sou · GOB37d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 65 I modellen införs Kyotoprotokollet genom att koldioxidskatten höjs så att bränsleanvändningen i ekonomin tvingas ned till en nivå där växt- husgasutsläppen inte överstiger Kyotoprotokollets överenskomna ut- släppsnivå. Det sker en strukturomvandling från mer energiintensiva till mindre energiintensiva sektorer. Inom respektive sektor sker sedan dels en viss substitution mellan bränslen, dels används mindre av energi och mer av andra insatsvaror, som ett svar på de nya relativpriser som bildas i ekonomin. Oavsett om Kyotorestriktionen införs sker dessutom en allmän energieffektivisering, t.ex. genom att motorer blir effektivare, pannor får högre verkningsgrad och att materialanvändningen blir effektivare. Diagram 4.1 Möjligheter att undvika koldioxidutsläpp k o ld io xidutsläpp Minska produktionen/ konsumtionen Byta till bränsle med lägre kolinnehåll eller icke fossila bränslen Effektivisering från efterfråge- sidan Effektivisering från utbuds- sidan Byta från fossila bränslen med högt kolinnehåll till lågt Byta från fossila bränslen till förnybara energikällor Den interna energiförsörjning som sker inom sektorerna utan att någon marknadshandel förekommer kan inte avbildas i denna typ av modell. Det är framförallt massa- och pappersindustrin, sågverken samt järn- och stålindustrin som har en delvis intern energitillförsel. I massa- och pappersindustrin handlar det då om avlutar och trädbränslerester från produktionen. I sågverken används sågspån etc. för energiändamål, och i järn- och stålindustrin används masugnsgas. Hur dessa interna ener- gitillgångar används kan modellen inte illustrera eftersom de inte köps och säljs på marknaden, men förmodligen kommer dessa resurser att användas i större utsträckning eftersom övriga bränslen blir relativt sett dyrare. 66 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Tabell 4.1 Bränsleanvändning per förädlingsvärde vid införandet av Kyotoproto- kollet. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot Järn-, stål- och El-, gas-, värme-, 1Gäller ej gas som ej köps och säljs på marknaden. 2Gäller ej träbränsle som ej köps och säljs på marknaden. Det är främst den specifika oljeanvändningen som minskar i ekonomin till följd av Kyotoprotokollet. Kolanvändningen minskar inte lika mycket till följd av att kolet ofta används till processtekniska ändamål, och då är undantaget från beskattning. Den specifika elanvändningen blir i princip opåverkad på grund av den relativt gynnsamma relativprisutveckling Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 67 som el åtnjuter när koldioxidskatten höjs. Precis som i dagens elproduk- tion kommer den största delen av elproduktionen fortfarande härröra från vattenkraft och kärnkraft20 och den del som framställs genom förbränning av fossila bränslen kommer inte att åläggas någon kol- dioxidskatt på de fossila insatsvarorna. Förändringarna i användningen av trädbränsle måste tolkas med för- siktighet, då dessa siffror endast avser de trädbränslen som säljs och köps på marknaden. Det trädbränsle som används internt inom en sektor, t.ex. vid sågverk, syns inte i våra siffror, vilket gör att endast träd- bränsleanvändningen i el- och fjärrvärmesektorn beaktas till fullo i modellen. Trädbränslepriset stiger till följd av ökad efterfrågan och svårigheter att anpassa utbudet,21 och endast för el- och fjärrvärme- verken kommer det att vara lönsamt att köpa trädbränsle på marknaden. Modellen ger inte någon indikation på hur den interna trädbränsle- användningen utvecklas, men förmodligen kommer företagen att utnyttja restprodukter i form av biobränsle i större utsträckning när fossila bränslen blir dyrare. För att inte helt bortse ifrån ökade utsläpp från bränslen som inte modelleras explicit knyts dessa utsläpp till olika ekonomiska aktiviteter i sektorerna.22 20 Vi antar att ingen ny vatten- eller kärnkraft tillkommer och en kärnkraftsreaktor antas stängas . 