sou · GOB321d1 · 2001-01-01 00:00:00 — G Förordningen (1988:1122) med instruktion för ; och G Förordningen (1988:1040) med instruktion för Statens rädd- ningsverk. instruktion reglerar t.ex. beslut om ersättning vid skador på personal som tjänstgör enligt lagen om total- försvarsplikt, om tjänstgöringsförhållandena har orsakat skadan. Det framgår av instruktionen för (ÖCB) att myndigheten har uppgifter även enligt förordningen (1995:128) om civilt försvar, förordningen om totalförsvarsplikt och förordningen om disciplinansvar. Särskilda frågor behandlas av för totalförsvarspliktiga och av svaret. Arbetsuppgifter och organisation för dessa myndigheter regleras i G Förordningen (1994:648) med instruktion för för totalförsvarspliktiga; och G Förordningen (1995:625) med instruktion för för totalförsvaret. 2.1.4Tillämpningsföreskrifter utfärdade av myndigheterna Till de tillämpningsföreskrifter som myndigheterna har utfärdat hör G Totalförsvarets pliktverks föreskrifter om totalförsvarsplikt (TPVFS 1995:1); G Överstyrelsens för civil beredskap föreskrifter om utbildning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga (ÖCBFS 1995:3, ändr. ÖCBFS 1997:2); G Överstyrelsens för civil beredskap föreskrifter om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga (ÖCBFS 1995:4); G Överstyrelsens för civil beredskap föreskrifter om arvoden för auditörer inom det civila försvaret (ÖCBFS 1995:5). föreskrifter anger bl.a. vilka handlingar den total- försvarspliktige skall visa vid mönstringen och vilka uppgifter han skall uppmanas att lämna i samband med förrättningen. Det framgår också vad den medicinska och den psykologiska under- sökningen skall omfatta och vilka uppgifter en myndighet eller ett annat organ som vill få totalförsvarspliktiga inskrivna i sin verk- samhet skall lämna till . Föreskrifterna anger vidare bl.a. förutsättningarna för de beslut om avbrott som utbildnings- ansvariga statliga myndigheter, kommuner och landsting får fatta. ÖCB:s föreskrifter reglerar bl.a. utbildningstidens längd för olika befattningar eller typer av befattningar. Texten som följer i detta kapitel innehåller en översikt över regelverket. En mer detaljerad redogörelse för gällande rätt finns i Bilaga 3. 2.2Skyldigheter för den totalförsvarspliktige Skyldigheter för samtliga totalförsvarspliktiga Totalförsvarspliktens syfte är att trygga personalförsörjningen inom totalförsvaret. Plikten gäller för varje svensk medborgare . Den gäller också för var och en som utan att vara svensk medborgare är bosatt i . En totalförsvarspliktig är skyldig att 1.Medverka vid föreskriven utredning om sina personliga för- hållanden; 2.Tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter; och 3.Iaktta de föreskrifter i övrigt som meddelas i lagen om total- försvarsplikt. Tjänstgöringen omfattar civilplikt, värnplikt och allmän tjänste- plikt. Civilplikten och värnplikten består av G Grundutbildning; G Repetitionsutbildning; G Beredskapstjänstgöring; och G Krigstjänstgöring. Den allmänna tjänsteplikten innebär en skyldighet att tjänstgöra endast under höjd beredskap. Skyldigheten att fullgöra värnplikt omfattar män i åldern 19– som är svenska medborgare. Den som inte har kallats in till grundutbildning inom det militära försvaret innan han fyller är skyldig att genomgå utbildningen endast om det finns särskilda skäl. Samma sak gäller den som skall genomgå en grundutbild- ning inom det civila försvaret som är längre än . en totalförsvarspliktig har en så allvarlig personlig över- tygelse att inte vilja bruka vapen att övertygelsen är oförenlig med en tjänstgöring som innebär bruk av vapen har han efter ansökan rätt att vara vapenfri. Utredning av personliga förhållanden En totalförsvarspliktig är skyldig att lämna uppgifter om hälsotill- stånd, utbildning, arbete och andra personliga förhållanden, så att en myndighet kan bedöma vilka förutsättningar han eller hon har att fullgöra civilplikt eller värnplikt. Uppgifterna skall lämnas på myndighetens