sou · GOB3119d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Småföretagens medverkan i IKS handlar dock inte i första hand om att anpassa regler eller bestämmelser, utan snarare om att vara medveten om de särskilda förutsättningar och villkor som småföretagen arbetar under. Småföretagen är en mycket heterogen grupp av företag med olika synsätt och olika behov. Det finns anledning att tro att många av de individer som sparar i IKS kommer att vilja utnyttja sina medel för utbildningar inom det reguljära utbildningssystemet. IKS kan innebära en ökad efterfrå- gan på ett nytt och utökat urval av utbildningar och på en ökad flexibilitet i utbudet och tillhandahållandet av utbildning och kom- petensutveckling. Statskontoret har av det skälet haft i uppdrag att kartlägga upplevda hinder för yrkesverksamma att kunna ta del av kompetensutveckling inom det reguljära utbildningsväsendet. De har lämnat en rapport som innehåller en genomgång av fyra områ- den: finansiering av utbildningsanordnare och försörjning, antagning, behörighet och urval till studier, utbildningarnas inriktning, form och förläggning samt möjligheten till ledighet för studier. En slutsats i rapporten är att det finns anledning att förändra resurstilldelningssystemet så att det lönar sig för högskolan att utveckla flexibla och korta kurser för att möta yrkesverksamma individers behov. Statskontoret pekar också på den begränsning i reglerna som det innebär att enskilda individer inte kan köpa upp- dragsutbildning. Statskontorets synpunkter är högst relevanta från ett IKS-perspektiv, men detta bör prövas i ett vidare utbildnings- politiskt sammanhang. Inom den privata utbildningsmarknaden sker en snabb expansion där individer kan få tillgång till allt fler kompetensut- vecklingsinsatser, från långa sammanhängande utbildningar till korta kurser. Samordnande myndighet blir IKS-styrelsen bildas som har samordningsansvaret för att hantera de uppgifter som följer av införandet av IKS. Huvuddelen av uppgifterna bör utföras av befintliga myndigheter på uppdrag av och finansierade av IKS-styrelsen som bör vara en liten beställar- och samordningsmyndighet. Uppgifterna skall i största möjliga mån skötas elektroniskt via en IKS-portal men också via skriftlig och muntlig kommunikation. Ambitionen är att IKS-styrelsen skall vara en föregångare som servicemyndighet med hjälp av elektronisk hantering av beslut, tjänster och information. En organisationskommitté bör bildas med uppgift att utarbeta de närmare detaljerna om IKS-styrelsens verksamhet. Kostnader och finansiering av IKS-styrelsen De totala driftskostnaderna för IKS beräknas till ca . Investerings- och uppbyggnadskostnaderna beräknas totalt uppgå till , varav huvuddelen . IKS-styrelsens löpande driftskostnader bör finansieras med en registreringsavgift för kompetensutvecklingsanordnare. bör IKS-styrelsen vara helt avgiftsfinansierad. De engångs- visa uppbyggnadskostnaderna föreslås finansieras från avkastningen på av IKS-medlen. bör informationsinsatser påbörjas till allmänhet, utbildningsanordnare, banker, försäkringsbolag m.fl. En sammanlagd ram på bör avsättas under de fem första årens introduktion av IKS, varav bör avse informationsinsatser . Därutöver bör ett särskilt stöd med utgå till de fackliga organisationerna och till småföretagens organisationer för deras informationsinsatser om IKS. IKS är en angelägenhet för alla löntagare och företagare och därmed bör målet vara att praktiskt taget hela arbetskraften skall nås av information om IKS. bör IKS kunna bli ett naturligt inslag i den reguljära informationen från sparinstitut, kompetensutvecklingsanordnare och myndigheter. Eftersom IKS är ett nytt system som inte rättvisande kan jämföras med några andra sparformer, varken i eller internationellt blir uppföljning och utvärdering av central betydelse. Det handlar om att löpande följa vilka som sparar, vilka sparformer de utnyttjar och vilken kompetensutveckling de väljer. SCB får i uppdrag att löpande redovisa dessa