sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Det finns ett behov av syssel- sättning och tillväxt som skall balanseras mot förutsättningarna i miljön. Människor är en förutsättning för en hållbar utveckling i våra skär- gårdar. I och med avfolkningen så raseras såväl natur- som kultur- värdena. Något tillspetsat kan man säga att det gavs bidrag till upp- byggnaden av det storskaliga västkustfisket som bidrag gavs till att såga itu gamla träfiskebåtar i exempelvis . Helårsboende lantbrukare är ett krav för en levande skärgård samt för natur- och kulturmiljövärden. Även friluftsliv och turism hänger ihop med helårsboende. För önskas en ökad befolkning och därmed bebyggelse. Med fler året-runt-boende och fler arbetstillfällen följer intresse för bygden, dess utveckling och bevarande. Den överskuggande flaskhalsen för en hållbar utveckling är vatten- och avloppssituationen. Tillgången på dricksvatten hotas av avloppsinträngning i brunnarna och saltvatteninträngningen som i sin tur är en följd av överuttag samt felaktigt lokaliserade och utformade brunnar. Vad gäller grundvattenkvaliteten kan målet innebära att uttaget av vatten på öarna i inte får vara större än att nybildningen av grundvatten kan kompensera uttaget. , , belyste ytterligare problem skapade av bristande planering i kombination med okunnig borrning. Människor bosatta i skärgård kontaktar ofta om saltvatten- inträngning. De berättar om kommuner som beviljar byggnadslov trots att vattentillgångarna inte räcker för flera hushåll, brunnsborrare som borrar för djupt osv. Samma sak kan förmodligen gälla för många av landets skärgårdar med hög belastning och ett högt bebyggelsetryck. Debatten leddes av , chef för miljöanalysavdelningen på och expert i . , docent i natur- och miljöresursekonomi på , ordförande , vd i , informationschef avlopps- verksföreningen målade upp två framtidsscenarier utifrån vikten av en bofast befolkning i skärgården. Det ena ett pessimistiskt scenario där skärgården avfolkas genom höjd fastighetsskatt och det andra ett mera optimistiskt scenario med 20.000 bofasta. Det senare ställer krav på kostsamma investeringar i vatten- och avloppsnätet. Exempelvis kostade Utös avsaltningsanläggning 60 miljoner och ett reningsverk lika mycket. -Vattenfrågan måste lösas liksom finansieringen, poängterade . Endast en bråkdel av kommuninvånarna bor i skärgården. Merparten av dem som besöker skärgården bor i länets övriga kommuner. Därför kan kommunerna inte satsa mycket pengar på VA-system på en liten andel av befolkningen. Det finns alltså ett regionalt ansvar och man borde använda skattemedlen regionalt. konstaterade att vatten är vårt viktigaste livsmedel. Det finns fortfarande mestadels gott om vatten i , dock måste vi vara rädda om det vatten vi har. Ju mer vi använder desto mer måste också renas. ansåg att delmålet om levande sjöar och vattendrag som lyder de bör kunna användas som dricksvattentäkt skall omformuleras till skall. -Fler skyddsområden för vattentäkter måste ställas upp och även ut- ökas, sade . konstaterade att vi har blivit bättre på att se samhället i ett bredare perspektiv och att samverka. Men fina mål räcker inte. För att nå resultat i miljöarbetet krävs konkreta åtgärder. -Det är dags för fiskenäringen att själv ta sitt ansvar inom ramen för ett fullständigt sektorsansvar. Skogen och jordbruket har tagit sitt sektorsansvar, sade . Ekologiska system och den ekono- miska verkligheten är komplexa. Styrning på ett område ger bieffekter på andra. diskuterade också äganderätternas betydelse. Att definiera äganderätt och den vägen skapa frivilliga avtal, fungerar inte om man har många orsaker och många drabbas av ett problem. Då äganderätter kan definieras, dvs. vem som har rätt till en god miljö respektive att förorena, kan frivilliga avtal fungera. Under paneldebatten konstaterades återigen att fisket är ett stort problem och att åtgärderna är brådskande. Även annat vattenbruk