sou · GOB353d4 · 2001-01-01 00:00:00 — finns också uppgifter på insamlingen av stationära och traktionära batterier, men statistiken över tillförseln är ofullständig, vilket gör att det inte går att beräkna insamlingsgraden. tar emot insamlat bly från hela . Merparten är bly från batterier. Allt bly som kommer från batterier går dock inte tillbaka till produktion av nya batterier. Det finns två skäl till detta, dels att det kan vara mer lönsamt att sälja blyet till andra användningsområden, dels att det återvunna blyet är förorenat med andra metaller på ett sådant sätt att det inte lämpar sig för vissa funk- tioner i ett nytt batteri. Exempel på användningsområden för återvunnet batteribly, annat än nya batterier, är blytak. De föroreningar som begränsar användbarheten av det återvunna blyet är främst silver och vismut. Vid en produktionsvolym på batterier används ca återvunnet bly och nybrutet bly. För att kunna använda återvunnet bly i högre utsträckning krävs att Bergsöe AB renar blyet bättre och/eller att batteritillverkarna utvecklar batteri- erna så att de blir mindre känsliga för föroreningar. och anser båda att det skulle vara möjligt att ha en hundraprocentig återförsel av batteribly till nya batterier. Ammunition och fiskesänken skiljer sig från övriga kvarvarande användningsområden för bly så till vida att användningen i de flesta fall ger en spridning av bly, i metallisk form, direkt till miljön. Användningen av bly i ammunition kan delas upp på kulor, hagel för sportskytte och hagel för jakt. Användningen av bly i hagel har följts av Kemikalieinspektionen. minskade användningen av hagel för sportskytte med . Detta var delvis ett resultat av att mängden hagel per patron minskats. skedde en svag uppgång av användningen av blyhagel för jakt. Användningen av bly i hagel låg på ca totalt. Mot- svarande uppgifter saknas för kulor, men var användningen . Försäljningen av alternativa hagel var bara ett fåtal ton (Kemikalieinspektionen, 1997) Användningen av bly till fiske fördelar sig på yrkesfiske respektive sportfiske. Användningen av bly till fiske var ca , varav gick till yrkes- och husbehovsfiske, främst i form av sänktelnar för nät. Inom sportfisket är hemstöpning av sänken från återvunnet bly vanligt. Det innebär särskilda exponeringsrisker. För att på frivillig väg begränsa utsläppen av bly i form av fiskesänken genomförde Kemikalieinspektionen i samarbete med sportfiskarnas och vattenägarnas organisationer våren och en informa- tionskampanj. Det är ännu för tidigt att kunna utläsa resultaten av kam- panjen. De två främsta användningsområdena för blyvikter är båtkölar och hjulbalansvikter. Övergång till nya hjul med bättre fälgar, t.ex. lättme- tallfälgar, minskar behovet av balanseringsvikter. Utvecklingen mot ett lägre behov av bly till balanseringsvikter går dock relativt långsamt. Vikter av bly förekommer också inom andra områden t.ex. i hissar, industrirobotar, leksaker, gardintyngder, bilar och möbler. också göras av järn men bly har en högre densitet och blytyngderna kan därför göras mindre än motsvarande järntyngd. Återvinningen av blytyngder är troligen hög, men statistik saknas. 2.2.2.4Elektronik, bildskärmar och lödning Bly används bl. a. i legering med tenn för lödning av kretskort och mönsterkort, i bildrör och i glödlampor. förekom även ytbe- handling av elektroniska produkter med bly. Det är osäkert om det förekommer i . I avvecklingsprojektet (Kemikalieinspektionen, 1997) gjordes bedöm- ningen att användningen av bly i glödlampor och lysrör skulle vara avvecklad . Så har inte skett (Ålåker, 1999). I glas till bildskärmar förekommer blyoxid för att öka formbarheten under produktionen. Avvecklingstakten där bestäms av takten för inför- andet av plana bildskärmar i TV-apparater och datorer. Det är en teknik som finns men som ännu är mycket dyr. Användningen av bly i det som har kallats halvkristallglas har upphört. Även användningen i helkristall har minskat. Blyet ger speciella bear- betningsegenskaper hos glaset och det är endast i produkter som kräver sådan bearbetning som blyanvändning kvarstår. Den glas- industrin arbetar i samverkan med helt ersätta bly. var användningen av bly i råvaran till den svenska glasindustrin och de svenska studiohyttorna (Wergeman, 2000). 