uppföljningsresultat och publicera en särskild statistisk rapport. För att kunna följa beteende och effekter av IKS krävs mer långsiktiga utvärderings- och forsk- ningsinsatser. Det handlar bl.a. om att följa IKS effekter i arbetsli- vet, på arbetskraftsutbudet och på utbudet av utbildning och kom- petensutveckling. Det handlar också om att följa ett antal individer som sparar respektive inte sparar i IKS och se hur deras utveckling av inkomst, arbete och utbildningsnivå förändras. För dessa fristå- ende utvärderings- och forskningsinsatser föreslås att det avsätts en sammanlagd ram på . En samlad avstämning av IKS-systemets kostnader, organisation och verksamhet bör göras efter den första femårs perioden. Avstämningen bör genomföras inför och bör ligga till grund för beslut om någon del av IKS-systemet behöver förändras eller justeras för att uppnå det långsiktiga syftet med IKS. De finansiella effekter som följer på införandet av det föreslagna IKS-systemet beror i mångt och mycket på fyra faktorer: (1) hur många personer som blir aktiva kompetenssparare, (2) i genomsnitt sparandet för varje individ pågår, (3) hur mycket som regelbundet sparas och (4) i vilken omfattning spar- medlen används till kompetensutveckling. finns det inte något känt liknande system i bruk och det är därför inte möjligt att göra exakta kostnadsberäkningar för det föreslagna systemet. Av den anledningen är endast ett antal antaganden om individernas beteenden möjliga att göra. Antagandena är i det här fallet inte lika med en prognos. Dessa antaganden är en förutsättning för den valda beräkningsmetoden. Antagandena skall ses som rejält till- tagna, och således är det mycket osannolikt att belastningen på den offentliga sektorn överstiger den ekonomiska ramen. Under det inledande antas att femton procent av arbetskraften kommer att påbörja ett kompetenssparande. Andelen som påbörjar ett sparande antas kvarstå även , för att därefter ligga på av arbetskraften. när systemet har stabiliserats antas att drygt halva arbetskraften kommer att vara aktiva kompetenssparare. Det antas vidare att på lite kommer spartid och sparbelopp att uppgå till respektive . Under de inle- dande åren antas dessa nivåer vara något lägre. Arbetsgivarnas andel av sparandet kommer att uppgå till en tredjedel av den sammanlagda nivån. För ett sparbeteende enligt dessa antaganden kommer de årliga insättningarna att växa från drygt 2 mdkr till ca 15 mdkr och framåt. Beträffande uttagen kommer dessa att växa från knappt en till 17 mdkr. Att uttagen överstiger insättningarna beror av den erhållna avkastningen. Innestående medel efter det att systemet stabiliserats kommer att växa stadigt för att uppgå till omkring 56 mdkr. Omfattningen av studier eller praktik finansierade inom IKS-sy- stemet antar jag kommer att uppgå till av en heltid per individ. Under de närmast följande åren antas omfattningen växa stadigt 2015 och därefter uppgå till av en heltid. Slutsatsen är att under mycket optimistiska antaganden om indi- vidernas sparbeteenden och vilja till kompetensutveckling, kommer IKS-systemet efter en startperiod att medföra en offentlig-finansiell belastning på 1,45 mdkr. Med mer försiktiga antaganden blir den statsfinansiella belastningen mindre. Kortsiktigt finns en viss variation i belastningen. antas denna uppgå till ca 0,7 mdkr. kommer belastningen successivt att öka för att efter omkring uppgå till som mest tre mdkr. Därefter vänder den negativa kostnadsutvecklingen för att och framåt stabiliseras kring 1,45 mdkr . De sparmedel som finns i systemet kommer förr eller senare att tas ut för beskattning. har dessutom den genererade avkastningen, efter skatt, lagts till dessa medel. Det innebär att de kostnader som inledningsvis belastar systemet, i ett senare skede torde medföra högre intäkter. Förslag till ytterligare finansiering Av de 1,45 mdkr har budgetproposition beslutat att avsätta 1,35 mdkr för och 1,15 mdkr på statsbudgetens inkomstsida. De avsatta medlen för föreslås