sou · GOB395d2 · 2001-01-01 00:00:00 — I de fall den kooperativa hyresgästen har underhållsansvaret är det helt överflödigt med den fylliga regleringen i hyreslagen. En annan delförklaring till den fylligare regleringen i hyreslagen är att man i den lagen ofta synes utgå från ett tydligare motpartsförhållan- de än i den bostadsrättsliga relationen. Enligt vårt synsätt är konstruk- tionen med en förening där styrelseledamöterna ofta bor i huset ägnad att underlätta kommunikation o.d. När det är en förening som upplåter hyresrätt till medlemmar framstår därför behovet mindre av en väldigt utförlig reglering för skilda scenarier än i ett vanligt hyresförhållande. Vi anser att förekomsten av en förening med styrka talar för att ansluta till bestämmelserna för bostadsrätter. Det är också så att man har anledning att räkna med att ledamöterna i de kooperativa hyresrättsföreningarnas styrelser oftare än vanliga hy- resvärdar kommer att vara lekmän. Reglerna om tillträde skall tillämpas av dessa lekmän. Det är då viktigt att de görs så enkla som möjligt. Mot den angivna bakgrunden anser vi att man som förebild för de kooperativa hyresrätterna bör använda den enklare och mer lättöver- skådliga regleringen i BRL. Det innebär att företrädare för den koope- rativa hyresrättsföreningen skall ha rätt att få komma in i lägenheten, när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen sva- rar för. Den kooperativa hyresgästen skall vara skyldig att låta visa lä- genheten när hyresrätten är uppsagd I övrigt bör samma regler, t.ex. beträffande ohyra, gälla som gäller för både hyresrätter och bostadsrätter. Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor 203 15Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor Bestämmelser om förverkande av hyresrätt finns i 42 – 44 §§ hyresla- gen. I 42 § hyreslagen finns de s.k. förverkandegrunderna. Exempel på förverkandegrunder är att hyresgästen inte betalar hyran eller att han hyr ut i andra hand utan tillåtelse. I paragrafen finns också bl.a. regler om hur hyresvärden skall agera när det förekommer störningar i boen- det. Betydelsen av att hyresgästen vidtar rättelse tas upp i 43 § hyresla- gen. I flera fall är det så att hyresgästen inte får skiljas från lägenheten om denne vidtar rättelse innan hyresvärden har sagt upp hyresgästen. Bestämmelser finns också om att hyresvärden måste göra uppsägningen från det att denne fick kännedom om det förhållande som utgör grund för förverkande. I 44 § hyreslagen finns bestämmelser om att hyresgästen inte får skiljas från lägenheten trots att denne är försenad med hyresbetalning- en, om betalningen erläggs . Det är den s.k. rätten till åter- . Slutligen finns två ytterligare undantag från huvudregeln att försenad betalning leder till förverkande. Det kan undvikas om social- nämnden åtar sig betalningsansvaret för hyran. Vidare kan den som har varit sjuk o.d. få behålla lägenheten trots att betal- ningen har erlagts efter återvinningsfristens utgång. 204 Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor Reglerna om bostadshyresgästens besittningsskydd finns i 45 – 52 §§ hyreslagen. I 45 § hyreslagen undantas vissa typer av upplåtelser från det annars gällande besittningsskyddet. Undantagna är bl.a. andra- handsupplåtelser som har varat i än i följd. Den centrala materiella paragrafen är 46 § hyreslagen. Där anges en huvudregel om hyresgästens rätt till förlängning av avtalet, s.k. direkt besittningsskydd. Sedan anges i tio punkter undantag från rätten till förlängning. Ett fall när rätt till förlängning inte föreligger är att hyres- gästen på annat sätt än som anges i förverkandebestämmelserna har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas. Ett exempel på sådant åsidosättande är upprepade betal- ningsförseningar med hyran men där hyran erlagts inom återvinnings- fristen. I 47 § hyreslagen finns bestämmelser om vad som gäller när flera har hyrt en lägenhet gemensamt och en av dem säger upp avtalet. De resterande paragraferna, 49 – 