2.2.3Bedömning av emissioner till den svenska miljön Utsläppen av bly till luft har minskat från till . Det största bidraget till denna minskning står vägtrafiken för. Även de industriella utsläppen har minskat markant . Ser man till den totala depositionen av bly från luften i så härrör denna till från utländska källor (m.fl., 2000). Blyutsläppen till vatten har också reducerats kraftigt, från att ha varit till . Den största minskningen står metallverk och järn/stålverk för. Emissionerna från blyinnehållande produkter under deras användningstid har uppskattats av Bergbäck (1998). Användningen av blyammunition ger en direkt spridning av metalliskt bly till miljön i storleksordningen . Även fiskesänken ger en direktspridning av metalliskt bly till miljön, som om den skulle vara lika stor som den årliga konsumtionen skulle kunna vara uppemot . För samtliga övriga användningsområden ger en grov beräkning storleksordningen som ett framtida läckage från konsumtionen 1986–1995. Dominerande källor skulle utgöras av ackumulatorer, glas/keramik, färg, kabelmantling, vikter och tillsatser i plast. Siffran är dock osäker. I projektområdet Metaller i stad och land (se 1.3.4) har blyemissionerna från varor i beräknats. Man har då använt en annan metod, där man utgått ifrån exponerade metallytor och korrosionshastigheter. Enligt dessa beräkningar domineras utsläppen av ammunition och fiskesänken. Andra källor av betydelse är fordon och ytor målade med Falu rödfärg (Bergbäck m.fl., 2000). I Falu rödfärg finns bly naturligt, vilket är en skillnad mot annan färg där bly sätts till aktivt, som pigment eller torkmedel. Spridning av bly och andra metaller från bromsbelägg behandlas mer utförligt i avsnitt 3.2.1. Bly används även i fyrverkerier. anger att de årliga utsläppen av bly från fyrverkerier är ca (SOU 1999:128). Man måste vid jämförelser av utsläpp beakta att blyets förekomstformer varierar. Det bly som spreds via bilavgaser var mycket mer bio- tillgängligt än det bly som spreds, och fortfarande sprids, via ammuni- tion. 2.2.4Bedömning av den svenska befolkningens exponering för bly Viktiga källor till blyexponering av befolkningen har varit avgaser från bilar som använder blyad bensin, blylödda konservburkar, blyfärger och industriutsläpp. Sedan användningen av blyad bensin upphörde har halterna av bly i blodet hos barn såväl som vuxna minskat drastiskt (, 1998). sker blyexponering huvudsakligen via kosten. var blylödda konservburkar och vinflaskor plomberade med bly viktiga källor för exponering den vägen. är källorna mer svåridentifierade. I enstaka fall kan individer utsättas för hög blyexponering direkt från varor. Ett exempel på en sådan vara som fanns på den svenska marknaden var geléljus med en blytråd i veken, som när ljuset brann gav upphov till blyångor. Ett annat exempel från är att barn fått mycket höga halter av bly i blodet då de sugit på halsband importe- rade från , vilka visade sig innehålla bly. Exponering för bly kan också förekomma vid stöpning av blyinnehållande föremål i hemmen, t.ex. fiskesänken och tennsoldater. 2.3.1Regler, konventioner och tidigare ställningstaganden 2.3.1.1Regler och överenskommelser i och i EU I propositionen En god livsmiljö (1990/91:90) som kom , gjorde regeringen ställningstagandet att användningen av kadmium måste minskas kraftigt. Regeringens nya riktlinjer innebär att nyproducerade varor i huvudsak ska vara fria från kadmium inom 10–. Batterier som innehåller mer än 0,025 viktprocent kadmium definieras som miljöfarliga. I förordningen (1997:645) om batterier finns regler för hur sådana batterier får försäljas, som sådana eller i varor, samt hur de ska hanteras i avfallsledet, för att möjliggöra återvinning. Där regleras även avgifter som tas ut när batterierna sätt ut på marknaden, i syfte att täcka kostnaderna för återvinningen. Kadmium för ytbehandling samt i stabilisatorer och färgämnen i plast förbjöds . Reglerna finns i förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. Från reglerna finns en rad undantag enligt Kemikalieinspektionens föreskrifter, KIFS 1998:8. Flertalet undantag gäller tills vidare. I förordning 1998:944 finns också regler om högsta tillåtna halt kadmium i förpackningsmaterial och där regleras även halten kadmium i avloppsslam för jordbruksändamål. fick, i samband med EU-medlemskapet , ett undantag som innebar att de svenska reglerna för kad- mium, som är mer långtgående än EU:s, fick fortsätta att gälla. Undantaget skulle ha löpt ut men förhandlingar resulterade i att får