måste bedrivas med hållbara metoder. I begreppet hållbarhet ligger såväl ekologiska som ekonomiska och sociala aspekter. Fisket kan inte upphöra, men skall bedrivas på ett genetiskt försvarbart sätt. Sedan diskuterades graden av samsyn mellan natur- och kulturmiljö samt var tydliga konflikter finns. ansåg att det är viktigt att integrera natur- och kulturmiljö för att genom den bredare synen på företeelserna nå den vanliga människan. Det är mer som förenar än som skiljer. svarade att näringsverksamheter som fiske och vatten- kraft påverkar såväl natur- som kulturmiljö. Kultur- och naturmiljö är normalt förenliga. Näringarna står däremot ofta i konflikt med beva- randeintressen. Detta är naturligt eftersom näringarna står i ständig förändring i och med ny teknik. Mycket kan dock göras inom en näring för att nå miljöförbättringar, ofta till en rimlig kostnad. , , kommenterade att miljön är grunden för näringen. -Dessa två står egentligen inte i opposition mot varandra utan de har samma utgångspunkt och det finns en stor potential för samverkan mellan näringen och miljön, sade . , , replikerade att detta synsätt visst stämmer på lång sikt, men på kort sikt finns ett motsatsförhållande mellan näring och miljö. -Miljöproblemen är biologiskt fysiska till sin karaktär och är skapade av människan och av vårt ekonomiska system. Lösningarna måste utöver naturvetenskapliga kunskaper baseras på djupa kunskaper i ekonomi och om mänskligt beteende så att korrekta incitament att agera kan skapas, avslutade . 4KAN ENERGI- OCH MILJÖMÅLEN FÖRENAS? Energiarbetsgruppen under har analyserat de miljömål som berör energi- och transportområdena och om konflikter kan tänkas uppstå, dels mellan olika miljömål, dels mellan miljömål och andra samhällsmål. När det gäller tänkbara målkonflikter har gruppen koncentrerat sitt arbete till energieffektivisering och ökad användning av förnybara energikällor och deras påverkan på klimatet, försurningen, den biologiska mångfalden och hälsan. Två seminarier har anordnats; och . Det första seminariet behandlade tänkbara målkonflikter i sam- band med ökad användning av bioenergi och effektivisering av energi- användningen. Det andra seminariet fördjupades kring frågan om hur det framtida behovet av biobränslen bäst kan säkras utan negativa konsekvenser för miljön. Gruppens slutsatser har sammanfattas enligt följande: Det gällande gränsvärdet för kvävedioxid beräknas understigas i samt- liga svenska tätorter 2011. För eten, bensen och polyaromatiska kolväten bedöms dock att halterna inte understiger de föreslagna värden för lågrisknivån , trots att emissionerna beräknas minskas med storleksordningen och mer. Möjliga målkonflikter och möjligheterna att undvika dessa Två möjliga målkonflikter som gäller hälsorisker i relation till miljö- och energimål har behandlats; försämrad inomhusmiljö som följd av energieffektiviseringsåtgärder samt ökade utsläpp av vissa hälsoskadliga ämnen i samband med småskalig biobränsleanvändning, främst Både energieffektivisering och ökad biobränsleanvändning är viktiga åtgärder på väg att lösa klimatfrågan. Småskalig biobränsleanvändning: Det finns ungefär 250 000 pannor som nästan uteslutande eldas med ved och nästan 800 000 lokaleldstäder som används då och då. Många av anläggningarna är gamla och ger höga emissioner av oförbrända kolväten och sot. De befintliga vedpannorna för småskaliga vedeldning bedöms vara en av huvudkällorna till utsläpp av partiklar och cancerframkallande ämnen. Luftkvaliteten i bostadsområden med en hög andel vedeldning i små eldstäder uppfyller inte uppställda miljökvalitetsmål. har föreslagit att befintliga värmepannor skall förses med acku- mulatortank . Utsläppen av VOC beräknas genom denna åtgärd att minska . Åtgärderna kommer inte att vara tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålen. Ytterligare åtgärder behöver därför sättas in mot det befintliga beståndet av vedpannor. Med modern