sou · GOB328d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är främst fördela rna inom kommunikation (snabba förbindelser – interak- tion) och distribution (läromedel som ett utvidgat begrepp) som har gjort datorstöd attraktiva. Den nya bredbandstekniken ger där stora möjligheter till utveckling av såväl innehåll som metodik. Det stora intresset kring området och marknaden har lett till att an- talet aktörer har ökat snabbt inom alla områden som direkt eller indirekt omfattas av begreppet webbaserad utbildning. Det finns en uppsjö av olika leverantörer av programvaror för att producera och administrera olika typer av webbaserad utbildning. Datorbaserad utbildning har tidigare främst levererats via en Cd-rom, men fler och fler utbildningsanordnare och företag börjar föredra att ha sina utbildningar över intranät eller över Internet. Ett problem med Cd- rom utbildningar är att distributionen av innehållet. En Cd-rom skiva är en låst produkt i det avseendet att det inte går att ändra på den information som finns lagrad på skivan. Med online-utbildningar behöver man inte oroa sig för distributionen av utbildningsmaterialet. Det är enkelt att ändra i materialet. Det enda som krävs är att det berörda do- kumentet ändras på servern. Med online-utbildning via intranät eller Internet underlättas också möjlighet att ha både synkron och asynkron utbildning. Med synkron utbildning avses att utbildningen ges i realtid, exempelvis via chat, te- lefon- och videokonferenser. Asynkron utbildning är naturligtvis dess motsats, utbildning där deltagarna kan delta när de själva vill och i sin egen takt. Exempel på asynkrona funktioner är text, diskussionsforum och e-post. Ofta innehåller en utbildning en blandning av såväl synkrona som asynkrona utbildningsinslag. Möjligheten att delta i en utbildning när man vill och i den takt man vill uppskattas mer och mer. Detta gäller speciellt lärandet i arbetslivet. Generellt kan man säga att en webbaserad utbildning är uppbyggd kring fyra olika gränssnitt (, 1999): -Ett gränssnitt för författare och alla andra som bidrar med material. I detta gränssnitt finns de olika verktygen som behövs för att skapa och sätta samman en kurs. -Ett gränssnitt för administratören, där deltagarna registreras och deras aktiviteter och resultat kan följas under en utbildning. -Ett gränssnitt för de studerande, det som är själva kursen. -Ett gränssnitt för lärare för kommunikationen med de studerande – problem förklaras och läsanvisningar publiceras. Webbaserade utbildningar ställer nya krav på lärare och det material som används. Vid vissa typer av webbaserad undervisning ersätts ofta lärarens insats av pedagogiska manusförfattare som är specialiserade på att skriva material till webbaserad undervisning. Läraren blir den som handleder de studerande och hjälper dem genom svårigheter av olika slag. Flertalet lärare saknar kunskap om hur de skriver, utformar och publicerar material för webben. Andra saknar kunskap om ett vuxenpe- dagogiskt förhållningssätt i relation till utbildningar med utvecklat da- torstöd. Från att tidigare ha varit den person som höll i showen kan nu rollen helt förändras beroende av utbildningens uppbyggnad. 14.1.7Distansutbildning med IT i ett vuxenpedagogiskt perspektiv Distansutbildning förutsätts i det följande ske via datorstöd och IT. Detta stöd kan vara olika kraftfullt – från enbart användande av elek- tronisk post till avancerad webbaserad utbildning. Utifrån denna förut- sättning behandlas också begreppet distansmetodik. Vad är distansutbildning? Undervisningens pedagogiska grundproblem är desamma oavsett om den genomförs på distans med IT eller genom fysiska möten. Informa- tion om idéer och fysiska fenomen ska göras tillgängliga och på olika vis bearbetas till kunskap. Undervisningens uppgift är att stödja dessa skeenden. Det innebär att stoff ska presenteras eller göras tillgängligt och att den studerande får stöd med strukturering av informationen. Undervisningen