52 §§ hyreslagen (48 § hyreslagen är upphävd), anger vad som gäller i samband med tvist om förlängning av hyresavtalet. Lokalhyresgästen har inte samma besittningsskydd som bostadshyres- gästen. Lokalhyresgästen har s.k. indirekt besittningsskydd. Bestäm- melserna finns i 56 – 60 §§ hyreslagen. På motsvarande sätt som för bostadshyresgäster anges först vissa undantag då reglerna om besitt- ningsskydd inte är tillämpliga, 56 § hyreslagen. I den följande paragrafen anges huvudregeln att hyresgästen har rätt till ersättning, om hyresvärden vägrar förlängning. Det är alltså inne- börden av det indirekta besittningsskyddet. I fem punkter anges sedan undantag. Ett av undantagen är att de hyresvillkor som hyresvärden kräver för förlängning är skäliga och överensstämmer med god sed i hyresförhål- landen, 57 § första stycket 5 hyreslagen. I 57 a § hyreslagen finns be- stämmelser om under vilka omständigheter villkoren för hyran enligt 57 § första stycket 5 hyreslagen inte skall anses skälig. I de återstående paragraferna finns bestämmelser om bl.a. vad hy- resvärden skall iaktta vid uppsägning och hur ersättning till hyresgästen skall beräknas. Det sistnämnda regleras i 58 b § hyreslagen. Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor 205 hyreslagstiftningsutredning föreslog i sitt slutbetänkande Hyresgästinflytande vid ombyggnad. Besittningsskydd vid lokalhyra. Andra hyresrättsliga frågor (SOU 2000:76) vissa justeringar av de sist- nämnda bestämmelserna. De har dock inte betydelse för vad som här skall avhandlas. 15.1.3Prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter Särskilda bestämmelser om prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter finns i 53 – 55 c §§ hyreslagen. I 54 § hyresla- gens anges hur den skall agera som önskar få till stånd en ändring av villkoren. Bestämmelser om tidpunkten för villkorsändringar finns i 55 c §§ hyreslagen. Dessa två paragrafer gäller alltså alla typer av vill- korsändringar. De övriga, 54 a, 55 och 55 b §§ hyreslagen gäller änd- ring av hyran. Därvid kan särskilt nämnas 55 § hyreslagen. Där finns den s.k. bruksvärdesprincipen. I sammanhanget bör också nämnas 55 d § hyreslagen. Den innehål- ler bestämmelser om återbetalning av hyra i vissa fall. Vårt förslag: Hyreslagens bestämmelser om förverkande görs tillämp- liga också för kooperativa hyresrätter med två avvikelser. Den första avvikelsen är vårt förslag i avsnitt 4.2.6 om förverkande när den som har förvärvat en hyresrätt inte ansöker om medlemskap. Den andra är att möjligheten enligt hyreslagen att förverka en hyres- rätt när hyresgästen inte fullgör en avtalad skyldighet skall utsträckas till att gälla även i fall då skyldigheten i stället för i avtal har angetts i föreningens stadgar. Hyreslagens och om förverkande är uppbyggda på samma sätt och företer mycket stora likheter. De skillnader som finns förklaras delvis av de olika regler som finns om rättigheter och skyl- digheter för respektive upplåtelseform. En annan förklaring är att änd- ringar har gjorts för hyresrätterna utan att man har sett över . Men en sådan översyn gjorde Bostadsrättsutred- ningen i sitt slutbetänkade Olika bostadsrättsfrågor (SOU 2000:2). Ut- redningen föreslog därvid harmoniseringar med hyreslagen beträffande 206 Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor förverkandefristen, återvinningsfristen, skyldighet att underrätta bo- stadsrättshavaren om möjligheten till återvinning om betalning erläggs m.m. Med hänsyn till att några mer betydelsefulla skillnader inte kan sä- gas finnas mellan hyreslagen och BRL – särskilt om man räknar in Bo- stadsrättsutredningens förslag – samt till att kooperativ hyresrätt utgör en form av hyresrätt anser vi att man bör ansluta till hyreslagens regler om förverkande. Det finns dock skäl för två avvikelser. Först bör erinras om vårt för- slag i avsnitt 4.2.6. Där föreslog vi att den som förvärvar en kooperativ hyresrätt enligt hyreslagens regler om överlåtelse av hyresrätt skall vara skyldig