vedeldningsteknik i kombination med ackumulatortank kan utsläppen av oförbrända kolväten minskas med . Utbytestakten till moderna pannor är dock låg och behöver ökas. Under förutsättning att en ökad användning av biobränslen kommer att ske med utnyttjande av modern förbränningsteknik, kommer inte arbetet med att nå luftkvalitetsmålen att nämnvärt försvåras. De totala utsläppen av oförbrända organiska ämnen och partiklar kommer totalt sett inte att öka om biobränslen ersätter olja och stenkol i större anlägg- ningar och om äldre vedpannor byts ut eller förses med ackumulator- tankar. Ett kvarstående problem vid eldning av ved och pelletter i mindre eldstäder är dock att partikelutsläppen inte reduceras i önskvärd omfattning ens med moderna pannor. I de områden som har föroreningshalter som är avsevärt högre än miljömålens kommer möj- ligheten att nå dessa i stor utsträckning att bero på utbytestakten för de äldre vedpannorna. Energisystem baserade på bioenergi: Vid en värdering av lämp- liga uppvärmningsformer måste man ta hänsyn till den hälsopåverkan som uppvärmningssystemet lokalt kan ge upphov till. Man bör eftersträva systemlösningar som både har låg resursförbrukning och som klarar hälsomålen såsom fjärrvärmesystem med samproduktion av el och värme. Fjärrvärmesystem har dock begränsningar, styrda av be- byggelsens värmetäthet och utbredning. Därför kan biobränslebaserade energisystem, system med fjärrvärme och samproduktion, värme- pumpssystem, samt system med pellettpanna, utgöra viktiga delar av det framtida svenska energisystemet. Energieffektivisering och boende: Uppskattningsvis är mellan 0,5 och 0,9 miljoner människor i exponerade för ett inomhusklimat som är negativt för hälsa och välbefinnande. Enligt en undersökning från 1992 understiger ventilationen gränserna för att undvika sanitär olägenhet i fyra av fem småhus och i ungefär hälften av flerbostads- husen. Dessutom har av alla hus fuktskador som borde åtgärdas. Åtgärder för att minska energieffektiviteten i bostadsbeståndet får därför inte ske på bekostnad av ett försämrat inomhusklimat. För nybyggnation och vid energieffektiviseringsåtgärder i befintlig bebygg- else behöver det inte råda något motsatsförhållande mellan en effek- tivisering energianvändning och en god inomhusmiljö, om man tillämpar den kunskap som finns för att bygga sunda hus. Det är dock i många fall fördelaktigt om åtgärderna i befintlig bebyggelse görs i samband med andra reparations- och underhållsarbeten. Gruppen noterar också vikten av att ha ett långsiktigt perspektiv till effektivare energianvändning i byggd miljö och att det samlade statliga styrsystemen inom bostads- och energiområdena är stabila och drar åt samma håll. Anspråken på skogen att producera mer biomassa för att tillgodose både råvarubehovet för skogsindustrin och bränslebehovet för energisektorn kan komma att förvärra försurningen i utsatta områden. En sådan utveckling är inte förenlig med målen att säkra skogens långsiktiga produktionsförmåga och att återställa försurade markområden. Det är därför viktigt att det uttag av näringsämnen, som sker med biobränslet, kompenseras genom återföring av aska. I särskild grad gäller detta svaga marker. kan även andra näringskompen- serande medel behöva användas. Såväl de praktiska som de rättsliga frågorna omkring askåterföring bör få sin lösning. Förnybara energikällors påverkan på klimatet Inget av de energisystem som finns och som baseras på förnybara eller flödande energikällor är helt utan emissioner av växthusgaser. I samtliga fall är dock emissionerna per utvunnen energimängd väsentligt lägre för förnybara energikällor än vid förbränning av fossila bränslen. Uppskattade potentialer av bioenergi och framtida behov Gruppen konstaterar att det finns miljömässiga tekniska förutsättningar att väsentligt öka uttaget av bioenergi från skogs- och jordbruk, som därmed kan bidra till att uppfylla klimatmålet. Bioenergin kan öka