sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare skall jag bedöma om de nuvarande villkoren är ändamålsenligt utformade. Kulturansvaret har varit ett viktigt område för radio och TV i allmänhetens tjänst. När nuvarande uppdrag för programföretagen beslutades av 1996 var, enligt regeringen, avsikten att särskilt betona just programföretagens kulturansvar. I nuvarande sänd- ningstillstånd läggs därför särskild vikt vid detta. Regeringen skriver i proposition 1995/96:161 att En radio och TV i allmänhetens tjänst har en särskild roll som bärare av den nationella kulturella identiteten och det nationella kulturarvet i ett allt mer internationaliserat kultur- och medieutbud. Med kulturpolitiskt ansvar har regering och riksdag avsett en mängd aspekter på programverksamheten. Programföretagens kulturansvar omfattar i korthet följande (från sändningstillstånden): ·stimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor ·bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden samt spegla kulturlivet i olika delar av landet ·i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter ·tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program av hög kvalitet på svenska språket och tillvarata den svenska kulturen i dess vidaste bemärkelse. Program från de nordiska grannländerna skall sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen ·tillvarata och utveckla televisionens respektive radions särskilda förutsättningar att ge upplevelser och stimulera fantasin och därige- nom ge möjligheter till inlevelse, engagemang och förströelse ·främja konstnärlig och kulturell förnyelse samt bedriva skapande verksamhet med konstnärliga uttrycksformer. Förnyelse av pro- graminnehållet skall främjas ·ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ung- domar samt i dessa program förmedla nyheter och information samt kulturella och konstnärliga upplevelser ·öka samarbetet med landets kulturinstitutioner under tillstånds- perioden i syfte att öka antalet utsändningar av föreställningar och evenemang ·öka omfattningen av utomståendes medverkan i programproduktionen och, för SVT:s del, successivt öka omfattningen av olika former av produktionsuppdrag och produktionssamarbete med utomstående producenter ·tillhandahålla program som speglar det mångkulturella . Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar. Som synes är uppdraget vad gäller kulturansvar mycket omfattande. Programföretagens redovisning av kulturutbudet i public service-redo- visningarna är utformad genom allmänna resonemang om vilka pro- gramtyper som produceras och sänds, exempel på olika programtitlar som särskilt tillhör kulturutbudet och statistik om sändningstid och resurser för kulturutbudet. I det följande görs en översiktlig beskrivning av programföretagens arbete med att uppfylla villkoren på kulturområdet. Redovisningen bygger bl.a. på ett urval av materialet i programföretagens public ser- vice-redovisningar samt på ytterligare material som jag inhämtat från programföretagen och från annat håll. Radio och TV i allmänhetens tjänst är både kulturspeglare och kultur- skapare. Kulturlivet speglas och granskas runt om i landet, men även internationellt. Radion och televisionen utgör också i sig en del av kulturlivet genom de uttrycksformer som är specifika för respektive medium. Genom radio och TV får många fler människor del av olika kulturyttringar, oberoende av var man bor, jämfört med de som besöker kultur- och musikinstitutioner i andra sammanhang. Genom sin ställning som kulturbärare är programföretagen dessutom några av största uppdragsgivare för kulturarbetare av olika slag. Inom SVT tillämpas en bred definition av kulturbegreppet. Under ett av , Kulturansvar ryms dels de traditionella konst- arterna, men också musik och fiktion i vid bemärkelse. Hit förs också det kulturorienterade faktautbudet, förkunnelseprogram från olika religiösa samfund samt ett antal evenemang som SVT förmedlar. Inom området Kulturansvar sände SVT totalt (av totalt ) , vilket motsvarar av det totala riksutbudet. har sändningarna inom området ökat , en ökning som huvudsakligen skett genom utökad service-reprisering. SVT:s betydelse för ett mångsidigt utbud på svenska språket är tyd- ligt. av de förstasända programtimmarna är produce- rade inom landet eller som samarbete med utländska parter, men på svenska språket. Av nyhetsutbudet är producerat i landet och av fakta- och nöjesutbudet är svenska produktioner (se också kap. 4). har barn- och ungdomsutbudet inom SVT ökat kraftigt, en ökning som slår i genom på alla programområden utom nöjesprogram. av barn- och ungdomsutbudet är producerat i . Ökningen avser dock främst inköpta program från utlandet. Det totala antalet samarbeten med kultur- och musikinstitutioner uppgick till 33, vilket resulterade i 54 sända timmar. Det kan jäm- föras med 1996 då antalet samarbetstillfällen var 38 och den samman- lagda sändningstiden . Antalet samarbetstillfällen har således minskat något. Som konstateras i kapitel 7 har SVT dock under till- ståndsperioden ökat antalet samarbeten med utomstående kulturarbetare, särskilt i regionerna. SVT har varit part filmavtal och är även part i det avtal som ingicks 1999 och som börjar löpa 2000. Enligt avtal läm- nar SVT ett ekonomiskt bidrag till () på . SVT har också åtagit sig att med minst samma belopp samverka med filmbranschen genom samproduk- tion, samfinansiering och köp av visningsrätt i filmer som erhåller stöd enligt . Denna samverkan avser såväl spelfilm som kortfilm, dokumentärer, barnfilm m.m. SVT:s insatser i form av samproduktioner, samfinansie- ringar och köp av visningsrätter uppgick till totalt . var SVT engagerat i 60 filmer. Totalt 1999 har SVT medverkat med i totalt 164 filmprojekt. En ökning har skett i såväl antal projekt och ekonomiska resurser, till stor del beroende på de särskilda medel om som SVT tilldelats för särskild kvalitetsproduktion. har också långfilmsutbudet i SVT ökat med , vilket främst avser svensk långfilm. Till de som SVT i olika filmsamarbeten satsat kommer som SVT under tillstånds- perioden betalat i fasta avgifter till . SR:s kulturutbud präglas både av talad kultur och av företagets omfattande musikutbud i en mängd olika genrer. Bland företagets egna resurser märks särskilt Radioteatern, och symfoniorkester som erbjuder publiken ett utbud av hög kvalitet. Sym- foniorkestern har 110 musiker, fördelat på 101 heltidstjänster och radiokören har 33 medlemmar, varav de flesta är halvtidsanställda. Genom samarbetet inom Europeiska Radiounionen (EBU) sänds dess- utom många av konserterna i 10–15 andra europeiska länders public service-radio, vilket ger programmen en väsentligt större publik. Utbudet av talad kultur i SR har –1999 ökat med till totalt ca . Såväl utbudet av teater och religionsprogram som allmänna kulturprogram har ökat. Resurserna för dessa kategorier har dock minskat med nära . En av SR:s grundläggande kulturpolitiska uppgifter är att sända all slags musik till alla delar av landet och till alla lyssnare. En särskilt viktig uppgift är ansvaret för den svenska musiken inom alla genrer. Sändningarna av s.k. lätt grammofonmusik i SR har ökat under till- ståndsperioden med , medan s.k. seriös grammofonmusik har minskat något.2 Även sändningarna av levande seriös och lätt musik har minskat 1996 1999. I tabell 6.1 redovisas andelen svensk musik3 –1999. Andel svensk musik i SR i procent av det totala musik- utbudet (timmar) Källa: SR. Av tabell 6.1 framgår att andelen svensk musik inom SR har minskat totalt inom SR. En viss ökning kan konstateras i P2 och P3. Trots minskningen ligger andelen svensk musik fort- farande av det totala musikutbudet. 