att ansöka om medlemskap i den kooperativa hyresrättsföre- ningen. Om hyresgästen inte efter tillsägelse från den kooperativa hy- resrättsföreningen ansöker om medlemskap, skall föreningen ha rätt att säga upp hyresavtalet med följden att hyresrätten då skall vara förver- kad. Den andra avvikelsen avser följande. Enligt 42 § första stycket 8 hy- reslagen är hyresrätten förverkad om hyresgästen åsidosätter avtalsen- lig skyldighet, som går utöver hans skyldighet enligt hyreslagen, och det måste anses vara av synnerlig vikt för hyresvärden att skyldigheten fullgörs. I 7 kap. 18 § 7 BRL finns en liknande bestämmelse. Men där har den mer neutrala formuleringen ...inte fullgör skyldighet som går utöver... valts. Sådan förpliktelse anses nämligen kunna följa inte bara av särskilt avtal utan även av stadgarna. En sådan förpliktelse kan in- nebära t.ex. att medlem skall tillhöra en viss sammanslutning (se t.ex. m.fl., Bostadsrättslagen, 2 uppl., 1998, s. 212). Vi anser att legitima skäl kan finnas för kooperativa hyresrättsföre- ningar att ställa upp denna form av krav, inte minst mot bakgrund av att det under försöksverksamheten har förekommit s.k. kategoriboende. Föreningen bör då kunna ställa upp sådana krav i stadgarna. Under de angivna förutsättningarna bör förverkande kunna ske om hyresgästen inte uppfyller kraven. I våra direktiv ställs frågan vad som bör gälla om en hyresgäst i en förening som riktar sig till en viss kategori boende åsidosätter av före- ningen uppställda krav på egen medverkan vid förvaltningen (dir. 1999:88 s. 12). Den anser vi vara besvarad genom det sagda. Även den typen av krav bedömer vi faller under de nämnda bestämmelserna, om de har ställts upp i stadgarna eller särskilt avtalats. får man genom den uppställda förutsättningen för förverkande att det skall vara av synnerlig vikt för föreningen att skyldigheten fullgörs en av- gränsning mot uppställda villkor som är oberättigade eller annars oskä- liga. Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor 207 Vi föreslår således den avvikelsen från hyreslagen att den aktuella förverkandebestämmelsen skall omfatta även det fallet att skyldigheten framgår av stadgarna. Det bör påpekas att vi anser att det bör krävas flagranta överträdel- ser av skyldigheter enligt avtal eller stadgar för att förverkande skall kunna vara aktuellt. Förverkande av en bostadslägenhet är en ingripan- de och allvarlig påföljd. En grundförutsättning är också att det verkli- gen är av stor betydelse för föreningen att skyldigheten fullgörs. Det bör framhållas att en annan möjlighet i de aktuella situationerna är att vägra förlängning av hyresavtalet. Vårt förslag: Bestämmelserna i 57 § första stycket 5 och 57 a § hy- reslagen om undantag från det indirekta besittningsskyddet för lokaler när hyresgästen inte godtar nya hyresvillkor skall inte gälla för koope- rativa hyresrätter. En kooperativ hyresgäst skall aldrig ha rätt till er- sättning enligt 58 b § hyreslagen på den grunden att denne inte godtar nya hyresvillkor. I övrigt skall hyreslagens bestämmelser om indirekt besittningsskydd för lokaler gälla. Reglerna om besittningsskydd är mycket utförliga. De innehåller också många bestämmelser som torde sakna aktualitet för kooperativa hyres- rätter. Eftersom de bestämmelserna kommer att sakna praktisk betydel- se anser vi skäl inte finns att göra några särskilda undantag. Det sagda gäller med ett undantag, nämligen de i avsnitt 15.1.2 återgivna bestämmelserna om hyra för lokaler i 57 § första stycket 5 och 57 a § hyreslagen. De innebär i korthet ett undantag från det indi- rekta besittningsskyddet för lokaler. Rätt till ersättning föreligger inte om hyresgästen inte godtar de nya hyresvillkoren, om dessa är skäliga och överensstämmer med god sed i hyresförhållanden. Vi föreslog i av- snitt 9.4.1 att föreningen skall ha rätt att bestämma hyran för både bo- stadslägenheter och lokaler. Den lösning vi har valt motsvarar den som gäller för bostadsrätter. I korthet kan lösningen sägas innebära att tryggheten ligger i det före- ningsrättsliga regelverket. Därmed kan de här återgivna bestämmelser- na om det indirekta besittningsskyddet vid ändrade hyresvillkor inte gälla för kooperativa hyresrätter. I stället föreslår vi att ett undantag från hyreslagen skall gälla så att hyresvillkoren aldrig skall kunna utgö- ra skäl för ersättning enligt 58 b § hyreslagen, om hyresgästen inte godtar föreningens villkor. Framhållas bör att det bara är bestämmel- serna vid ändrade hyresvillkor som skall undantas. 