sin andel i det svenska energisystemet från dagens termisk energi till kanske termisk energi, vilket framgår av nedan- stående tabell. I tabellen ingår ej lutar, vilka svarar för ca termisk energi . Inte heller ingår den framtida potential som kan bli följden av att de kemiska massafabrikerna kan använda lignin och bark effektivare. Denna effektivisering kan motsvara ca i termisk energi. De ekonomiska förutsättningarna att öka uttaget av bioenergi beror bl.a. av teknikutveckling och hur bioenergins miljö- egenskaper värderas i förhållande till andra energikällor. Biprodukter, återvinningsvirke och ved GROT (med ekologiska och ekonomiska Energiskog (med ekologiska restriktioner, Rörflen (med ekologiska restriktioner, 10-40 på lång sikt (med ekologiska restriktioner) Gruppen konstaterar att i ett utvecklingsskede, då potentialen inte är fullt utbyggd, används biomassan mer kostnadseffektivt för stationär el- och värmealstring än i transportsektorn. Effekter på biologisk mångfald och kulturlandskap Gruppen konstaterar att ett betydligt högre utnyttjande av biobränsle - potentialen än dagens kan tillåtas, om man ser till effekterna på biologisk mångfald och kulturlandskap. Detta kan enligt gruppen ske utan att krav på bevarande av olika typer av skyddsobjekt åsidosätts eller att odlingslandskapet förändras mot en minskad biologisk mångfald. Till följd av de stora variationer i odlingsbetingelser och biotop- sammansättning som föreligger är det dock viktigt att hänsyn tas i varje enskilt fall. Myndigheterna kan ange ramarna för utnyttjande av bioenergi men aktörerna har en viktig roll att spela för att undvika negativa effekter och begränsa påverkan på kulturvärdena. Möjligheterna att nå miljömålen Försurning, marknära ozon och övergödning. För att de svenska miljömålen för försurning skall behöver de samlade utsläppen av kväve och svavel minska eller mer i förhållande till nivå i de länder som är av betydelse för nedfallet i . För att inte överskrida de kritiska halterna för marknära ozon krävs sannolikt också att utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) minskar med 80–. De senaste internationella avtalen kommer att medföra minskningar av utsläppen. Fram beräknas svavelutsläppen minska med och kväveoxidutsläppen med , räknat års nivå. Ytterligare internationella åtgärder är därför nödvändiga för att nå de svenska miljömålen för försurning och markära ozon. För att komma till rätta med övergödningsproblemen krävs större reduktioner av ammoniak än vad som är möjligt genom tekniska åtgärder. Strukturella förändringar inom jordbruket blir därför nöd- vändiga om miljömålen för övergödning skall nås. Klimat: Om man sätter miljömålet för klimat till att halten koldioxid i atmosfären högst får uppgå till 550 ppm koldioxid, får den högsta koldioxidemissionen i industriländerna uppgå till C per capita och C per capita . Nuvarande emission i är ca per capita. Möjligheten att nå det övergripande klimatmålet är beroende av internationellt samarbete i än högre grad än vad gäller målen för försurning, marknära ozon och övergödning Det internationella samarbetet inom energiområdet kommer att öka och få en allt större betydelse för att klara miljökvalitetsmålen. Inte minst kan ett utökat samarbete med länderna kring ha en strategisk betydelse för utvecklingen av miljöarbetet inom EU. Avregleringen av elmarknaden inom EU kan dock skapa problem om den inte åtföljs av en harmonisering av miljövårdsåtgärder och olika former av miljöskatter. För att skapa en beredskap i en ökad internationaliserad energimiljö utgör effektivisering och hushållning med energi en mycket viktig del i det framtida energiarbetet. Några exempel på styrmedel För att klara ut styrmedlens inverkan på alla andra viktiga samhälls- frågor som har kopplingar till energi och transporter behöver fråge- ställningarna en långtgående analys, som ligger utanför ramen för energiarbetsgruppens uppgifter. Dagens