21 Trädbränsle produceras i fasta proportioner av totalproduktionen i sektorerna skogsbruk, massa-, pappers- och grafisk industri samt övrig tillverkningsindustri. 22 Utsläpp från trädbränsleförbränning i massa- och pappersindustri samt såg- verk ökar med ökad insats av virke från skogssektorn. Utsläpp från avlutar i massa och pappersindustrin ökar proportionellt med sektorns storlek. Utsläpp från förbränning av masugnsgas och koksutsläpp i järn- och stålverk ökar med sektorns storlek. Utsläpp av torv och avfall i el- och fjärrvärmeproduktion ökar med sektorns storlek. 68 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Koldioxid-1, svaveldioxid-2 och kväveoxidutsläpp2 vid införandet av Kyotoprotokollet. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot Jordbruk, skogsbruk och fiske Massa-, pappers- och grafisk industri Järn-, stål- och metallverk El-, gas-, värme-, vatten- och Handel och övriga tjänster Totalt näringsliv och offentlig biobränsle och endast utsläpp från källor som finns representerade i modellen. biobränsle och endast utsläpp från källor som finns representerade i modellen. I och med begränsningen av koldioxidutsläpp minskas även utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider. Historiskt har framförallt svaveldioxid-, men även kväveoxidutsläppen, minskat mer än koldioxid- utsläppen på grund av förbättrad förbrännings- och reningsteknik. Koldioxidutsläppen är däremot proportionella mot kolinnehållet i de använda bränslena. I denna version av modellen kan inte en eventuellt fortsatt ökad rening av svavel- och kväveoxidutsläppen modelleras, utan antas att kalibreringsårets () reningsteknik används. Detta gör att utsläppen överdrivs med tanke på att inte ens bästa möjliga tillgängliga teknik används överallt . Även fortsatta landvinningar på reningsområdet finns säkert att vänta. Svavelutsläppen har dock ökat något , och kväveoxid- utsläppen har varit svåra att få ned, vilket kanske tyder på att de enkla lösningarna redan är gjorda och att det krävs nytänkande för att komma vidare. Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 69 4.1.1Samhällsekonomiska konsekvenser av Kyotorestriktionen Aktörerna på marknaderna för varor och tjänster har möjlighet att an- passa sig på lång sikt till de nya förhållanden som en koldioxidrestriktion innebär. Ny teknik introduceras, energi används mer effektivt och det finns möjlighet att byta till bränslen med lägre kolinnehåll. Alla dessa möjligheter gör att det faktiskt finns ett antal sätt att undvika kol- dioxidskatten förutom att minska produktionsvolymen. I och med att miljö- och energiskattestruktur ligger till grund för beräkningarna kommer en ökning av koldioxidskatten att in- nebära att energipriserna (i absoluta termer) ökar mindre för tillverk- ningsindustrin än för övriga sektorer p.g.a. de undantag som föreligger.23 Den goda anpassningsförmågan och undantagen i energibeskattningen för tillverkningsindustrin gör att minskningen av den totala exporten blir liten. Skillnaden i BNP mellan referensscenariot och Kyotoscena- riot (se tabell 4.3) är eller drygt sju miljarder kronor24 , och diskonterat till nuvärde, med räntan , blir kostnaden . Detta kan tyckas som en relativt liten förändring men modellen avspeglar endast de långsiktiga kostnaderna för införandet av Kyotoprotokollet och tar inte hänsyn till kostnader som kan uppstå på vägen dit i form av strukturell arbetslöshet etc. Den ackumulerade kostnaden kan vara ett viktigt begrepp då kost- naden för en åtgärd analyseras vilket kan belysas med ett räkneexempel. Modellen är statisk och ger endast resultat för slutåret, men om vi antar att ekonomin växer linjärt mot bruttonationalprodukten för slutåret, så kan vi approximera en lägsta ackumulerad kostnad25 för att införa Kyotoprotokollet. Den nedre gränsen för de ackumulerade kostnaderna är 43 miljarder 1997. Ett annat sätt att mäta kostnaden är att studera hur välfärden i form av realinkomst förändras vid ett införande av Kyotoprotokollet. Skillnaden mellan de två måtten är liten med tanke på den osäkerhet som finns i modellen. 