2Enligt SR:s redovisning avses med seriös musik följande: konstmusik, jazz, samt traditionsmusik från svenska och utländska kulturer. Lätt musik avser olika former av populärmusik, t.ex. pop, schlager, country, rock, dansband, ny dansmusik m.m. 3SR definierar svensk musik som musik av svensk kompositör, med svensk artist, svensk textförfattare eller på svenska språket. I tabell 6.2 redovisas kostnader för spelning av musik i SR –1999. Kostnader för spelning av musik i SR 1996-1999, tkr prisnivå. Kostnaderna för upphovsrättsersättningar i samband med spelning av musik i SR har alltså ökat något . De totala produktionskostnaderna för hela programområdet musik, dvs. inklusive personal och administration m.m., har dock minskat. Totalt har mindre använts till musik i SR 1999 jämfört med , från en total kostnad för musik på till . Sändningstiden för barn- och ungdomsprogram på svenska har ökat 1996 1999. Barn- och ungdoms- program har även tillförts ökade resurser och utgör nu en andel av SR:s totala kostnader på 1999 (41,) jämfört 1996. SR har, liksom SVT, ett omfattande samarbete med olika kultur- institutioner runt om i landet. har antalet samarbetsprojekt ökat från 618 till 709 . Dessa samarbeten omfattar exempelvis operor, teatrar, de statligt finansierade symfoniorkestrarna, Länsmusi- ken, Musikhögskolor och fria teatergrupper. Samarbeten sker till lika stora delar i och i övriga landet. Utvecklingen av ersättningar för avtalsbunden utomståendes medverkan inom kulturområdet, mkr prisläge Musik (Musikerförb. FST, SKAP, Talad kultur (Författar-, Teater- och Ersättningarna för utomståendes medverkan på kulturområdet inom SR har minskat kontinuerligt . De minskade resurserna avser såväl musik som den talade kulturen (se också kap. 7). Jag har tagit del av ett material från om framförande av musikaliska verk i radio och TV inom alla genrer.4 Uppgifterna bygger på programföretagens egen rapportering till och avser perioden –1999. Materialet omfattar bl.a. årliga uppgifter om det totala antalet spelningar och antal enskilda verk uppdelade på spelade svenska och utländska verk. Med svenska verk avses i uppgifter musik med svensk upphovsman (kompositör, textförfattare eller arrangör). Materialet säger dock inget om huruvida de spelade musikverken är nya eller gamla. För exempelvis P3 i SR har det skett en påtaglig minskning vad gäller antalet enskilda verk som spelas . Med antal verk avses hur många olika musikstycken/låtar som spelats . Det totala antalet spelningar av musik inom P3 har ökat från ca 72 1989 till 83 1999. Sam- tidigt har antalet enskilda musikstycken/låtar som spelats minskat från 33 1989 till 18 1999, en minskning . Av svenska verk har minskningen varit lika stor. Detta kan, enligt , tolkas som att bredden i P3:s musikutbud har minskat , genom att allt fler musikstycken/låtar spelas allt fler gånger, från ett genomsnitt på 2,1 gånger per verk 1989 till 4,5 gånger 1999. För de lokala sändningarna i SR:s 25 lokala kanaler har antalet spelningar totalt ökat från ca 29 1989 till ca 63 1999. Där har dock antal spelade verk legat på ungefär samma nivå , dvs. ca 20 000. Antalet svenska verk har minskat med , medan utländska verk har ökat med . Även i P2 har antalet spelningar totalt ökat från 13 000 till 35 000. Där har dock antalet enskilda spelade verk ökat . Såväl antalet svenska som utländska verk har ökat . 4 Materialet är framtaget för ett examensarbete av från Insti- tutionen för Medieteknik och vid KTH och som utförs med finansieringsstöd från , IFPI och . Materialet från visar att antalet nyanmälda verk från rättighetshavare hos ökat , från ca 23 1996 till ca 34 1999. skall det noteras att avståndet mellan SR och övrig radio är stort. I materialet från finns uppgifter också för en kommersiell radiostation, nämligen . I Mix Megapols utbud skedde drygt 150 000 spelningar av musikverk . Antalet olika verk/låtar som spelades under var dock endast 760 stycken, varav 240 var av svenska upphovsmän. Detta innebär att i genomsnitt spelades varje låt 200 gånger. har antalet spe- lade låtar i Megapol minskat från 2 834 till dagens 760, vilket kan jämföras med P3:s drygt 18 000 låtar . För SVT är bilden något annorlunda. I SVT har antalet spelningar totalt ökat kraftigt från 22 1989 till 60 1999. har