bör också innebära att den studerande ges stöd i pro- cessen med att smälta och integrera det nya stoffet och med att pröva sin förståelse i olika sammanhang och med att träna sina basfärdigheter. Distansutbildningens utmaning är att lärandet ska inträffa då förut- sättningarna för stöd från lärarens sida är väsentligt skilda från de för- hållanden som råder vid traditionell undervisning. De förutsättningar för samspel som klassrummet ger, fysisk närvaro, gruppens samlade erfarenhet och samtidighet har tidigare saknats i distansundervisning, men den nya tekniken öppnar nu för nya möjligheter. Detta samspel, som stöder lärande och utveckling mellan den studerande och dennes omgivning, benämns interaktion. Tre typer av interaktion är vanliga: -en studerande interagerar med läraren, -en studerande interagerar med andra studerande och -en studerande interagerar med det direkta kursinnehållet, oftast rep- resenterat i någon form av läromedel. Redan i den distansundervisningen som bedrevs före datorstödets tid ansågs det som särskilt viktigt att individualisera handledningen, att skapa ett personligt och gott förhållande mellan handledare och stude- rande samt att handledaren följer hur den senares förståelse utvecklas (Bååth, 1984). Det var också viktigt att handledaren kommenterade framsteg och misstag. Detta gäller fortfarande. Bååth är inte ensam om denna uppfattning. Även andra forskare är övertygade om att de största hindren för att en studerande ska lyckas med sina studier ligger i brister i återkopplingen (SOU 1998:57). Man kan således beskriva olika aspekter av interaktion utifrån åt- minstone två dimensioner, en fysisk och en social dimension. Distansundervisning med datorstöd kan i någon bemärkelse vara en ytterlighet av tidigare nämnd asynkron utbildning respektive synkron utbildning. Vid asynkrona inspelade utbildningsavsnitt, som kompletteras med presentationsmaterial, teoriavsnitt och tester i en online-kurs, blir lärarens roll i stort sett densamma som vid traditionella föreläs- ningar/kursgenomgångar. Det är givetvis en sanning med modifikation – presentationen kräver annorlunda uppläggning förutom vana vid kamera och mikrofon. Vid synkron undervisning och presentation i så kallade virtuella klassrum ställs helt andra krav på läraren vad gäller presentationsför- måga och simultankapacitet. kommer han/hon troligtvis att leda diskussioner och multimediapresentationer, och hantera flera parallella kanaler med frågor och kommentarer som kommer in via chat och e-post. Med webbaserad utbildning kan kursdeltagarna ges stora möjligheter att bidra med innehåll till kursen i form av synpunkter, frågeställningar, debattinlägg och sist men inte minst egna erfarenheter. Utvecklingen av tekniskt stöd Tekniskt stöd, eller snarare vissa sätt att lagra och distribuera förmed- ling och interaktion, är en av de nödvändiga förutsättningarna för dis- tansundervisning. Handskriven eller tryckt text som distribueras via post eller bokhandel har varit i bruk . Det var den enda tekniken de tidiga kor- respondensinstituten kunde utnyttja. Vanligtvis skedde – och sker fort- farande – interaktion mellan läraren och en studerande i taget. Radio och television lagrar ljud respektive ljud och bild och har mest sänts ut via etern eller kablar. Ljudband och videoband har samma lagringsmöjligheter men distribueras i distansundervisningen liksom skrivet material vanligtvis med post. Ljud och videoband kan förmedla stoff från en till många, men kan endast simulera interaktion. För att tillåta interaktion måste dessa tekniker kompletteras med exempelvis skriven text. Telefon, videokonferenser och övriga telefonkommunikationer har alla de möjligheter som de två tidigare kategorierna har. användas för förmedling och tillåter interaktion. Även dessa tekniker – fax undantaget – begränsar de studerandes frihet och rum. Digitalisering av text, ljud och bilder via höghastighetsnät – så kallad bredbandsteknik – är ännu en teknik som