23 Tillverkningsindustrin betalar av koldioxidskatten. Ut- släpp från industriprocesser beskattas ej. Alla priser anges hädanefter prisnivå. 25Teoretiskt går det att uppnå lägre ackumulerad kostnad, men det är inte tro- ligt med de antagna förutsättningarna. 70 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Tabell 4.3 Makroekonomiska effekter av Kyotorestriktionen -0,3 -0,1 -0,7 -0,0 -0,5 -2,1 -0,7 -10,9 -0,5 -6,4 -0,4 -6,6 1) Justerat för terms of trade-effekter Arbetskraftsutbudet bestäms utanför modellens ram och påverkas inte av löneförändringar. I Kyotoscenariot sjunker lönerna och därmed minskar hushållens inkomster från arbete. De ökade skatteintäkterna, från den höjda koldioxidskatten i Kyotoscenariot, omfördelas som en klump- summa till hushållen vilket kan ses som t.ex. en sänkning av in- komstskatten. Offentlig konsumtion behandlas utanför modellens ramar och har antagits vara oförändrad i jämförelse med referensscenariot. Behoven av t.ex. skola, vård och omsorg kan anses vara oförändrade av vilka miljömål som man strävar efter att uppnå. Med nuvarande miljö- och energiskattesystem behövs en relativt hög koldioxidskatt för att uppfylla Kyotorestriktionen. Koldioxidskatten måste öka till per kg CO2-utsläpp för att ska uppnå Kyotorestriktionen på av nivå . Detta innebär en ökning med en faktor 2,5. För att exemplifiera innebär en skatt på /kg CO2-utsläpp en ökning av priset på villaolja med . Däremot kommer bensinpriset inte gå upp lika dra- matiskt eftersom koldioxidskatten utgör en mindre andel av priset på bensin än av priset på villaolja. Bensinpriset domineras av energiskatten, vilken är oförändrad. Koldioxidskatten26 motsvarar av den totala punktskatten på bensin 1998, men . Totala bensinpriset ökar således . 26 Bensin miljöklass 2. Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 71 Ej jämvikt på arbetsmarknaden Med tanke på den anpassningströghet som arbetsmarknaden har upp- visat , med höga och långvariga arbetslöshetstal, kan det tyckas som ett starkt antagande att arbetsmarknaden ska anpassa sig till de nya ekonomiska förhållandena. Därför har vi valt att även presentera ett scenario där arbetsmarknaden inte fungerar perfekt. Lönerna är stela och motsvarar referensscenariots lönenivå. När koldioxidskatten höjs skapas ett tryck nedåt på lönerna som inte går att genomföra i detta scenario eftersom lönerna antas stela nedåt. Istället kommer en grupp av människor ställas utanför arbetsmarknaden och blir ofrivilligt arbetslösa. Detta fall kan ses som ett sämsta fall med avseende på arbetsmarknadens anpassningsförmåga. Det är framförallt två starka effekter som hämmar tillväxten i scena- riot med stela löner och införandet av Kyotoprotokollet. För det första anpassar sig inte lönerna nedåt så att jämvikt nås på arbetsmarknaden. Istället uppstår ofrivillig arbetslöshet och därmed försvinner en resurs från ekonomin och minskar då möjligheterna till tillväxt. För det andra drabbas nu exportindustrin i högre grad än tidigare då priset på inhemsk produktion ökar mer än i fallet med perfekt arbetsmarknad. I det tidigare scenariot fick industrierna högre energipriser, men även lägre löner. I detta scenario är lönerna konstanta och energipriserna ökar, vilket drabbar framförallt verkstadsindustrin som i scenariot med flexibla löner fick en positiv effekt av den sänkta lönenivån. Tabell 4.4 Makroekonomiska effekter av Kyotorestriktionen vid antagan- det om stela löner (jfr tabell 4.3). -0,8 -20,9 -0,6 -4,6 -1,3 -5,2 -1,4 -20,9 -0,9 -12,8 -1,2 -20,8 1) Justerat för terms of trade-effekter 72 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 I och med att sysselsättningen sjunker minskar hushållens inkomster från arbete. Men i motsats till föregående scenario blir nu skattetrans- fereringarna från koldioxidskatteintäkterna lägre och