också antalet spelade verk ökat från 9 1989 till 15 1999. Ökningen avser både svenska och utländska musikverk, men är störst när det gäller utländska verk. Jag har givit SR möjlighet att kommentera de uppgifter som lämnat avseende förändringar i SR:s musikutbud . SR konstate- rar för det första att SR:s kanaler har ett annat uppdrag jämfört med . Exempelvis har P3:s uppdrag och profil före respektive varit helt olika. Fram var P3 en musik- och underhållningskanal, med nyhetssändningar varje timme och ett antal aktualitetsprogram. Då var P3 dessutom riktad till hela befolkningen. Stora delar av den musik som spelades i P3 flyttades i stället till P4. har P3 ett annat uppdrag som innebär att kanalen riktar sig till den yngre halvan av befolkningen med ett ambitiöst uppdrag med en hög andel nyheter, kultur och samhälls/aktualitetsprogram. SR menar att denna del av befolkningen har andra vanor, krav och förväntningar, vilket påverkar tilltal, innehåll och musikutbud. SR konstaterar också att SR:s egen musikstatistik för perioden 1993- 1999 visar helt andra siffror än de som redovisar. Vad dessa skillnader beror på anser sig SR inte kunna avgöra, mer än att en del av förklaringen kan ligga i att SR tillämpar en annan definition av svensk musik än den som används i material. SR konstaterar dock att huvudtendensen är densamma, dvs. att P3:s antal spelningar av enskilda verk/låtar har minskat i relation till det totala antalet spelningar . Enligt SR:s uppgifter var det totala antalet spelningar av musik år 1999 ca 90 450 stycken (enligt 83 000). Antalet enskilda låtar under var 25 300 (enligt 18 440). SR anser att dagens relation mellan antalet spelningar och antal enskilda verk i P3 speglar en bra balans mellan mångfald och de formmässiga, publika och innehållsmässiga hänsynstaganden som är nödvändiga för P3:s och SR:s möjligheter att leva upp till hela public service-uppdraget. SR understryker också att det, trots en viss fortsatt nedgång i antal spelade enskilda verk , är en mycket stor skillnad mellan SR:s musikutbud och den kommersiella radions vad avser mångfald, bredd och djup. SR citerar egen årsredovisning, där det framgår att det genomsnittliga antalet gånger en låt spelades i SR:s utbud var 4 gånger. Motsvarande siffra för det totala utbudet från kommersiell radio var 1 071 gånger. Programföretagens synpunkter angående kulturansvaret SVT delar uppfattningen i denna utrednings direktiv att arbetet med att fördjupa och vidga kulturansvaret skall fortgå inom hela public service- verksamheten och anser att samarbete med kulturinstitutioner och med yrkesverksamma kulturarbetare är en självklarhet för företaget. Men SVT menar också att den syn som kommer till uttryck i sändningstill- stånd och denna utrednings direktiv är för snäv och att dagens villkor är för detaljerade. SVT menar att statsmakterna har infört andra övergri- pande mål som exempelvis att åstadkomma spridning av ett allt kost- sammare institutionsutbud där besökarantalet viker och att tillförsäkra kulturarbetare arbetstillfällen. Mål av detta slag är, enligt SVT, ett uttryck för att SVT främst ses som ett instrument för att förverkliga ambitioner som utformats utifrån andra motiv än vad som bör utgöra grunden för public service-TV. SVT förordar därför att riktlinjerna på detta område bör formuleras på ett mer allmänt sätt. Omfattningen av kulturutbudet måste beslutas av företaget självt. SVT menar också att förutsättningarna att göra program och utveckla samverkan på kulturområdet också bestäms av sam- verkansparterna och ofta är föremål för förhandlingar, där SVT inte vill bli styrt från statsmakterna. SR:s uppfattning är att samarbetet med kultur- och musikinstitutioner är en viktig del av programverksamheten. Detta samarbete kommer, enligt SR, att bedrivas på fortsatt hög nivå oavsett om särskilda villkor ställs i sändningstillståndet. SR menar att den nivå på utomståendes medverkan som redovisas är balanserad i förhållande till de medel som SR