begäran. Det skall ske skriftligt eller muntligt –vid personlig inställelse, om det behövs. Skyldigheten för män att mönstra En man som är svensk medborgare är skyldig att mönstra, om det inte är uppenbart att han saknar förutsättningar att fullgöra an- tingen civilplikt eller värnplikt. Skyldigheten inträder det kalen- derår han fyller eller – för den som blir svensk medborgare senare –från den dag som han blir svensk medborgare. Ingen är skyldig – om det inte finns särskilda skäl – att genomgå mönstring efter det kalenderår han blir . Särskilt om kvinnors tjänstgöring Skyldigheten för kvinnor att fullgöra totalförsvarsplikt är begrän- sad till befattningar med civilplikt som fordrar en grundutbildning på . En kvinna som vill göra värnplikt – eller som vill tjänstgöra med civilplikt i en befattning som kräver mer än 60 dagars grundutbildning – har möjligheter att frivilligt efter an- sökan få genomgå en sådan utbildning. Om kvinnan skrivs in för värnplikt eller för civilplikt med mer än 60 dagars grundutbildning gäller samma bestämmelser som för en man som skrivits in för samma utbildning. Hon blir således skyldig att vid straffansvar fullgöra grundutbildning, repetitions- utbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. Kvinnor som vill bli anställda som yrkes- eller reservofficerare skall genomgå grundutbildning med värnplikt. Tjänstgöring inom hälso- och sjukvården Tillgången på hälso- och sjukvårdspersonal som skall tillgodose den civila och militära krigsorganisationens behov är begränsad. Den anställda personalen skall fördelas mellan sjukvårdshuvud- männen. En begäran om krigsplacering av hälso- och sjukvårds- personal skall enligt ÖCB:s föreskrifter grundas på planerings- underlag från civilbefälhavaren. Denne skall i utformningen av underlaget följa riktlinjer för fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonal inom civilområdena. Hälso- och sjukvårdspersonalen omfattas – liksom andra arbetstagare – av totalförsvarsplikten. Eftersom landstingen och kommunerna skall upprätthålla sin verksamhet under höjd bered- skap har det emellertid inte varit nödvändigt att skriva in t.ex. läkare och sjuksköterskor med plikt i det civila försvaret. De tjänstgör normalt hos arbetsgivaren inom ramen för sin anställ- ning i både fred och krig. Landsting och kommuner skall enligt förordningen (1995:128) om civilt försvar se till att den personal som ingår i krigsorganisationen får den utbildning som behövs för att kunna tjänstgöra under höjd beredskap. Möjligheter finns för att med civilplikt skriva in och krigsplacera den hälso- och sjukvårdspersonal som skall disponeras inom ett annat landsting eller en annan kommun än där de tjänstgör i fred. Samma sak gäller den hälso- och sjuk- vårdspersonal som inte är anställd hos landsting och kommuner. Det kan vara anställda inom den privata hälso- och sjukvården som sjukvårdshuvudmannen vill ta i anspråk för sin krigsorga- nisation eller personer med utbildning inom hälso- och sjuk- vården som har slutat yrkesarbeta men fortfarande omfattas av totalförsvarsplikten. Ett sådant beslut fattas på begäran av det bemanningsansvariga organet. Civilplikten kan vidare utnyttjas för den personal som inte har hälso- och sjukvårdsutbildning men som är viktig för verk- samheten och bör ingå i organisationen under höjd beredskap. Om det blir nödvändigt att under höjd beredskap – i ett läge med krav på snabba förändringar – omdisponera delar av hälso- och sjukvårdspersonalen går det att använda den allmänna tjänste- plikten. Regeringen har föreskrivit att det skall finnas ett samlat register över hälso- och sjukvårdspersonal. svarar för driften av detta register enligt avtal med . I regist- ret – som kallas PLIS/INTEGER – finns all legitimerad och viss annan personal inom hälso- och sjukvården. som avser den anställda personalen sker genom sjukvårdshuvud- männens rapportering och med ledning av uppgifter från Social- styrelsens register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Inskrivning