uppväger inte in- komstbortfallet från arbete i lika stor omfattning och därmed blir det större effekter på privat konsumtion. Den ackumulerade kostnaden för införandet av Kyotoprotokollet, med antagandet om linjär anpassning och stela löner, är 123 miljarder kronor27, nästan så mycket som i scenariot med helt flexibel arbetsmarknad. Vid antagandet om stela löner behövs en något lägre skatt för att uppnå Kyotoprotokollets restriktion. Koldioxidskatten ökar med faktorn 2,39 vilket innebär en skatt på /kg CO2-utsläpp. Eftersom den inflexibla arbetsmarknaden gör anpassningsmöjligheterna sämre för sektorerna kommer skatten att drabba företagen hårdare än i fallet med flexibel arbetsmarknad. Vid samma koldioxidskatt uppstår en lägre total produktion i landet och därmed lägre utsläpp i fallet med stela löner jämfört med scenariot med flexibla löner. Detta innebär att för att uppnå ett visst koldioxidmål landar skatten på en lägre nivå i fallet med stela löner. För att utvärdera om ett projekt är samhällsekonomiskt lönsamt kan man använda nytto-kostnadsanalys. Med denna metod vägs nyttan av projektet mot kostnaderna. Eftersom nyttan och kostnaderna av projektet uppkommer måste nyttan och kostnaderna diskonteras till nuvärde för att de ska kunna jämföras.28 Vilken dis- konteringsränta som skall användas kommer dock alltid att vara kon- troversiellt. Vid nytto-kostnadsanalys används vanligen en diskonte- ringsränta som återspeglar marknadens långsiktiga värdering av kapi- talet eller en ränta som avspeglar samhällets tidspreferens. Det finns dock de ekonomer som menar att klimatproblemen är så långsiktiga och av en så avgörande betydelse att räntesatsen skall sättas särskilt lågt, kanske rentav lika med noll, vid utvärdering av klimatstabilisering. Vi har valt att använda diskonteringsräntan vilket motsvarar den långsiktiga räntan som finns i modellscenarierna. Kostnaden per kg koldioxidutsläpp kommer då att ligga i intervallet /kg CO2- utsläpp. Denna kostnad är beräknad som diskonterad BNP-förlust per kg koldioxidreduktion . Kostnaden representerar således den genomsnittliga kostnaden per kilo reducerat koldioxidutsläpp. 27Nuvärde 1997 priser. 28Marian diskuterar kring nytto-kostnadsanalys och värderings- problematiken i Gerholm (1998). Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 73 Detta innebär att värderingen av koldioxidminskningen måste ligga /kg CO2-utsläpp för att det enligt denna studie ska vara helt säkert att vinsterna med projektet är större än kostnaderna. Om värderingen ligger under intervallet, dvs. /kg CO2-utsläpp, är intäkterna för små för att uppväga kostnaderna, oavsett vilket anta- gande man gör om arbetsmarknaden. Om värderingen ligger inom intervallet är det dock mer osäkert huruvida projektet bör genomföras, eftersom detta beror på vilket antagande som görs om arbetsmarknaden. På grund av de svårigheter som uppkommer när man försöker att värdera miljökonsekvenserna av växthusgasutsläppen eftersom miljöhoten i form av atmosfärens och jordytans uppvärmning är globala och relativt osäkra, kommer vi i denna studie endast presentera kostnader av att uppfylla Kyotoprotokollet. Dessa kostnader kan jäm- föras med de miljövinster av minskade koldioxidutsläpp som presenteras i IPCC:s studie Climate Change. Rapporten tar fram fem oberoende beräkningar för den samhällsoptimala klimatpolitiken som ger den totala nyttan av att stabilisera klimatet på jorden. Årtalen motsvarar inte denna studies slutår och inkluderar hela världen men kan trots allt ge en bild av vilka nivåer som nyttan av klimatstabilisering förväntas ge. Om kostnaderna som har beräknas med hjälp av EMEC jämförs med dessa värderingar av nyttan av CO2-utsläppsminskningen ser vi att det finns vissa beröringspunkter för de två intervallen. Tabell 4.5 Nyttan av klimatstabilisering $ per ton C- Öre per kg CO2- Källa: IPPC (1996) 74 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 I och med den kraftiga nedgången i