tilldelas. SR menar emellertid att ambitionerna är högre i syfte att öka mångfalden och bereda kulturarbetare fler arbets- tillfällen. Dessa ambitioner kan, enligt SR, dock inte mötas inom nuva- rande medelsram. SR:s svårigheter att öka omfattningen av företagets insatser på kulturområdet förklaras av SR med att företaget har fått mindre resurser totalt . Utredningen har uppvaktats av Konstnärliga och Litterära Yrkesutöva- res (). Enligt KLYS är det av stor vikt att bevara och stärka public service-verksamheten. KLYS anser att tenden- sen varit negativ när det gäller programföretagens användning av fri- lansande upphovsmän, utövande konstnärers prestationer och utom- ståendes medverkande. Vidare anförs att utrymmet för nyskapande kulturprogram minskat till förmån för lättare underhållningsprogram. På musikområdet anser KLYS att större plats måste ges till nyskapande musik, jazz, svensk folkmusik m.m. KLYS anför också att respekten för medverkande upphovsmäns och utövande konstnärers rättigheter till sina prestationer särskilt måste bevakas vid användning av verk och prestationer i nya medier, som t.ex. Internet. KLYS har inte lämnat några ytterligare uppgifter som underbygger denna kritik. I en skrivelse till utredningen anför att programföretagens i allmänhetens tjänst betydelse och kulturpolitiska ansvar är unikt i vårt samhälle, både med hänsyn till innehållslig bredd och volym och när det gäller förmåga att geografiskt nå ut till de många medborgarna. anser dock att programföretagen , i sin fördelning av tillgängliga resurser, inte lever upp till ställda anspråk vare sig på omsorg om den nyskapande svenska musiken, uppgiften att bidra till att ge svenska artister och musiker arbetstillfällen eller när det gäller att verka för ett ökat samarbete med olika musikinstitutioner. anser att programföretagens kulturansvar fordrar att musikkulturen i sin helhet återspeglas med en större allsidighet än vad som är fallet. Inte heller redovisar några fakta som underbygger denna kritik. Svenska Musikerförbundets Kompositörsgrupp (SMF) har framfört till utredningen att man anser att public service-radion har närmat sig de kommersiella kanalernas utbud. Utvecklingen har, enligt SMF lett till kraftigt minskade möjligheter för konstnärlig förnyelse för svenska kompositörer och artister inom rock, pop, folkmusik, dansmusik, jazz etc. SMF har utöver denna kritik inte lämnat några ytterligare uppgifter. I utredningsdirektiven anförs att jag skall belysa programföretagens förutsättningar och förmåga att på olika sätt leva upp till sitt kultur- ansvar samt om nuvarande villkor är ändamålsenligt utformade. Som framgått av redovisningen ovan har programföretagen stor och ökad betydelse för det svenska kulturlivet genom de relativt omfattande resurser som kommer kulturlivet i olika former till del. Det program- utbud som public service-företagen erbjuder saknas till stora delar i det övriga radio- och TV-utbudet. Många av de programtyper som ryms inom kulturansvaret skulle sannolikt inte bli gjorda om det inte vore för att public service-företagen har uppdraget att tillhandahålla dem. Det är mångdubbelt fler svenskar som tar del av kulturutbudet i radio och TV än som besöker teater- och musikinstitutionerna. Även små lyssnar- och tittarsiffror ger en i sammanhanget stor publik, exempelvis innebär att ett program har en publik på att uppemot 450 000 personer lyssnar eller tittar. Sådana publiksiffror kan ingen enskild kulturinstitution uppvisa. Vad gäller kravens utformning i sändningstillstånd och anslagsvillkor kan jag konstatera att kraven faktiskt har skärpts avsevärt inför nuvarande tillståndsperiod, vilket kan ses som ett uttryck för en ange- lägen prioritering från regering och riksdag. I beslut ingick en ambition att stärka programföretagens kulturansvar. De krav som gäller har sin bakgrund bl.a. i förslag års Kultur- utredning. kan jag konstatera att det skett minskningar av insatserna från public service-företagen på en