behålla sina regler för ytbehandling, stabilisatorer och färg- ämnen till utgången av . ska se över de gemensamma reglerna i begränsningsdirektivet. inväntar man bl. a. en riskbedömning av kadmium som pågår inom programmet för existerande ämnen. Den bedömningen kan komma att få stor betydelse för förändringar i regleringen av kadmium på gemenskapsnivå. I handelsgödsel kan kadmium förekomma som förorening. Av reglerna i förordning 1998:944 framgår att handelsgödsel får innehålla högst Cd/ton fosfor. Enligt lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel ska dessutom en skatt betalas för gödselmedel som innehåller mellan 5 och Cd/ton fosfor. Även för handelsgödsel har haft ett undantag från . Det undantaget har förlängts till utgången av . En översyn av EG:s gödselmedelsdirektiv görs av en arbetsgrupp till kommissionen. Inom EU pågår utarbetande av ett direktiv om produ- centansvar för elektriska och elektroniska produkter. Enligt utkastet till direktivförslag ska bl.a. kadmium fasas ut ur dessa produkter . Undantag görs dock för kadmium på ytan av selen- fotoceller, som rostskydd och i katodlampor för atomabsorptions spek- troskopi och andra instrument för att mäta tungmetaller. Det förslag om direktiv om uttjänta bilar som tagit fram berör också kadmium (se avsnitt 2.2.1). Enligt EG:s begränsningsdirektiv (76/769/EG), implementerat i svensk lagstiftning genom KIFS 1998:8, får inte ämnen med vissa riskfraser för cancer, mutagenicitet och reproduktionstoxicitet förekomma i kemiska produkter som säljs till allmänheten. Detta berör flera kadmium- föreningar eftersom de är klassificerade som cancerframkallande och i några fall även reproduktionsstörande. 2.3.1.2FN:s konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) – protokoll om tungmetaller Inom FN:s konvention om långväga lufttransporterade föroreningar, LPTAP, togs ett protokoll om tungmetaller (se avsnitt 2.2.1.3). Protokollet omfattar kadmium men innehåller inga krav på utfasning inom några specifika användningsområden. 2.3.2Användningen av kadmium i – hur går avvecklingsarbetet? Det största användningsområdet för kadmium är batterier. Använd- ningen av kadmium i batterier ökade kontinuerligt . Därefter har användningen börjat minska. uppskattar att mängden kadmium i försålda slutna nickelkadmiumbatterier var ca medan den var ca (, 2000). Batterierna importeras till landet, ofta monterade i olika varor. Nya batterier, t.ex. nickelmetallhydrid- och litiumbatterier, har ersatt eller börjat ersätta nickelkadmiumbatterierna i de flesta typer av konsumentprodukter, som telefoner, datorer och rakapparater och även i elektriska handverktyg. I nödbelysning har det varit problem att finna alternativ eftersom andra batterier inte klarar värmeutvecklingen under kåporna men genom att ändra armaturerna kan alternativen även användas där. Kadmiumbatterier finns också i form av stora öppna batterier för reservkraft på industrier, sjukhus m.m. Den årliga användningen av kadmium till sådana batterier är ca . Graden av återvinning är hög. Alternativ saknas , om man bortser från möjligheten att byta till blybatterier. 2.3.2.2Ytbehandling, stabilisatorer och färgämnen Ytbehandling samt stabilisatorer och färgämnen i plast var tidigare stora användningsområden för kadmium. Dessa användningsområden för- bjöds . En rad undantag finns dock, och flertalet undantag gäller tills vidare. Användningen av kadmium inom de undantagna områdena är liten. Enligt Kemikalieinspektionens produktregister användes ungefär kadmium i kemiska produkter . Användningsområdena var metallytbehandling, glasyr och emalj, färger och smörjmedel. Trots de små volymerna utgör konstnärsfärger troligen en märkbar källa för kadmium i slam (Bergbäck m.fl., 2000). I handelsgödsel kan kadmium förekomma som förorening. Kadmium- halten varierar beroende på var i världen fosforn i handelsgödseln är bruten. På den svenska marknaden har vi handelsgödsel som håller runt Cd/ton fosfor. Det förhållandevis låga innehållet av kadmium är ett resultat av att fosfater med ett lågt kadmiuminnehåll valts vid produktionen av gödseln. Fosfater med lågt kadmiuminnehåll är dock en begränsad råvara. Under har forskning och utveckling pågått i syfte att ta fram tekniker för att rena fosfat från kadmium. Det finns ett flertal tänkbara tekniker och rening av fosfor sker även vid några anläggningar i drift, men ingen av dessa anläggningar