av de flesta totalförsvarspliktiga sker efter mönstring. För pliktpersonal som skall skrivas in för civilplikt som kräver högst 60 dagars grundutbildning får prövning av lämpligheten ske i enklare former och inskrivning göras efter annan utredning än mönstring. Även personliga förhållanden och intresset för en viss utbild- ning eller tjänstgöring vägs in vid inskrivningsbeslutet. Resultatet avgör om den totalförsvarspliktige skall skrivas in för civilplikt eller värnplikt – eller placeras i utbildningsreserven. Som regel bestämmer inskrivningsmyndigheten i omedelbar anslutning till mönstringen vilken befattning – eller typ av befatt- ning – som den mönstrande skall utbildas till, grundutbildningens längd och om möjligt tid och plats för utbildningen. Det finns ca 500 befattningar i totalförsvaret. Den som skall ingå i utbildningsreserven får veta vilken befattningsgrupp han eller hon tillhör. Inskrivningen i utbildningsreserven upphör vid slutet av det år den inskrivne fyller . Inskrivning av kvinnor för värnplikt eller för civilplikt i befatt- ningar som fordrar grundutbildning sker efter antagningsprövning. Det är principiellt sett inga större skill- nader i förfarandet mellan mönstring och antagningsprövning. De utredningar som gör skall klargöra kvinnans fysiska och psykiska förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. Kvinnor som prövats för att fullgöra värnplikt eller civilplikt i befattningar med mer än 60 dagars grundutbildning skall sam- tycka för att inskrivning skall kunna ske. Information till de totalförsvarspliktiga De totalförsvarspliktiga har rätt att vid mönstringen få råd och upplysningar om värnplikten, civilplikten och utbildningsreser- ven. Samma sak gäller rätten att vara vapenfri. svarar för mönstring, antagningsprövning och inskriv- ning efter mönstring, antagningsprövning eller annan utredning. Det innebär att verket prövar, väljer ut, skriver in och krigs- placerar samt på olika sätt registrerar och redovisar både manliga och kvinnliga totalförsvarspliktiga. Vid skall det finnas en eller flera inskrivnings- nämnder som på nytt prövar ett inskrivningsärende, om den som beslutet gäller begär detta. svaret prövar överklaganden av beslut som gäller totalförsvars- pliktiga och annan personal inom totalförsvaret. Det skall finnas auditörer som biträder de myndigheter, kom- muner eller landsting som handlägger disciplinärenden. Audi- törerna skall vara jurister och förordnas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Försvarsmakten fastställer de befattningar och befattningstyper för vilka grundutbildning skall genomföras. Till uppgiften hör att bestämma utbildningstidernas längd. ÖCB beslutar om längden på utbildningen för den tjänstgöring som är grundad på civilplikt och om principer för krigsplacering. Detta skall ske efter hörande av de centrala statliga myndigheter som har ett sektoransvar. Statliga myndigheter, kommuner och landsting som vill få totalförsvarspliktiga inskrivna skall lämna det under- lag som fordras. I underlaget ingår uppgifter om antalet personer som inskrivningen skall omfatta och de krav som skall ställas på dem som skall skrivas in för olika befattningar. 2.3.1Utbildning för befattningar med civilplikt Civilplikt får enligt förordningen om totalförsvarsplikt fullgöras inom någon av följande verksamheter i det civila försvaret: G Befolkningsskydd G Hemskydd G (inkl. räddningstjänst vid flygplatserna) G Hälso- och sjukvård G tillsyn inom miljö- och hälsoområdet G Underhåll och reparationer av järnvägar och vägar G Veterinärverksamhet G Drift och underhåll inom elproduktion och nätverksamhet G teknisk verksamhet G informationsverksamhet G Barn- och familjeomsorg G Handikapp- och äldreomsorg G Själavård och sociala insatser G Begravningsverksamhet Ansvaret för bemanning av krigsorganisationen och för den grundutbildning som fordras är uppdelat mellan en rad olika myn- digheter och andra organ. Staten har genom en överenskommelse