rad områden, främst gäller detta inom SR där såväl utomståendes medverkan på kulturområdet och musikutbudet fått kännas vid minskade resurser . På vissa områden har dock programföretagens insatser förbättrats. ·Antalet samarbeten med kultur- och musikinstitutioner har ökat för men har legat på ungefär samma nivå för SVT . ·Barn- och ungdomsutbudet har ökat, såväl inom SR som SVT ·SVT:s sändningar inom området kulturansvar har ökat, liksom insatserna för det svenska filmlivet och utomståendes medverkan ·SR har minskat resurserna för kulturprogram generellt under perio- den, vilket särskilt märks på musikområdet ·SR har minskat resurserna för utomståendes medverkan inom kul- turområdet, vilket både gäller musik och talad kultur. Jag kan konstatera att de särskilda kvalitetsmedel som SVT fått () kraftigt bidragit till att SVT kunnat öka sina insatser inom området kulturansvar. Det följer naturligt att om sådana särskilda medel också hade utgått till SR i motsvarande omfatt- ning hade det också haft stora positiva effekter. Att SR:s resurser för olika insatser på kulturområdet har minskat kraftigt förklaras enligt företaget av att man totalt sett haft mindre resurser . Ett problem tycks vara att SR:s metod att genomföra besparingsarbetet ledde till att företaget hade extra mycket medel , varför just är ett mindre bra jämförelseår för . Jag har bett SR ta fram material som visar ut- vecklingen över , vilket inte varit möjligt på alla områden på grund av att SR tidigare inte hade samma redovis- ningssystem som . Jag har förståelse för att effekterna av bespa- ringen 1995-1998 har fått negativa konsekvenser för , men företaget har varit medvetet om de prioriteringar riksdag och regering gjort för innevarande tillståndsperiod. Detta bör, enligt min mening, leda till överväganden om annorlunda prioriteringar i företagets uppdrag, även om nya resurser blir nödvändiga. Detta gäller inte minst SR:s kulturpolitiska ansvar för musiklivet i . När det gäller SVT:s syn att tillståndsvillkor med kulturpolitisk inriktning ger uttryck för andra ambitioner än de som bör utgöra grun- den för public service-verksamheten vill jag framhålla följande. Kul- turpolitiska ambitioner har alltid varit och bör också fortsatt vara en integrerad del i uppdraget för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst. Kulturansvaret är ett av de tunga argumenten för public service- radio och TV och är en av anledningarna till att företagen har relativt sett stora resurser till sitt förfogande. Jag ser inget hinder för att regering och riksdag uttrycker kulturpolitiska ambitioner i riktlinjerna för , SVT och UR, utan anser tvärtom att det är en självklarhet. Däremot är det givetvis viktigt att det enbart är programföretagen själva som avgör vilka produktioner och samarbeten som skall genomföras och att sådana beslut kan fattas med integritet och oberoende. Ett omfattande samarbete med kultur- och musikinstitutioner är en förutsättning för att uppdraget i allmänhetens tjänst skall kunna upp- fyllas. De ökade samarbeten och utläggningar av produktionsuppdrag som företagen har i uppdrag att prioritera bör också i fortsättningen kunna komma kulturarbetare till del och användas för samarbeten med kultur- och musikinstitutioner runt om i landet. Jag kan trots redovisningen ovan inte finna att företagens kultur- ansvar har ett för litet utrymme i uppdraget, dvs. Det kan dock finnas ett behov att förtydliga uppdraget inför nästa till- ståndsperiod, genom att tydligare fokusera på de villkor som avser riktlinjer och prioriteringar. innehåller tillstånden en rad villkor som till sin karaktär huvudsakligen beskriver verksamheter som före- tagen redan bedriver och mindre avser en riktningsgivning för framtida verksamhet. Naturligtvis finns starka synpunkter på SR:s och SVT:s kulturansvar mot bakgrund av dessa företags betydelse på området. Jag utgår från att en eventuell remissbehandling av detta underlag kan ge ett förtydligande bidrag till underlaget.