regleringar bl.a. inom bilav- gasområdet, kommer även fortsättningsvis att vara en viktig del i det europeiska miljöarbetet och en garant för att handeln skall fungera. För att styrmedel skall kunna fungera på en internationell energi- och transportmarknad, måste de utformas så att inte konkurrensen eller miljöförhållandena snedvrids. Vidare behövs ett brett opinionsmässigt och politiskt stöd för genomförande och för att styrmedlet skall få avsedd effekt. I en marknadsbaserad ekonomi kan basen för kostnads- effektiva styrmedel utgöras av en successiv internalisering av miljö- effekterna och därmed påverka priserna för transport- och energi- tjänster. Styrmedel kan aldrig bli effektiva om inte målen är väl definierade och tydliga. Miljöskatter bör således inte huvudsakligen fungera som fiskala instrument. Att det internationella perspektivet är viktigt beror bl.a. på att är inkorporerat i EU-marknaden och i en internationell värld, men också på att många av miljömålen är av sådan karaktär att de löses enbart om åtgärder vidtas utöver nationella gränser. 4.1Förord – gruppens uppgift beslutade att 15 nationella miljökvalitetsmål skall vara vägledande för det framtida miljövårdsarbetet. Miljömåls- kommitténs uppgift är föreslå delmål och åtgärdstrategier för miljö- arbetet så att miljömålen kan nås inom en generation. Den arbetar med fjorton av miljömålen, medan behandlar det femtonde målet, Begränsad klimatpåverkan. Viktiga underlag för kommitténs arbete är uppdragen som regeringen har lagt på tjugo myndigheter, samtliga länsstyrelser och de regionala skogsvårdsorganisationerna. har tillsatt fem arbetsgrupper (energi, vatten, mark, materialanvädning och hälsofrågor) knutna till kansliet. Arbets- gruppernas ansvarsområden skiljer sig från myndigheternas miljömåls- uppdrag genom att de ska ha ett tvärsektoriellt angreppssätt. Tanken är att detta perspektiv ska öppna möjligheter att se målkonflikter och beröringspunkter som inte så lätt identifieras då en sektor i taget stud- Arbetsgruppernas uppgift är att göra fördjupningar inom områden som de anser viktiga att uppmärksamma. Energiarbetsgruppen har valt att fokusera sitt arbete på möjliga målkonflikter inom energiområdet. Vi har i första hand studerat frågor som berör ökad användning av förnybara energikällor och dessas påverkan på klimatet, försurningen, biomångfalden och hälsan. Vi har ordnat två seminarier . Det första seminariet behandlade målkonflikter i samband med ökad användning av bioenergi och effektivisering av energianvändningen. Det andra seminariet fördjupades kring hur det framtida behovet av biobränslen bäst kan säkras utan negativa konsekvenser för miljön. Föreliggande rapport baseras i stora delar på dessa två seminarier och är därför inte heltäckande vad gäller målkonflikter inom energi- området. Den första seminarierapporten finns i Bilaga 1. I rapporten behandlas också vissa angränsande frågor som gruppen ansett vara väsentligt att lyfta fram. Vi har inte närmare studerat miljö- och hälso- effekter av fossila bränslen, kärnkraft och vattenkraft. Gruppen har bestått av forskare med anknytning till energifrågor samt hälso- och miljöpåverkan av luftföroreningar, experter från bil- industrin, kraftindustrin, och het. En förteckning över gruppens medlemmar framgår av Bilaga 2. Gruppen är ensamt ansvarig för innehållet i rapporten. 4.2Miljömålen som utgångspunkt för ett hållbart energisystem Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas -Halterna av luftföroreningar överskrider inte fastställda lågrisknivåer för cancer, överkänslighet och allergi eller för sjukdomar i luftvägarna. -Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kultur värden och material. Energifrågorna berör de flesta av de femton miljökvalitetsmål som har lagts fast av . I första hand har gruppens ansvarsområde tillhört , Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan. Nedanstående faktaruta ger de av beslutade