med åtagit sig att genomföra grund- utbildning med civilplikt för den kommunala krigsorganisa- tionens behov. Som regel ligger ansvaret för repetitionsutbildning däremot på bemanningsansvariga myndigheter och andra organ. Tjänstgöring med civilplikt får ske även inom Försvars- makten. Den militära civilpliktstjänstgöringen kan gälla G Hälso- och sjukvård G Tandvård G Veterinärverksamhet G Posthantering G Gränsövervakning G Väghållning Civilplikten får inte omfatta annan verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter än ordnings- och bevakningsupp- gifter. Grundutbildningen för en totalförsvarspliktig som har skrivits in med civilplikt får uppgå till . Repetitionsutbild- ning får för varje totalförsvarspliktig omfatta sammanlagt . Tiden kan fördelas mellan flera tjänstgöringstillfällen. ÖCB har beslutat om föreskrifter för utbildningstidens längd för den pliktpersonal som skall genomgå grund- eller repeti- tionsutbildning med civilplikt. Föreskrifterna gäller olika typer av befattningar för vilka utbildning och krigsplacering får ske, t.ex. beredskapspolisman, hemskyddsgruppchef, räddningsman, elnäts- reparatör och beredskapsman för sociala uppgifter, stabs- och informationsuppgifter och sociala uppgifter i den kommunala verksamheten. En totalförsvarspliktig är enligt lagen om totalförsvarsplikt skyldig att under ett och samma kalenderår fullgöra repe- titionsutbildning vid högst två tillfällen. Tiden får uppgå till , om det inte finns skäl för något annat. 2.3.2Utbildning för befattningar med värnplikt Utbildning för befattningar med värnplikt äger rum inom För- svarsmakten. Grundutbildningen för en totalförsvarspliktig som har skrivits in för värnplikt får enligt lagen om totalförsvarsplikt uppgå till . Regeringen har i förordningen om totalförsvarsplikt beslutat att grundutbildningen för värnplikt skall omfatta lägst . Utbildning som avses leda till tjänstgöring i hemvärnet skall emellertid vara lägst . Repetitionsutbildning får för varje totalförsvarspliktig omfatta sammanlagt . Tiden kan fördela mellan flera tjänstgöringstillfällen. En värnpliktig är skyldig att under ett och samma kalenderår fullgöra repetitionsutbildning vid högst två tillfällen. Tiden får uppgå till , om det inte finns skäl för något annat. Det kan finnas omständigheter i den enskildes liv som gör att han eller hon har svårt att infinna sig till grundutbildning eller repetitionsutbildning vid den tid som kallelsen avser. En total- försvarspliktig kan av det skälet efter ansökan få uppskov med utbildningen. Uppskov får beviljas om 1.Tjänstgöringen orsakar avsevärda svårigheter med hänsyn till studier, arbete eller andra omständigheter för sökanden själv eller någon nära anhörig; eller 2.Sökandens fysiska eller psykiska prestationsförmåga tillfälligt är så nedsatt att tjänstgöringen sannolikt inte kan fullgöras. Uppskov får beslutas för högst i sänder. Den som är riksdagsledamot, ersättare för riksdagsledamot eller statsråd har utan särskilt beslut uppskov med grundutbild- ning eller repetitionsutbildning så länge uppdraget varar. Samma sak gäller den som tjänstgör inom en internationell organisation – och som på grund av en överenskommelse som har slutit med en främmande stat -- inte bör tjänstgöra i totalförsvaret som uppdraget pågår. En totalförsvarspliktig som har ansökt om rätt att vara vapenfri skall beviljas uppskov med grundutbildning eller repetitions- utbildning, om tjänstgöringen innebär att han skall bruka vapen. Uppskov skall medges om det inte finns särskilda skäl att göra någon annan bedömning. Uppskovet skall gälla till dess ansökan om att få vara vapenfri blivit slutligt avgjord. Om uppskov vägras får den som fullgör tjänstgöring inte åläggas att bruka vapen eller att bära vapen eller ammunition innan ansökningen slutligt har prövats. prövar ärenden om uppskov med grundutbildning eller repetitionsutbildning. Det kan också finnas omständigheter som gör att den totalför- svarspliktige måste avbryta utbildning