används i distansundervis- ningen med IT. De digitala teknikerna ha också många av de fördelar som de gamla korrespondensteknikerna hade som det via dessa är möjligt att distribuera informationen i flera lagringsformer och att göra detta i mycket större volymer och mycket snabbare . Begränsningarna hos dessa tekniker ligger främst i lärarnas och utbild- ningssystemens bristande förmåga att använda dem och i de studeran- des bristande vana vid dem. Bredbandstekniken gör det möjligt att överföra mängder av infor- mation till datorn, exempelvis tv-program från hela världen, filmer och hyrvideo, och med samma kvalitet som på tv-skärmen. Det går också att ringa billigt över bredbandsnätet och att få tillgång till nya tjänster liksom att delta i distansutbildning eller interaktiva kurser. Det är därför angeläget att möjligheten att utnyttja bredbandstekniken inte stannar vid skolor, bibliotek, studiecentra och andra offentliga lokaler utan att också hushållen snabbt får tillgång till denna teknik. Detta är speciellt angeläget på landsbygden och i glesbygd och en av flera förutsättningar för att ska få behålla en levande landsbygd. I takt med utvecklingen av datorer och av exempelvis bredbandstek- nik kommer mer och mer av kommunikationen människor emellan att ske via datorer och Internet. I förlängningen innebär detta att telefoner samt radio- och TV-apparater blir obehövliga. 14.1.8Vuxenpedagogik och modern teknik Studerande och lärare måste ges verktyg för att i praktiken åstadkomma ett flexibelt lärande. Det är då glädjande att det aldrig funnits så extremt goda möjligheter som att arbeta med nya verktyg för lärande, inlärning, begåvningsstöd och begåvningskompensation. Det viktiga är givetvis inte de olika teknikerna – verktygen – i sig, utan hur vi kommer att tänka och leva med dessa yttre förändringar. Vad kommer det till exempel att innebära för lärandet att många om ett knappt decennium har pekskärmsfickdatorer, som har bättre prestanda än de bästa av dagens bordsdatorer? Vuxenmetodiken och modern teknik handlar väldigt ofta om mötet mellan mänskliga behov och tekniska möjligheter. ses de som motsatser men oftast är teknikanvändningen ett komplement snarare än en motpol till mänsklig närhet. På vissa områden kan tekniken till och med hjälpa en människa längre mot ett mänskligare liv än vad en ald- rig så god medmänniska förmår. Den nya tekniken – datorer, Internetuppkoppling, videokonferenser, webbplattformar, etc – är verktyg som kan användas för att göra studier mer tillgängliga och rum. De kan också möjliggöra ökande studerandeinflytande, laborativa inslag i en annan omfattning och dimension än tidigare och en ökad tillgång på utbildning. De kan inte ersätta lärarens pedagogiska handlande – men väl stödja ett sådant handlande. Ett problem i detta sammanhang är att det i – och även in- ternationellt – finns för litet forskning om hur man bör gå tillväga för att kommunicera och förmedla information via datorn på ett pedagogiskt väl strukturerat sätt. Ett annat problem är att lärare inte alltid har den kunskap som behövs för att utnyttja datorns/verktygets olika möj- ligheter. Ytterligare ett annat problem är den nästan totala avsaknaden av webbaserade kurser i en pedagogisk miljö. Det är skillnad på ett ge- nomtänkt pedagogiskt agerande i en distansutbildning med IT och på att enbart lägga ut utbildningens kurslitteratur på nätet. Orsakerna till att den pedagogiska miljön blivit eftersatt är flera; webbaserad utbildning är fortfarande under uppbyggnad och är relativt ekonomiskt ointressant ur ett internationellt perspektiv, eftersom svenska helt enkelt är ett för litet språkområde för att det ska gå att få lönsamhet i kurser som bygger på dyr webbutveckling. I den mån det över huvud taget förekommer någon utveckling i en pedagogisk miljö från kommersiellt håll, så är den begränsad till kurser med stora elevvolymer. De kommersiella intressena utvecklar hellre företagsutbildningar, vilka är mer lönsamma. har 