miljökva- litetsmålen. De stora miljöproblemen i skall vara lösta inom en generation, dvs om 20–. De globala miljöproblemen, som ut- växthuseffekten, är dock undan- De försurande effekterna av nedfall och tagna, men inom en generation kvalitetsmålen anger således det försurande ämnen skall heller inte öka eller kulturföremål och byggnader uppnåtts –2025, medan återhämtningen i miljön tar längre - Onaturlig försurning av marken motverkas - verkar för att depositionen av försurande ämnen på lång sikt inte den svenska miljöpolitiken och en hållbar ekologisk utveckling är; mark och vatten. · skyddet av miljön och hälsan svaveldioxid/m3 och kvävedioxid/m 3 · en hållbar försörjning och (årsmedelvärden) för att skydda tekniska · en effektiv användning och andra naturresurser. Dessa övergripande mål återspe- Halten av växthusgaser i atmosfären skall i glas också i all- klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på § 2–6). klimatsystemet inte blir farlig. uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås -Åtgärdsarbetet inriktas på att halten av koldioxid i atmosfären stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser i atmosfären inte ökar. Målets uppfyllande är till avgörande del beroende av insatser i alla länder har tillsammans med företrädare och myndigheter för energi- och transportsektorerna sammanställt två rapporter som behandlar behov av förändringar inom dessa sektorer för att uppnå en hållbar utveckling. Rapporterna heter På väg mot ett miljö- anpassat transportsystem (MaTs)1 respektive Hållbar energifram- tid?(SAME)2. De miljöproblem som energi- och transportsektorerna 1Naturvårdsverkets PM 4636. främst förknippas med är klimatpåverkan, försurning, övergödning, hälsoproblem i tätorter och intrång i natur- och kulturmiljön. De två rapporterna behandlar alla dessa miljöproblem men i delvis olika tidsperioder. SAME skissar på ett hållbart energisystem till 2050 medan räknar med att uppnå miljömålen , med undantag av Begränsad klimatpåverkan där mål har formulerats för . Tidsperspektiven är viktiga. Bilparken kan förnyas på ca 10–, för flygplansflottan är omsättningstiden betydligt längre. Skall man åstadkomma en förnyelse av hela byggnadsbestånd, talar vi om ett ännu längre tidsperspektiv. Detsamma gäller hela samhällets infrastruktur som vägar, arbets- och bostadsplaneringen. De senare frågorna är framför allt förknippade med att uppfylla det framtida klimatmålet. Gjorda investeringars fördelning över tiden kan dock väsentligt påverka förnyelsetakten. Både MaTs- och SAME-arbetet påvisade att styrmedel för miljö- arbetet måste utformas i harmoni med omvärlden. MaTs arbetet kom fram till att de största svårigheterna att åstadkomma en miljöanpassning föreligger när det gäller att minska koldioxidutsläppen och bullret från trafiken. För övriga mål krävs det också insatser, men de långsiktiga målen för kväve, svavel och flyktiga organiska ämnen bör kunna uppnås inom en generation. För att åstadkomma förändringen krävs förutom ny teknik en förändring av det samlade trafikarbetet och en effektiv samverkan mellan olika trafikslag. Arbetsgruppen utvecklar dessa frågor i kap. 5. En av slutsatserna i var att ett framtida energi- system måste utgå från en lägre energianvändning än om kärn- kraften skall avvecklas och det långsiktiga klimatmålet . Det framtida energisystemet kan baseras på dagens kända teknik. Andra viktiga slutsatser var att dagens vattenkraft utgör en ryggrad i energi- tillförselsystemet och att det krävs en väsentligt ökad användning av förnybara energikällor, främst bioenergi och vindkraft. En annan slutsats i var att klimatmålet rymmer en viss mängd fossila bränslen, i första hand naturgas. En annan konsekvens är att omställningen kommer att ta tid och kanske sträcka sig över flera generationer. Det är således osäkert med vilken hastighet omställningen kan göras, hur omställningen påverkas av styrmedel och på viljan till förändring i samhället.