eller tjänstgöring som han har påbörjat. Tjänstgöring med civilplikt eller värnplikt skall avbrytas om G Tjänstgöringen innebär bruk av vapen och den som fullgör tjänstgöringen ansöker om rätt att vara vapenfri (och det inte finns särskilda skäl för att tjänstgöringen skall fortsätta så länge ansökan prövas); eller G Den som fullgör tjänstgöringen vägrar eller underlåter att fullgöra sina skyldigheter (och det kan antas att han eller hon även i fortsättningen kommer att göra det). Grundutbildning eller repetitionsutbildning skall vidare avbrytas, om den som genomgår utbildning G Har varit borta från tjänsten att utbildnings- målet inte kommer att kunna uppnås; eller G På grund av tillfälligt nedsatt fysisk eller psykisk prestations- förmåga kan antas komma att vara frånvarande att utbildningsmålet inte kommer att kunna uppnås. Grundutbildning eller repetitionsutbildning skall också avbrytas om tjänstgöringen leder till avsevärda svårigheter för studier, arbete eller annat för sökanden själv eller någon nära anhörig. Detta sker efter ansökan från den som genomgår utbildning. prövar ärenden om avbrott i tjänstgöringen. Verket får emellertid bestämma att en annan statlig myndighet, en kommun, ett landsting eller en kyrklig kommun skall besluta i ärendena. Beslut om avbrott som beror på avsevärda svårigheter för studier, arbete eller annat skall alltid prövas av . Den som efter grundutbildning har fått tillräckliga kunskaper och färdigheter för en uppgift i krigsorganisationen skall krigs- placeras. Det kan ske i en befattning eller i en verksamhet som den utbildade är lämplig för. Den som efter grundutbildning inte blir krigsplacerad får skrivas in för civilplikt utan grundutbildning eller för civilplikt med en grundutbildning på . Den som har genomgått en grundutbildning som är längre än skall krigsplaceras i den verksamhet där utbildningen har ägt rum. Förutsättningen är att det inte från totalförsvarets synpunkt är väsentligt bättre att placeringen sker i en annan verk- samhet. En totalförsvarspliktig som har skrivits in för civilplikt som inte omfattar grundutbildning eller grundutbildning under skall krigsplaceras i den befattning som han eller hon skall upprätthålla. beslutar om krigsplacering efter framställningar från bemanningsansvariga statliga myndigheter, kommuner, landsting, företag, föreningar, samfälligheter eller andra enskilda. Regeringen får under höjd beredskap besluta om allmän tjänste- plikt, om det behövs för att en verksamhet som har särskild betydelse för totalförsvaret skall kunna upprätthållas. Beslutet kan avse en del av landet eller en bestämd verksamhet. Den allmänna tjänsteplikten gäller alla som inte redan är krigsplacerade med stöd av lagen om total- försvarsplikt. Allmän tjänsteplikt kan fullgöras genom att den totalförsvarspliktige 1.Kvarstår i sin anställning eller fullföljer ett uppdrag; 2.Tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring inom totalför- svaret; eller 3.Utför arbete som anvisas honom eller henne av den myndighet som regeringen bestämmer. Sådant arbete får inte vara förenat med bruk av vapen, om inte den som tjänstgör samtycker till det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer – enligt regeringens förordning – beslutar G Hos vilka arbetsgivare eller uppdragsgivare som allmän tjänsteplikt skall fullgöras; och G Vilka arbetstagare och uppdragstagare som skall omfattas av allmän tjänsteplikt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar också om undantag från den allmänna tjänsteplikten. 2.5.2Tjänsteplikt hos statliga myndigheter Statliga myndigheter där allmän tjänsteplikt skall fullgöras beslutar själva om vilka arbets- eller uppdragstagare som skall omfattas av tjänsteplikten. Arbetsgivare, uppdragsgivare, arbetstagare och uppdragstagare är skyldiga att till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer redovisa förhållanden som har betydelse för tillämp- ningen av bestämmelserna om tjänsteplikten. 