning efter födel- seland i landets samtliga SAMS-områden samt 1998- 12-31. för ekonomisk forskning, FIEF