208 Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor melserna i 57 § hyreslagen om indirekt besittningsskydd anser vi bör gälla även för kooperativa hyresrätter. Det föreslagna undantaget skall naturligtvis gälla endast när den ko- operativa hyresrättsföreningen hyr ut med kooperativ hyresrätt. Är det fråga om vanlig hyresrätt bör alltså hyreslagens bestämmelser gälla oavsett att hyresvärden är en kooperativ hyresrättsförening. 15.2.3Ändring av hyresvillkor m.m. Vårt förslag: Bestämmelserna i 53 – 55 c §§ hyreslagen om prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter skall gälla för kooperativa hyresrätter endast i den usträckning de avser andra hy- resvillkor än hyran. Som utvecklades under bakgrundsavsnittet finns i 53 – 55 c §§ hyresla- gen vissa särskilda bestämmelser om prövning av villkoren för bo- stadslägenheter. Vissa av bestämmelserna gäller prövning av hyran. I avsnitt 9.4.1 föreslog vi från hyreslagen avvikande bestämmelser be- träffande hyressättningen. De här aktuella bestämmelserna bör därför gälla för kooperativa hyresrätter endast i den utsträckning de tar sikte på andra villkor än hyran. Å andra sidan ser vi alltså inget skäl att göra några undantag från bestämmelserna när de inte avser hyran. Bestämmelserna i 55 d § hyreslagen om återbetalning av hyra vid upplåtelse av bostadslägenheter i vissa fall innebär i korthet att andra- handshyresgäster och den som hyr ett möblerat eller omöblerat rum har rätt till återbetalning av delar av hyran som inte är skälig hyra enligt bruksvärdesprincipen. Något skäl att göra undantag från dessa be- stämmelser finns inte. De är inte aktuella för relationen kooperativ hy- resrättsförening och kooperativ hyresgäst. Och om den kooperative hy- resgästen hyr ut i andra hand bör bestämmelserna naturligtvis vara till- lämpliga. Deposition av hyran 209 16 Deposition av hyran Generella regler om rätt för en gäldenär att i vissa fall fullgöra betal- ning genom att deponera ett belopp hos finns i lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet. Något förenklat kan sägas att lagen tar sikte på situationer då gäldenären anser sig skyl- dig att betala det aktuella beloppet och är villig att göra det men har problem med att få tag på den som skall ha betalningen eller att bedö- ma vem som är rätt mottagare. I hyresförhållanden finns möjligheter till deposition i ytterligare si- tuationer. En hyresgäst har, enligt 21 § första stycket hyreslagen, rätt att deponera hyran om denne anser sig ha –rätt till nedsättning av hyran enligt 11 – 14, 16 – 18 eller 28 § hy- reslagen (det rör sig alltså bl.a. om brist vid tillträdet eller senare), –rätt till ersättning för skada, –rätt till ersättning för avhjälpande av brist, eller –någon annan motfordran mot hyresvärden. Någon motsvarande rätt till deposition som den i hyreslagen har bo- stadsrättshavaren inte enligt gällande rätt. Bl.a. mot bakgrund av att rätten finns också vid arrende hade i uppdrag att överväga en sådan rätt för bostadsrättshavare. Utredningen föreslog att bostadsrättshavaren i fortsättningen skall ha en sådan rätt (SOU 2000:2 s. 171 ff.). Enligt utredningsförslaget skall dock rätten vara be- gränsad till situationer där bostadsrättshavaren har rätt till nedsättning eller ersättning på grund av att det föreligger en brist som föreningen svarar för enligt bestämmelserna i 7 kap. BRL. Det innebär alltså att motsvarigheter till hyresgästens rätt till deposition beträffande mot- fordringar eller tvister om hyrans storlek enligt förslaget inte skall fin- nas. 210 Deposition av hyran Vårt förslag: Bestämmelserna om rätt för hyresgästen att deponera hy- ran hos när det råder tvist om hyran skall inte vara till- lämpliga beträffande kooperativa hyresrätter. I övrigt skall en koopera- tiv hyresgäst ha samma rätt att deponera hyran hos som en vanlig hyresgäst. 