3Försörjningen med pliktpersonal under 1990- talet – en statistisk översikt 3.1Tillgången på pliktpersonal och användningen i stora drag De mönstringsskyldiga männen i den årskull som skulle prövas uppgick till något mer än 51 000. bedömde i förväg att nära 2 600 av dessa av medicinska eller psy- kiska skäl hade en sådan nedsättning i förmågan att de inte behövde inställa sig till mönstring. Något mer än 300 klassificera- des av samma skäl i samband med mönstringen som ej tjänst- göringsskyldiga. Till detta kom 600 kvinnor som önskade genomgå lång grundutbildning med civil- eller värnplikt och som blev godkända vid antagningsprövningen. Inskrivning och inryckning till utbildning De redovisade siffrorna framgår av tabell 3.1, som också visar att i runt tal 28 500 män och kvinnor skrevs in för lång grundutbild- ning – 3 300 med civilplikt och 25 200 med värn- plikt. Det sammanlagda antalet motsvarade av de tjänst- göringsskyldiga männen och antagningsprövade godkända kvin- norna . Den återstående delen – – placerades i utbildningsreserven i samband med mönstring. kallar dem direktinskrivna till utbildningsreserven. För en del av dem som skrevs in till utbildning vid mönstringen ändrades senare besluten. Även dessa placerades som regel i utbildningsreserven. Utredningen vill framhålla att inskrivningen svarade mot ramen försvarsbeslut. 106 Försörjningen med pliktpersonal reducerades och kommer att uppgå till drygt 16 000. En inskrivning i den omfattningen fordras för att För- svarsmakten skall nå den av statsmakterna för beslutade utbildningsvolymen på 15 000 värnpliktiga. Ryckte in gjorde ca 21 800 personer – 2 600 till utbildning med civilplikt och 19 200 till utbildning med värnplikt. Skillnaden i förhållande till de ovan redovisade 28 500 inskrivna uppgick till 6 700. Inskrivna som inte ryckte in var för det första civil- och värnpliktiga som sökte och fick uppskov med grundut- bildningen eller som av andra skäl skrevs in till grundutbildning under något av . För det andra ingår i siffran också de civil- och värnpliktiga som vid mönstringen hade skri- vits in för utbildning hos militära förband som senare reducerades i omfattning eller helt lades ned. För de flesta inskrivna som fick sina ursprungliga inskriv- ningsbeslut ändrade fanns det inga andra utbildningsplatser. Som redan framgått av redogörelsen placerades dessa i utbildnings- reserven. Uppgifterna om tillgången på personal och om antalet in- skrivna avser (kalenderåret) och svarar mot varandra. Både antalet inryckande och antalet uppskov eller på andra grunder ändrade inskrivningsbeslut omfattar emellertid även personer i en tidigare årskull. Förändringarna är å andra sidan inte så stora och statistiken ger en godtagbar bild av proportionerna i stort mellan olika delmängder. Det finns enligt inget annat sätt att enkelt beskriva förhållan- dena. Försörjningen med pliktpersonal 107 Tillgången på pliktpersonal i en årskull och använd- ningen av den i stora drag . G Ej tjänstgöringsskyldiga av medicinska eller psykiska skäl - Ej kallade till mönstring - Bedömda i samband med G Till utbildningsreserven1) - Lämpliga för lång grundutbild- ning med civil- eller värnplikt Uppskov och andra ändrade G För utbildning med civilplikt G För utbildning med värnplikt G För utbildning med civilplikt G För utbildning med värnplikt 1)Inskrivna till utbildningsreserven i samband med mönstringen (s.k. direkt- inskrivna). 2)Med andra ändrade inskrivningsbeslut avses som regel förändringar på grund av reduceringar i utbildningsorganisationen. De flesta som hade skrivits in till en utbildningsplats men inte kallades in blev placerade i utbildnings- reserven. 108 Försörjningen med pliktpersonal Bedömningar av egenskaper och förmåga Som framgår av figur 3.1 bedömdes av antalet inskrivna lämpliga för de sammantaget fysiskt och psykiskt sett mest krävande utbildningsgrenarna inom det militära för- svaret – framför allt värnpliktiga som skulle bli jägare. uppfyllde kraven för de näst mest krävande grenarna.