renar fosfat som är ämnad att ingå i handelsgödsel. För att bygga en anläggning av det här slaget krävs stora produktionsvolymer och därigenom stora marknader, vilket innebär att flera länder måste vara drivande i att få rening till stånd. Kadmium kan också förekomma i andra varor, som inte omfattas av regleringar. Exempelvis redovisar Kemikalieinspektionen kadmium- förekomst i bromsbelägg till bilar och i fotopapper (, 1996). Utsläppen av kadmium uppskattades till några kg från respektive användning. uppmärksammade Kemikalieinspektionen förekomsten av kadmium och bly i s.k. blockmassa som används vid glasögontillverk- ning, och riktade i samband med det en uppmaning till glas- ögontillverkare att byta material i blockmassorna. har ett fall med användning av en kadmiuminnehållande legering i sjökabel varit aktuellt. 2.3.3Bedömning av emissioner till den svenska miljön Liksom för de flesta andra metaller har utsläppen av kadmium från punktkällor minskat avsevärt . var utsläppen till luft jämfört med 1977. Motsvarande siffror för utsläpp till vatten var 1995 jämfört med 1977. Den minskade inhemska belastningen har lett till att utländska källor står för av den luftburna depositionen av kadmium i . till jordbruksmark svarar depositionen, från utländska och inhemska källor tillsammans, för 2/3 av det årliga tillskottet av kadmium (, 1999). Handelsgödsel har varit en mycket betydelsefull källa till spridning av kadmium direkt till åkerjord. tillfördes över Cd/ha och år med handelsgödsel. är tillförseln ca Cd/ha. Spridning av avloppsslam på kan ge ett stort tillskott av kad- mium lokalt. Gränsvärdet för kadmium i slam som ska spridas på sänktes år /kg torrsubstans. I som helhet klarade av den totala slamvolymen det gräns- värdet. Eftersom slam bara innehåller fosfor är kadmium- innehållet i slam som ligger vid gränsvärdet högt jämfört med den han- delsgödsel som säljs . Kadmiumhalten i slam som ligger vid gräns- värdet är /kg fosfor jämfört med /kg fosfor för handelsgöd- sel. En slamgiva med Cd/kg fosfor, vilket är medelvärdet i det slam som sprids, motsvarar 10–gödsling med handelsgödsel (NPK) från den största leverantören i . Det kadmium som finns i slam kommer bl.a. från varor i bruk. I forsk- ningsprojektet i stad och land har emissionerna av kadmium från varor i beräknats. Den dominerande källan var fordon, som gav upphov till utsläpp främst via biltvättar. Dessa utsläpp följdes av utsläpp från konstnärsfärger, gatubeläggning och trädgårdsgödsel (Bergbäck m.fl., 2000). Runt tre fjärdedelar av kadmiumemissionerna i beräknas hamna i reningsverksslam. 2.3.4Bedömning av den svenska befolkningens exponering för kadmium En betydelsefull källa till kadmiumexponering är cigarettrök. Rökare är således en särskilt utsatt grupp, eftersom kadmium i cigarettrök kan tas upp via lungorna. För icke-rökare är födan den viktigaste källan till kadmiumexponering. Det genomsnittliga dagliga intaget är runt , men det finns stora individuella variationer beroende på totalt energiintag och kostvanor. Exempelvis ger ett högt intag av fiberrik mat eller skaldjur en större kadmiumexponering än en mer blandad kost. Särskilt utsatta är personer med järnbrist, som har ett förhöjt upptag i tarmen, och personer som regelbundet äter livsmedel med högt kadmiuminnehåll. Koncentrationen av kadmium i vetekärnor har troligen fördubblats . Hos den svenska befolkningen har koncentrationerna av kadmium i njure ökat flerfaldigt under det senaste seklet. Det finns inget som tyder på att allmänbefolkningens exponering för kadmium skulle vara på väg att minska (Järup m.fl., 1998). 2.4.1Regler, konventioner och tidigare ställningstaganden 2.4.1.1Regler och överenskommelser i och i EU I propositionen En god livsmiljö (1990/91:90) som kom angavs målsättningen att användningen av kvicksilver bör avvecklas. I propositionen Bättre kontroll över miljöfarligt avfall (prop. 1993/94:163, bet. 1993/94 JoU23, rskr. 1993/94:273), angavs målet att användningen av amalgam inom tandvården borde avvecklas senast . I samma proposition finns också en målsättning om insamling av uttjänta produkter innehållande kvicksilver samt slutförvaring av dessa. I propositionen Svenska miljömål (1997/98:145) angavs som rege- ringens bedömning att användningen av kvicksilver inom kloralkali- industrin kan fortgå längst . Användningen av kvicksilver i övrigt bör avvecklas , med vissa undantag