1998 tillsatt en arbetsgrupp för att ut- veckla distansmetoder inom gymnasial vuxenutbildning. Målsättningen för arbetsgruppen är att utveckla distansmetoder inom gymnasial vux- enutbildning främst vid utbildning för vuxna samt utveckla funktioner vid statens skolor för vuxna (SSV) till stöd för flexibel ut- bildning genomförd av anordnare av utbildning för vuxna. För SSV-gruppens arbete har regeringen avsatt . Arbetsgruppen ska samverka med Distansut- bildningsmyndigheten. är en ny myndighet som började sin verksamhet . Myndigheten är förlagd till . Dess huvudsakliga uppgift är -att genomföra utvärderingar och bedömningar som underlag för statsmakternas respektive universitetens, högskolornas och folk- bildningens åtgärder för att förbättra kvaliteten inom IT-stödd dis- tansutbildning, -att belysa och presentera den IT-stödda distansutbildningens bety- delse för samhällsutvecklingen i ett nationellt perspektiv och för olika regioner i landet samt -att stödja den fortsatta utvecklingen av den IT-stödda distansutbild- ningen inom högskole - och folkbildningsområdena. (, 1999c) 14.1.9Distansutbildning med IT – några utvecklingsexempel I det följande beskrivs ett antal utbildare som mer eller mindre kan kopplas till distansutbildning med IT. Beskrivningen exemplifierar endast utvecklingen – den utgör inte någon totalbeskrivning. En alldeles särskild form av flexibelt lärande utgör de radio- och tv- program som utgör kärnan i Utbildningsradion (UR) kursverksamhet. Enligt avtal med staten ska verksamheten rikta sig mot utbildningsom- rådena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. ska UR ta särskild hänsyn till olika grupper av funktionshindrade och till språkliga och etniska minoriteter. Till de program som sänds finns särskilda studiematerial som är framtagna av Utbildningsradion. Dessutom finns en del information, övningar till kurser m.m. på UR:s text-TV. Utbildningsradions verksamhet för vuxna är anpassad till allt från grundläggande nivå till högskolenivå. Viktiga ämnen är ekonomi, miljö, historia, främmande språk, kultur och samhällsfrågor. Kurserna går att följa enskilt och i grupp. Det är vanligt att de används i studie cirklar av studieförbunden. UR-programmen inom vuxenutbildningen har på vardagsförmiddagar en genomsnittlig publik på cirka 40000 personer. De nya distributionsformerna som utvecklas är också av stor be- tydelse för Utbildningsradions verksamhet, men det viktigaste är radio- och TV-programmen. UR:s ambition inför den nära framtiden är att göra mediet öppnare, tydligare och med en delvis ny profil. Via Internet vill man kunna kommunicera direkt med sina mottagare. Under innevarande år kommer man att börja bygga ett mediabibliotek, där lärare och studerande ska kunna hämta fram precis det material de letar efter. En annan idé man har är att också kunna starta en digitalkanal – en kultur- och kunskapskanal – som ska kunna sända program på bästa sändningstid (, 2000). Utbildningsradion har en lång tradition som kunskapsförmedlare med djup kunskap om olika distributionsformers för- och nackdelar. Det är viktigt att detta kunnande också tas till vara i utvecklingen av nya sätt att distribuera kunskap. Finns det något mer självklart för en folkbildare än mötet? Det demokratiska möte som form för att söka kunskap är kärnan i folkbildningen. Är det då över huvud taget möjligt att skapa möten, där deltagarna inte fysiskt kan möta varandra på grund av geografiska av- stånd? I en rapport från (, 1999b) hävdar författarna att de med stöd av de projekt som folkbildningen genomfört med ekonomiska bidrag från och kan besvara frågan ovan positivt. Genom de nämnda projekten har folkbildningen – menar de – erfarenhet nog att börja formulera ett folkbildningens förhållningssätt till det IT- stödda flexibla lärandet. Erfarenheten visar enligt rapporten att den som ska studera i ett IT- stött flexibelt lärande allra helst bör ha tillgång till en dator hemma. Bara då når man en verklig frihet