16.2.1En vidgad rätt till deposition bör finnas Som utvecklades i det föregående avsnittet har hyresgästen en utvidgad depositionsrätt som bostadsrättshavaren, enligt gällande rätt, saknar. Rätten till deposition gällde under försöksverksamheten även för ko- operativa hyresgäster. har arrendatorer en depositions- rätt motsvarande den hyresgäster har. föreslog en ny om än inte lika vid depositionsrätt för bostadsrättshavare. Frågan blir då vad som bör gälla för kooperativa hyresgäster . När rätten infördes för vanliga hyresgäster återgavs i den aktuella propositionen den motivering som Hyreslagstiftningskommit- tén hade lämnat (prop. 1939:166 s. 95 f.). De argument som där fram- fördes för en depositionsrätt anser vi fortfarande har sin giltighet. Kommittén menade att, om hyresgästen gör ett avdrag från hyran och detta senare i en rättegång anses sakna fog, risken är att hyresrätten är förverkad. Kommittén såg vidare en möjlighet att en hyresgäst inte vå- gar ta denna risk, även om denne anser sig ha fog för att göra ett av- drag. Vi föreslog i avsnitt 12.2.3 en huvudregel om att föreningen skall ha underhållsansvaret. Ansvarsfördelningen är därmed inget skäl mot en depositionsrätt. Risken för missbruk diskuterades både vid införandet av en deposi- tionsrätt för arrendatorer och av . När rätten till deposition infördes vid arrende anförde regeringen följande (prop. 1995/96:43 s. 22 f.) Flera omständigheter motverkar förekomsten av missbruk. Arren- datorn kommer ju inte ifrån sin betalningsskyldighet genom depo- sitionen. Han måste vidare ställa säkerhet för de kostnader som jordägaren kan få för att få ut beloppet. Han riskerar även att få er- sätta jordägarens rättegångskostnader vid en process. Ett direkt och upprepat missbruk kan dessutom komma att betraktas som ett sådant åsidosättande av arrendatorns förpliktelser att det föreligger grund för att vägra förlängning av arrendeavtalet. Deposition av hyran 211 missbruk av möjligheten till deposition som vissa remissinstanser har framhållit förefaller därför inte så stora. Dessa argument är lika relevanta när det gäller kooperativa hyresgäster. Mot den angivna bakgrunden föreslår vi därför att även den kooperati- ve hyresgästen skall ha en vidare depositionsrätt än den som följer av lagen om nedsättning av pengar hos myndighet. Frågan uppstår då om depositionsrätten på något sätt bör begränsas, t.ex. på det sätt som föreslog för bostadsrätter (SOU 2000:2 s. 174 f.). såg en särskild risk för missbruk om rätt till deposition medgavs för motfordringar. Bostads- rättshavaren förväntas som medlem i föreningen ofta göra vissa insat- ser. Föreningsarbetet kan i sin tur göra att bostadsrättshavaren anser sig ha fordringar mot föreningen. ansåg att över- vägande skäl talar för att sådana problem får lösas på samma sätt som i vilken förening som helst. Naturligtvis vore det olyckligt om en rätt till deposition beträffande motfordringar skulle ge upphov till missbruk och försvåra föreningsar- betet. Vår bedömning är dock att den risken inte är särskilt stor. Inte minst gäller det mot bakgrund av att depositioner grundade på motford- ringar beträffande vanliga hyresrätter är ovanliga. Vi anser därför att någon avvikelse från hyreslagen inte bör göras beträffande motford- ringar. Däremot finns skäl för en avvikelse när det gäller rätten enligt 21 § hyreslagen att deponera när det råder tvist om storleken av hyra som skall utgå i pengar men som inte är till beloppet bestämd i avtalet. Vi föreslog i avsnitt 9.4.1 att föreningen skall bestämma hyrorna. Den ak- tuella typen av tvister skall alltså inte kunna förekomma. För att undvi- ka missförstånd bör därför klargöras att de bestämmelserna inte gäller beträffande kooperativa hyresrätter. Förfarandereglerna överensstämmer när det gäller hyresgäster, ar- rende och förslaget för bostadsrätter. Samma förfaranderegler bör gälla för kooperativa hyresrätter. 