användning av petroleumprodukter kommer den sektor som tillverkar dessa produkter att drabbas hårt vid införandet av Kyotoprotokollet. Sektorn drabbas inte av koldioxidskatten direkt i produktionen, men med en hög koldioxidskatt i konsumtionsledet drabbas petroleumraffinaderierna via den minskade efterfrågan på sektorns varor. En liten ökning av exporten och en kraftig minskning av importen av petroleumprodukter (se diagram 4.4) gör att petroleumraffinaderierna lyckas bromsa nedgången i förädlingsvärde till jämfört med referensscenariot . Tillverkningsindustrin, gruvor och mineralbrott drabbas, dels direkt av koldioxidskatten, dels av de indirekta effekterna, som ytterligare spär på nedgången. Sektorn bostäder och fastigheter inkluderar ej upp- värmning vilket innebär att energianvändningen i sektorn är låg. En koldioxidskatt drabbar således inte denna sektor direkt och sektorn får även en positiv effekt av den ökade konsumtionen från hushållen. Diagram 4.2 Förädlingsvärde. Procentuell förändring jämfört med referens- Bostäder & fastigheter Verkstadsindustri Handel & övr. tjänster Offentlig sektor Byggnadsindustri Samfärdsel Övr. Jord & skogsbruk, fiske Kemisk industri Massa & papperi El, gas, värme & VA Järn-, stål- & metallverk Gruvor & mineralbrott Petroleumraffinaderier -9,0 -8,0 -7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 Verkstadsindustrin drabbas i betydligt mindre utsträckning jämfört med övriga branscher inom tillverkningsindustrin. Som vi såg i kapitel 2.2 är verkstadsindustrins energiandel relativt liten i förhållande till föräd- lingsvärdet inom sektorn. Men det är inte bara den förhållandevis låga energianvändningen som har en positiv effekt. På grund av sektorns höga Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 75 andel av arbetskraften, av totala mängden sysselsatta , kommer sektorn få en extra skjuts av de sänkta reallöner som blir resultatet när Kyotoprotokollet införs vid flexibla löner. Den positiva effekten överväger övriga negativa effekter som påverkar verkstads- industrin. Därmed kommer sektorn att kunna expandera under Kyoto- protokollet om lönerna är helt flexibla. Om å andra sidan lönerna är stela nedåt kommer verkstadsindustrin att drabbas negativt liksom övriga sektorer. Den totala sysselsättningen är exogent given i modellen och förändras inte mellan referensscenariot och Kyotoscenariot vid helt flexibla löner. Vid stela löner å andra sidan uppkommer ofrivillig arbetslöshet, som motsvarar lägre sysselsättning i förhållande till referensscenariot . I båda fallen sker en viss omflyttning mellan sektorerna så att arbetskraften används på ett optimalt sätt. Diagram 4.3 Sysselsättning. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot Handel & övriga tjänster El, gas, värme & VA Järn-, stål- & metallverk Jord, & skogsbruk,fiske -9,0 -8,0 -7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 76 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 I scenariot med flexibla löner kommer Kyotoprotokollet att överföra arbetskraft till de sektorer som står för en stor andel av totala sysselsättningen: verkstadsindustrin, handel och övriga tjänster samt offentlig sektor. Vid antagandet om stela löner bibehålls samma relativa fördelning, men alla sektorer påverkas av att den totala sysselsättningen minskar. De sektorer som vid flexibla löner ökade sin arbetsstyrka kommer liksom de övriga sektorerna att dra ned på antalet sysselsatta jämfört med referensfallet. Detta sker i stort sett proportionellt mot utvecklingen av sektorernas produktionsförändring. Importen av fossila bränslen i form av kol, råolja och andra raffina- deriprodukter minskar som en följd av den minskade efterfrågan i . El, som efter Kyotoprotokollets införande blir relativt sett för- delaktigare att nyttja, används i större utsträckning i och därmed minskar exporten av el med jämfört med refe- rensscenariot . Diagram 4.4 Import och export vid införandet av Kyotoprotokollet med flexibla löner. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot Handel & övriga tjänster Kemikalier, plaster etc Massa, papper & grafiskaprodukter Järn, stål & andra metaller Jordbruks-, skogsbruksvaror & fisk -10,0 -8,0 -6,0 -4,0 -2,0 Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 77 Effekten av den höjda koldioxidskatten blir förhållandevis stor för hus- hållen. Hushållen, som betalar full koldioxidskatt och inte åtnjuter några undantag, måste dramatiskt förändra sin energianvändning. De energi- besparingar som hushållssektorn kan genomföra avser t.ex. bättre isolerade hus, lägre inomhustemperatur eller installation av värmepump. Hushållens el- och fjärrvärmeanvändning minskar också vid Kyoto- restriktionen till följd av stigande priser, men minskningen är dock mer modest. Diagram 4.5 Hushållens konsumtion uppdelad på konsumtionsvaror vid Kyoto- protokollets införande. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot år tjänster Kollektivtrafik Bilar, cyklar etc. Underhållning & nöjen Bostad . Möbeler & hushållsartiklar Kläder & skor Mat, alkohol & tobak -30,0 -25,0 -20,0 -15,0 -10,0 -5,0 78 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 4.1.4Ytterligare sänkning av koldioxidutsläppen var med i där växthusgasproblematiken och vikten av att begränsa växthusgaserna stod på agendan. dis- kuterades en stabilisering av världens utsläpp nivå fram . Vi har med denna bakgrund även valt att visa modellresultat från en simulering då utsläppen inte förändras jämfört med nivå till 2015, men endast med antagandet om flexibla löner. Ju starkare restriktion som sätts upp desto svårare blir det för hushåll och företag att anpassa sig. Tabell 4.6 Makroekonomiska effekter vid koldioxidrestriktionerna +4 och 0-tillväxt av koldioxidutsläpp Miljarder kronor jämfört med referensscenariot . -7,3 -9,8 -0,7 -1,2 -0,0 -2,1 -2,8 -10,9 -14,0 -6,4 -8,1 -6,6 -9,0 1) Justerat för terms of trade-effekter Den ackumulerade kostnaden för de två restriktionerna är ett annat sätt att återspegla den ytterligare kostnad som den starkare restriktionen innebär. Vi har tidigare redovisat ett räkneexempel för en nedre total kostnad för Kyotorestriktionen som motsvarar . Vid stabiliseringsmålet skulle denna kostnad höjas till vid antagandet om flexibla löner. De genomsnittliga kostnaderna för att uppnå koldioxidmålen motsvarar 47 och /kg CO2-utsläpp29 för de två respektive utsläppsmålen. Modellen ger inte någon ny relativ branscheffekt för den skärpta restriktionen i jämförelse med Kyotorestriktionen. Det är samma sektorer som drabbas, men något hårdare i noll-scenariot. Eftersom modellen inte har några diskreta hopp, backstop technologies (nya teknologier som sätts in i produktionen t.ex. vid ett visst pris), utan kontinuerliga funktioner, är detta ett förväntat resultat. 29 Denna kostnad är beräknad som BNP-förlust per kg koldioxidreduktion (BNP förlusten är nuvärdesberäknad). Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 79 Diagram 4.6 Förädlingsvärde vid de olika koldioxidmålen. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot Handel & övriga tjänster Jord & skogsbruk, fiske El, gas, värme & VA Järn-, stål- & metallverk -12,0 -10,0 -8,0 -6,0 -4,0 -2,0 Den skatt som behövs i Kyotorestriktionen, var 2,5 gånger den skatt som gällde i referensscenariot. Vid ytterligare begränsning behövs en högre skatt för att tvinga företag och hushåll att minska sin energianvändning. Vid stabiliseringsscenariot krävs en skatt som motsvarar 3,0 gånger den skatt som gäller i referensscenariot. Skattesatsen blir då /kg CO2-utsläpp. Sådana skattesatser kan vara svåra att införa ur politisk synvinkel, och vi ska i avsnitt 4.3 diskutera hur man inom Kyoto- protokollets ramar kan undvika att höja skatten till dessa höga nivåer. I diagram 4.7 redovisas den skattesats som behövs för att uppnå en viss reduktion av koldioxidutsläpp. Detta är en så kallad marginal- kostnadskurva som tagits fram för vid nuvarande skattesystem.