användas till grundplåten för lågin- komsttagare. För att finansiera den föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för insättning på IKS-konton föreslås att ytterligare tillförs systemet . Nedsättningen av arbetsgivaravgiften antas i beräkningarna medföra att arbetsgi- varna bidrar med cirka en tredjedel av de årliga insättningarna, dvs. drygt 5 mdkr. De årliga insättningarna beräknas därmed samman- lagt uppgå till i genomsnitt . Finansieringen av de föreslås ske inom den av beslu- tade ramen för skatteväxlingen på 30 mdkr. Ett system för individuellt kompetenssparande, IKS, genomförs med start . Med den utgångspunkten bör en pro- position om IKS överlämnas under vårriksdagen och ett riksdags- beslut fattas . som propositio- nen överlämnas till bör en organisationskommitté till- sättas som får i uppdrag att genomföra det förberedande organisa- tions- och informationsarbetet. 1 Förslag till lag om individuellt kompetenssparande Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller sådant individuellt sparande för kompetensut- veckling som sker enligt särskilt avtal med ett kompetenssparin- stitut enligt villkoren i denna lag. Sparande för kompetensutveckling får även ske i en kompetens- sparförsäkring. Med en sådan försäkring avses en försäkring som medger utbetalning till den försäkrade eller dennes förmånstagare för kompetensutveckling. För sparande för kompetensutveckling som sker i en kompetenssparförsäkring skall bestämmelserna i 3 kap. 3 § andra stycket, 4 § första stycket andra meningen och andra stycket, 8 § samt 9–12 §§ tillämpas på motsvarande sätt. 2 § I denna lag betyder 1.kompetenssparavtal: sådant avtal som anges i 1 §, 2.kompetenssparrörelse: verksamhet som består i att erbjuda allmänheten kompetenssparavtal, 3.kompetenssparinstitut: företag som har fått tillstånd att driva kompetenssparrörelse, 4.kompetenssparare: en person som ingått kompetenssparavtal, 5.kompetenssparkonto: sådant konto som avses i 3 kap. 3 §, 6.kontoinnehavare: kompetenssparare och person som genom för- månstagarförordnande eller bodelning förvärvat rätt enligt ett kompetenssparavtal, 7.värdepappersinstitut: detsamma som i 1 kap. 2 § 5 lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 8.IKS-styrelsen: den myndighet som godkänner kompetensutveck- ling som berättigar till avgiftsfritt uttag från ett kompetensspar- konto och som fastställer kompetenspremie. 3 § Kompetenssparrörelse skall bedrivas så att allmänhetens förtro- ende för verksamheten upprätthålls och tillgångar på kompetens- sparkonton inte otillbörligen riskeras samt i övrigt så att rörelsen kan anses sund. 4 § Kompetenssparrörelse får bedrivas endast efter tillstånd av . 5 § Tillstånd att bedriva kompetenssparrörelse får endast meddelas värdepappersinstitut. Tillstånd får meddelas om 1.Bolagsordningen, reglementet eller stadgarna inte strider mot denna lag eller någon annan författning, 2.den planerade verksamheten kan antas komma att uppfylla kra- ven på en sund kompetenssparrörelse, och 3.företaget uppfyller de villkor som i övrigt anges i denna lag. 6 § Till ansökan om tillstånd skall fogas en plan för den tilltänkta verksamheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela närmare föreskrifter om vad en verksamhetsplan skall innehålla. 7 § För värdepappersinstitut som har tillstånd att vara pensions- sparinstitut enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionsspa- rande får tillstånd ges efter en förenklad prövning av ansökningen enligt de närmare föreskrifter som regeringen, eller efter regering- ens bemyndigande, meddelar. 1 § Individuellt kompetenssparande får ske i en eller flera av spar- formerna 2.andelar i värdepappersfond, och 3.obligationer och andra fordringsrätter. 2 § Vid inlåning skall kompetenssparmedlen placeras för spararens räkning i ett svenskt eller utländskt bankföretag. 