och rum. Problemet löser sig själv – antalet hushåll i landet som har dator hemma ökar snabbt – och redan nu har en del folkhögskolor och studieförbund lånedatorer att ställa till deltagarnas förfogande. Man kan också skapa lokala stu- diecentra. Om det är något deltagare i distansstudier längtar efter, så är det ofta att få träffa sina studiekamrater inta bara via Folkbildningsnätet utan också i fysiska möten. Författarna betonar särskilt vikten av dessa fysiska möten i början av en kurs och menar också att – beroende av ämne – dessa möten bör upprepas mitt i kursen. Det är dock inte alltid möjligt, om exempelvis deltagarna kommer från hela landet. Då måste andra modeller för möten utvecklas. Ett problem med teknikberoende lärande – förutom att det åtmins- tone inledningsvis är kostsamt – är risken för en alltför stark fokusering kring just teknik. Pedagogiken är viktigare än tekniken. Om distans- lärandet ska överleva och utvecklas i folkbildningen, så måste man hitta ett sätt att utveckla en mötets pedagogik med hjälp av billiga och tillgängliga tekniska lösningar avslutar författarna sin rapport. Statens skolor för vuxna Statens skolor för vuxna (SSV) finns i och . Skolorna utgör ett komplement till vuxenutbildning och rek- ryterar deltagare från hela landet. Studierna vid SSV bygger till stor del på självstudier i form av distansstudier via datorstöd med IT. Statens skola för vuxna i (SSV-H) har sin bas i distansut- bildning i kombination med återkommande undervisning vid skolan (varvad undervisning) alternativt webbaserad distansundervis- ning. Skolan är en av mycket få anordnare på gymnasienivå med erfarenhet av webbkurser. utnyttjas den tekniken i huvudsak i utbildningssamarbete mellan SSV-H å ena sidan samt kommuner och företag å den andra. I sitt arbete mot kommunerna har SSV-H hjälpt till att bygga upp studiecentra i kommuner till stöd för distansdeltagare och i dessa bi- dragit med passande utbildningspaket (inklusive videokonferenser) och lärarhandledning. SSV-H har erfarenhet av att utveckla, distribuera och genomföra webbaserade kurser i ett flertal gymnasiala ämnen. Utbild- ningarna kännetecknas av hög grad av flexibilitet med individuella schema, föreläsningar såväl i realtid som via on-demand-nerladdning, läsanvisningar och övningsuppgifter samt olika interaktiva system lä - rare–deltagare och deltagare sinsemellan. Statens skola för vuxna i (SSV-N) arbetar med rena dis- tansstudier, där utbildningen i sin helhet – även laborativa inslag – be- drivs på distans. Man utnyttjar befintliga läromedel och kompletterar dessa med läsanvisningar, insändningsuppgifter, etc. Kommunikationen sker i huvudsak via e-post, men även fax och telefon utnyttjas i stor utsträckning. Även vid SSV-N genomförs webbaserade kurser – på försök. De särskilda försöksvisa webbkurserna vid SSV-N innebär att den studerande får möjlighet till snabbare och tätare kontakter med lärare och kurskamrater. Kurserna är i de flesta fall inte bundna till någon särskild kursbok utan den studerande hämtar i stället hem innehållet på hemsidor och via länkar på Internet. Webbkurserna innehåller också interaktiva moment och övningar. De studerande läser i sin egen takt och kan i princip påbörja sina studier när som helst . SSV-N arbetar också tillsammans med kommunerna med att bygga upp lokala studiecenter. Betyg ges efter prövning vid SSV – vanligtvis för deltagare i den varvade modellen eller i företagsutbildningar – eller vid komvuxenheten (alternativt gymnasieskolan) i den egna hemkommunen. Vid SSV kan prövning göras under nästan . Privata utbildningsanordnare – ett exempel En privat utbildningsanordnare i bland annat bedriver hel- och deltidsundervisning på gymnasial nivå för vuxna via Internet. Som studerande följer man de lektioner som sänds via Internet (alla föreläs- ningar sänds minst fyra gånger). Till alla lektioner finns det sedan läs- anvisningar, övningsuppgifter och i vissa fall diagnostiska prov. Interaktionen lärare