212 Deposition av hyran Föreningens organisation... 213 17Föreningens organisation och verksamhet 17.1.1Skillnaderna mellan föreningslagen och BRL Bestämmelserna om vad en ekonomisk förenings stadgar skall ange finns i 2 kap. 2 § föreningslagen. Motsvarande bestämmelser för bo- stadsrättsföreningar finns i 9 kap. 5 § BRL. När det gäller insatser och avgifter finns vissa skillnader mellan de två lagarna. En ekonomisk förenings stadgar skall ange den insats med vilken varje medlem skall delta i föreningen, hur in- satserna skall fullgöras samt i vad mån en medlem får delta i före- ningen med insats utöver vad han är skyldig att delta med, för det fall regelbundna eller på särskilt beslut om uttaxering bero- ende avgifter till föreningen skall förekomma, avgifternas belopp eller de högsta belopp till vilka de får bestämmas. För bostadsrättsföreningar gäller i stället att stadgarna skall ange om upplåtelseavgift, överlåtelseavgift och pansättningsavgift kan tas ut, de grunder enligt vilka årsavgift, överlåtelseavgift och pantsätt- ningsavgift skall beräknas, 214 Föreningens organisation... i det fall rätten att bestämma ersättning för bostadsrätt vid överlåtel- se skall vara inskränkt, de grunder enligt vilka ersättning skall be- räknas. I sammanhanget bör nämnas att det är styrelsen som sedan fastställer avgifterna, om inte annat anges i stadgarna, 9 kap. 13 § BRL. En annan skillnad mellan föreningslagen och BRL är att en bostads- rättsförenings stadgar skall ange de grunder enligt vilka medel skall av- sättas för att säkerställa underhållet av föreningens hus. I övrigt finns inga skillnader av intresse. Vårt förslag: Grunderna för beräkning av hyran skall anges i förening- ens stadgar. Det skall vara en uppgift för föreningens styrelse att fast- ställa hyran, om inte något annat har bestämts i stadgarna. En kooperativ hyresrättsförenings stadgar skall ange de grunder en- ligt vilka medel skall avsättas för att säkerställa underhållet av före- ningens hus. Däremot skall en kooperativ hyresrättsförening inte vara skyldig att avsätta medel till reservfond. Insatser, avgifter och hyror Vi har i avsnitt 4.2.3 föreslagit att en kooperativ hyresrättsförening skall kunna ta ut en upplåtelseinsats. Och för sådana insatser skall be- stämmelserna för medlemsinsatser i huvudsak gälla. Vi har också i av- snitt 9.4.3 föreslagit att en kooperativ hyresrättsförening skall kunna ta ut regelbundna eller på särskilt beslut om uttaxering beroende avgifter. Däremot har vi inte föreslagit några motsvarigheter till upplåtelseav- gift, överlåtelseavgift och pantsättningsavgift. Några motsvarigheter till bestämmelserna om dessa avgifter i 9 kap. 5 § BRL behövs därför inte heller. Enligt den nämnda paragrafen skall föreningen beträffande motsvarigheten till hyror – årsavgifterna – i stadgarna ange hur avgif- terna skall beräknas. Vi har i avsnitt 9.4.1 tagit ställning för att en ko- operativ hyresrättsförening på samma sätt som en bostadsrättsförening skall bestämma hyrorna. Frågan blir därmed om grunderna för beräk- ningen av hyrorna bör anges i stadgarna. Principen för årsavgifter har för bostadsrättsföreningar gällt sedan 1930 års BRL. Några uttryckliga skäl för denna princip angavs inte i förarbetena. Även om man inte inför en motsvarighet för kooperativa Föreningens organisation... 215 hyresrättsföreningar skulle dessa ha små möjligheter att tillämpa mer godtyckliga principer eller liknande för hyressättningen. Då ligger nämligen en konflikt med likhetsprincipen nära till hands (om likhets- principen se t.ex. Mallmén, , lagen om ekonomiska föreningar, 2 uppl., 1995, s. 261 ff.). Å andra sidan är hyran en väsentlig utgifts- post för de flesta boende i hyreslägenheterna.