3 § Vid sparande i värdepappersfond skall kompetenssparmedlen för spararens räkning placeras i en sådan värdepappersfond som avses i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Kompetens- sparmedlen får även placeras i ett utländskt fondföretag som är underkastat lagstiftning eller annan offentlig reglering som väsent- ligen stämmer överens med den som gäller för värdepappersfonder här i landet. 4 § Vid sparande i obligationer eller andra fordringsrätter skall dessa vara föremål för allmän omsättning. 1 § Ett kompetenssparavtal skall vara skriftligt. I avtalet skall anges att sparandet är avsett för kompetensutveckling och att utbetalning av sparade medel inte får ske i strid med lagens bestämmelser. Ett kompetenssparavtal får inte innehålla villkor om att en insättning på kontot måste överstiga . Ett kompetenssparavtal får inte ingås av den som uppbär ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. skall innehålla fullmakt för kompetens- sparinstitutet att förfoga över tillgångar på kompetenssparkonto för betalning av avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel och kompetenssparmedel. Avtalsvillkor som inte tagits in i avtalet är utan verkan mot konto- innehavaren. 2 § skall innehålla villkor att rätten enligt avtalet eller tillgångarna på kompetenssparkontot inte får pantsät- tas eller belånas samt de villkor i övrigt som avgör om ett avtal är ett kompetenssparavtal. 3 § skall, inom ramen för bestämmelserna i 2 kap. om tillåtna sparformer, placera tillgångarna på kompetens- sparkontot på det sätt som kontoinnehavaren från tid till annan bestämmer. Placeringarna får fördelas mellan sparformerna. skall förvalta tillgångarna så att de blir till största möjliga nytta för de enskilda kompetensspararna. 4 § Placering av sparmedlen får endast ske i en värdepappersfond eller i ett utländskt fondföretag med låg risk. Förvaltningen av till- gångar i en värdepappersfond eller i ett fondföretag skall syfta till att uppnå hög avkastning på medellång sikt. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, Finansin- spektionen, får meddela närmare föreskrifter i fråga om kompe- tenssparinstitutens förvaltning av tillgångar. 5 § skall för varje kompetenssparavtal föra ett kompetenssparkonto. På kontot skall institutet fort- löpande anteckna 1.in- och utbetalningar, 2.köp och försäljningar av fondandelar och obligationer, 3.räntor och utdelningar, samt 4.skatter och avgifter som dras från kontot. Kompetenssparkontot skall vid varje tid utvisa vilka olika tillgångar som förvaltas för kontoinnehavarens räkning. 6 § Tillgångar som inte placeras som inlåning i kompetenssparin- stitutet enligt 2 kap. 2 § skall hållas avskilda från institutets till- gångar. 7 § får avyttra tillgångar på ett kompe- tenssparkonto i den utsträckning det behövs 1.för att utbetalningar enligt kompetenssparavtalet skall kunna göras, 2.för att skatter och avgifter skall kunna tas ut från kompetens- sparkontot, eller 3.enligt lag eller annan författning. Utbetalning av kompetenssparmedel för kompetensutveckling 8 § Utbetalning från kompetenssparkontot till kompetensspararen får ske tidigast från tidpunkten för den första insätt- ningen på kontot. Utbetalning får dock inte göras före den månad varunder kompetensspararen fyller . Utbetalning från kompetenssparkonto får endast ske enligt vill- koren i kompetenssparavtalet eller enligt föreskrifter i denna lag eller annan författning. Utbetalning från kompetenssparkonto till kompetensspararen får ske om denne har intyg om godkänd kompetensutveckling. Krav på godkänd kompetensutveckling 9 § Med godkänd kompetensutveckling enligt 8 § avses sådana utbildningar, kurser och sådan praktik som en kompetensanord- nare som är registrerad hos IKS-styrelsen har låtit registrera hos styrelsen om den registrerade verksamheten har en omfattning motsvarande minst fem dagars heltidsstudier. För registrering enligt första stycket krävs att kompetensanord- naren är en fysisk person med F-skattesedel eller en juridisk per- son. Anordnaren får inte vara försatt i konkurs, ha trätt i likvida- tion, ha meddelats näringsförbud eller finnas registrerad hos kro- nofogdemyndigheten för skulder som tillsammans överstiger ett prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäk- ring. Kompetensanordnaren skall ha angett mål för de kurser eller den praktik som han anordnar. Anordnaren skall uppfylla de övriga villkor som IKS-styrelsen bestämmer. 