och studerande respektive studerande till stude- rande sker via e-post och virtuella diskussionsgrupper. Det man som studerande behöver ha tillgång till är en dator med Internetuppkoppling. Om man inte har tillgång till en dator, så kan man hyra en från utbildningsanordnaren. Som studerande får man ett lösenord och användarnamn som ger tillgång till skolans utbildningsplattform, där varje studerande har tillgång till -föreläsningar i realtid -on-demand-nerladdning av föreläsningar -diagnostiska prov och tester -meddelandesystem med lärare och studiekamrater samt En studerande kan när som helst ladda ner den lektion som man vill se. Det ger möjlighet till dels individuell studietakt, dels repetition vid behov. Studerande som vill ha betyg enligt Lpf 94 måste genomgå prövning vid gymnasieskola eller komvuxenhet. Distansutbildning med IT öppnar möjligheter Distansutbildning kan öppna stora möjligheter för den som har ett funktionshinder och vill studera. En grundläggande styrka med dis- tansutbildning är att undervisningsformen ger den studerande ett större inflytande över sitt eget lärande. Många av de problem som studerande med funktionshinder möter i samband med deltagande i den traditionella vuxenutbildningen kommer av en i undervisningssammanhanget dåligt utvecklad infrastruktur. Det rör sig i huvudsak om -rumsliga brister, dvs. fysiska hinder i eller i anslutning till undervis- ningssituationen -tidsmässiga brister, dvs. hinder som uppkommer som en följd av att lärandet är organiserat för att ske när det passar utbildningsanord- naren -metodmässiga brister, dvs. hinder som uppkommer som en följd av att de verktyg (läroböcker, datorer osv.) som används inte anpassas till den studerande – eller i ännu större utsträckning – att inte teknik och metoder utnyttjas som kan undvika att det uppstår hinder för lä- rande (hörselslingor, specialpedagogisk kompetens, teckentolkar m.m.). Genom att utveckla vuxenutbildningen så att den blir mer flexibel och individanpassad ökar tillgängligheten och utbildningen blir därigenom mer lockande för vuxna. Vid sidan av en modernisering av den tradi- vuxenutbildningen öppnar distansutbildning stora möjligheter för den som vill studera på egna villkor. Det finns en rad olika former för distansutbildning. Vissa former innebär ett för studierna rumsligt oberoende eller ett tidsmässigt obero- ende medan vissa former kan erbjuda en kombination av både tidsmäs- sigt och rumsligt oberoende. Den som väljer en distansundervisnings- form vet på förhand vilket inflytande han eller hon har när det gäller när eller var studierna kan bedrivas. Småbarnsföräldern liksom reumatikern vet således att han eller hon har möjlighet studera när barnen sover respektive när värken inte är som starkast. Den tekniska utvecklingen har inneburit att nya former för dis- tansutbildning har kunnat utvecklats. Studerande med hörsel- eller tal- skador upplever ofta problem i samband med traditionell undervisning eftersom undervisning och grupparbeten bygger på det talade ordet. Genom att välja en datorbaserad undervisningsform där kommunika- tionen med lärare och kurskamrater sker via tangentbord och dator- skärm vet den studerande att han eller hon kommer att uppfatta den information som läraren förmedlar och att han eller hon har samma förutsättningar som alla andra att uttrycka sig. Genom att använda datorn som utbildningsverktyg öppnas dessutom ytterligare möjligheter till individuella anpassningar av studierna. Det är t.ex. jämförelsevis enkelt att omvandla skriftspråk till talspråk, bokstäver till punktskrift och vice versa. naturligtvis fullt möjliga även inom den traditionella undervisningen genom att utbildningsanordnaren anlitar teckentolkar, översätter böcker till punktskrift eller att någon läser in ett arbetsmaterial på band. På samma sätt som undervisningssituationen kan behöva anpassas vid undervisning i traditionell mening kräver distansutbildningssituationen ibland en individuell anpassning.