10 § Den som får utbetalning från ett kompetenssparkonto enligt 8 § är berättigad till kompetenspremie. Kompetenspremie fastställs av IKS-styrelsen för den kompe- tenssparare som har genomgått godkänd kompetensutveckling enligt 9 §. 11 § Kompetenspremien utgör ett belopp som motsvarar tjugo- av ett inkomstbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension för den kompetens- sparare som under ett kalenderår har genomgått godkänd kompe- tensutveckling till en omfattning motsvarande minst tvåhundra dagars heltidsstudier. För den kompetenssparare som under ett kalenderår har genom- gått en godkänd kompetensutveckling som understiger den tid som anges i första stycket utgör kompetenspremien ett belopp som svarar mot förhållandet mellan antalet heltidsstudiedagar och två- hundra multiplicerat av ett inkomstbas- belopp. Det sålunda framräknade beloppet skall avrundas till när- mast hela tiotal kronor. Kompetenspremie utgår endast till den del premien beräknad enligt första och andra styckena är minst hälften så stor som det belopp som tagits ut enligt 8 §. Utbetalning av kompetenssparmedel i andra fall 12 § Utbetalning får göras utan att det finns något sådant intyg som anges i 8 § eller om kompetensspararen inte uppfyller kraven i övrigt i samma paragraf. I dessa fall skall denne betala en uttagsav- gift som motsvarar av uttaget belopp, dock lägst . Uttagsavgiften tas ut enligt lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Flyttning av kompetenssparmedel till annat kompetenssparinstitut 13 § Kontoinnehavaren får flytta kompetenssparavtalet till ett annat kompetenssparinstitut. Det institut från vilket kompetens- sparavtalet flyttas får då ta ut en skälig avgift. Denna får dras från kompetenssparkontot. Flyttning av kompetenssparmedel i andra fall 14 § En kompetenssparare som uppbär ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension får flytta sitt spa- rande till ett sådant pensionssparkonto som anges i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. Vid flyttning enligt första stycket eller vid sådan flyttning som avses i 6 kap. 3 § får kompetenssparinstitutet inte ta ut någon avgift. 15 § skall, om inte annat har avtalats, skriftligen underrätta kontoinnehavaren om omplaceringar av till- gångar som utförts enligt 3 § och om det belopp som har dragits från kompetenssparkontot till följd av åtgärden. 16 § skall ge kontoinnehavaren en skriftlig redovisning av förvaltningen av tillgångarna på kompetenssparkontot. I redovisningen skall anges 1.tillgångarnas ingående och utgående värde, 3.köp, försäljningar och andra omplaceringar som skett, 4.belopp som har betalats eller utbetalats, 5.räntor och utdelningar, och 6.skatter och avgifter som dragits från kontot. Om tillgångarna varit placerade i andelar i en sådan värdepappersfond som avses i lagen (1990:1114) om värdepap- persfonder, skall det i redovisningen dessutom anges hur stort belopp av de totala kostnader som belastat fonden under det när- mast föregående kalenderåret som hänför sig till andelsinnehavet. Det skall framgå hur stor del av beloppet som avser förvaltnings- kostnader. 4 kap. Spararens förfoganden 1 § Överlåtelse eller annat förfogande över tillgångar på ett kom- petenssparkonto eller över rätten enligt ett kompetenssparavtal får inte ske på ett sätt som strider mot denna lag. Sådana förfoganden är ogiltiga. Bestämmelsen i första stycket hindrar inte utmätning eller över- låtelse vid ackord eller konkurs. 2 § Om kompetenssparavtalet upphör att gälla, skall bestämmel- serna i denna lag om begränsningar i rätten att förfoga över till- gångar på kompetenssparkontot inte längre tillämpas. 3 § Lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt skall inte tillämpas i fråga om tillgångar på ett kompetenssparkonto. 4 § En kompetenssparare får som förmånstagare till rätten enligt kompetenssparavtalet endast förordna 1.person som är kompetensspararens make eller sambo, och 2.barn till kompetensspararen eller till person som avses i 1. Ett sådant förmånstagarförordnande kan återkallas av kompe- tensspararen, om han inte gentemot förmånstagaren åtagit sig att inte återkalla det. 5 § Ett förmånstagarförordnande och ett villkor enligt 7 kap. 2 § 5 om att belopp som betalas ut enligt ett kompe- tenssparavtal skall vara förmånstagarens enskilda egendom liksom en återkallelse av ett sådant förordnande eller villkor skall, för att vara gällande, skriftligen meddelas kompetenssparinstitutet eller genom institutets försorg antingen tas in i kompetenssparavtalet eller antecknas på detta. Om kompetensspararen har förenat ett förmånstagarförord- nande med ett villkor om att utbetalningar enligt ett kompetens- sparavtal skall vara mottagarens enskilda egendom, skall kompe- tenssparinstitutet skriftligen underrätta förmånstagaren om villko- ret när ett kompetenssparbelopp första gången betalas ut. 6 § Om en förmånstagare förordnats, ingår de tillgångar som omfattas av förordnandet inte i kompetensspararens kvarlåtenskap. Om förmånstagare inte förordnats upphör kompetenssparavtalet att gälla vid kompetensspararens död. 7 § Om en kompetenssparare efterlämnar make eller bröstarvinge och en tillämpning av förmånstagarförordnandet skulle leda till ett resultat som är oskäligt mot någon av dem, kan förordnandet jäm- kas så att tillgångarna på kompetenssparkontot helt eller delvis tillfaller maken eller bröstarvingen. Vid prövningen skall särskilt beaktas skälen för förordnandet samt förmånstagarens och makens eller bröstarvingens ekonomiska förhållanden. 8 § Om en kompetenssparares dödsfall inträffar sedan det dömts till äktenskapsskillnad mellan kompetensspararen och dennes make eller sedan talan om äktenskapsskillnad väckts men innan bodel- ning förrättats gäller, i stället för vad som föreskrivs i 7 §, följande beträffande jämkning till förmån för kompetensspararens make. Om maken vid bodelningen inte kan få ut sin andel därför att rät- ten enligt kompetenssparavtalet övergår till någon annan som för- månstagare, är denne skyldig att av tillgångarna på kompetensspar- kontot avstå vad som fattas. 9 § Den som vill begära jämkning enligt 7 eller 8 § skall väcka talan mot förmånstagaren från det att bouppteckning efter kompetensspararen avslutades eller dödsboanmälan gjordes. Väcks inte talan är rätten till jämkning förlorad. 10 § Vid tolkning av bestämmelserna om förmånstagares rätt enligt ett kompetenssparavtal skall bestämmelserna i 105 § andra–fjärde styckena lagen (1927:77) om försäkringsavtal tillämpas. Med för- säkringstagare skall då i stället avses kompetenssparare. Övriga bestämmelser om förmånstagarförordnande m. m. 11 § Under kompetensspararens livstid får förmånstagaren inte genom överlåtelse eller på annat sätt förfoga över den rätt som för- ordnandet medför. 12 § Vid kompetensspararens död övergår rätten enligt kompetens- sparavtalet till förmånstagaren. Denne får dock inte göra inbetal- ningar till kompetenssparkontot eller själv förordna förmånstagare. Om flera är förmånstagare får omplaceringar av till- gångar på kompetenssparkontot eller byte av kompetenssparinsti- tut ske endast med samtliga förmånstagares samtycke. Om förmånstagarna inte kan enas om tillgångarnas förvaltning skall kompetenssparinstitutet på begäran av någon av dem upprätta ett kompetenssparkonto för varje förmånstagare och fördela tillgångarna mellan kontona. Vid fördelningen skall förmånstagarna anses ha lika rätt om inte annat följer av kompetensspararens förordnande. 13 § Om rätten enligt ett kompetenssparavtal övergått till någon annan av en annan orsak än kompetensspararens eller en tidigare förmånstagares död, upphör förmånstagarförordnandet att gälla, om det inte är ett förordnande som enligt 4 § inte får återkallas.