för analyskemikalier och ljuskällor. Regeringens nya riktlinjer innebär att nyproducerade varor i huvudsak ska vara fria från kvicksilver inom 10–. Enligt förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter är kvicksilver förbjudet i termometrar, mätinstrument m.m. Användningen av kvicksilver i batterier regleras av EG:s batteridirektiv (91/157/EEG), implementerat genom förordningen (1997:645) om batterier. Inom EU pågår utarbetande av ett direktiv om produ- centansvar för elektriska och elektroniska produkter. Enligt utkast till direktivförslag ska bl.a. kvicksilver fasas ut ur dessa produkter . Undantag görs dock för kvicksilver i lysrör, lampor och laboratorieutrustning. 2.4.1.2FN:s konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) – protokoll om tungmetaller Inom FN:s konvention om långväga lufttransporterade föroreningar, LPTAP, togs ett protokoll om tungmetaller (se även avsnitt 2.2.1.3). Protokollet omfattar kvicksilver och innehåller åtgärder för att få ner exponeringen av kvicksilver från varor såsom batterier. Vidare föreslås åtgärder för andra kvicksilverinnehållande produkter bl.a. elektriska komponenter, mätutrustning, lysrör, amalgam, pesticider och färger. Inom OSPAR finns ett beslut om att kloralkalitillverkning enligt amal- gammetoden ska vara avvecklad senast . Vidare finns beslut om att kvicksilvertermometrar ska avvecklas. har ett generellt förbud mot försäljning och export av kvicksilver och kvicksilverinnehållande produkter. Från för- budet finns ett antal generella undantag, varav vissa är tidsbegränsade och andra gäller tills vidare. 2.4.2Användningen av kvicksilver i – hur går avvecklingsarbetet? Det största användningsområdet för kvicksilver är kloralkaliindustrin. Därefter följer användning av kvicksilver i amalgam för lagning av tänder samt kvicksilver i batterier och lampor. Nytillförsel av kvicksilver till samhället framgår av tabell 4. Tabell 4 Nytillförsel av kvicksilver till det svenska samhället . Nytillförsel av kvicksilver till det svenska samhället (Kemikalieinspektionen, 1998a). Därefter har användningen sjunkit inom flera av områdena. Nytillförsel till samhället (kg) Den största nytillförseln av kvicksilver till samhället står kloralkali- industrin för. Två anläggningar i använder fortfarande amal- gammetoden för att framställa klor och alkali. I den metoden ingår kvicksilver. har anslutit sig till OSPAR:s beslut om att klor- alkalitillverkningen enligt amalgammetoden ska vara avvecklad senast . En av de båda svenska anläggningar som fortfarande använder kvicksilver har meddelat att de avser att ha gått över till en kvicksilverfri metod . Användningen av amalgam inom tandvården minskade men planade sedan ut. Det mål som ställdes upp av rege- ringen i propositionen Bättre kontroll över miljöfarligt avfall (1993/94:163), om att användningen av amalgam inom tandvården borde upphört , har inte infriats. upphörde tandvårdsersättning att utbetalas för amalgamfyllningar, vilket har gjort det dyrare att använda amalgam. Den förändrade prisbilden bör leda till minskad användning av amalgam. Det är dock fortfarande inom många landsting något billigare för patienten att använda amalgam än alterna- tiva material. Användningen av kvicksilver i batterier har minskat kraftigt och var nästan bara en tiondel av mängden . ändrades EG:s batteridirektiv. Förändringarna innebär att batterier med ett kvicksilverinnehåll över 0,0005 viktprocent definieras som miljöfarliga. Dessa får inte saluföras, som sådana eller inbyggda i varor, men knappcellsbatterier med högst 2 viktprocent kvicksilver undantas. De nya reglerna gör att kvicksilveroxidbatterier inte längre får försäljas. Kvicksilveroxidbatterierna stod för av ca kvicksilver 1997. De nya reglerna har därför medfört en mycket kraftig reduktion av försålda mängder kvicksilver i batterier. uppskattas mängden kvicksilver i försålda batterier vara runt (, 2000). Insamlingsgraden för knappcellsbatterier ligger på . Kvicksilver används i olika typer av urladdningslampor, såsom lysrör och lågenergilampor. Den totala mängden kvicksilver i ljuskällor har sjunkit något . var den totala mängden kvicksilver i försålda ljuskällor i och var mängden (Frantzell, 2000). Produktutveckling pågår i syfte att finna kvicksilverfria lösningar. finns högtrycksnatriumlampor och andra lampor för utomhusbruk som är kvicksilverfria. Man har också utvecklat kvicksilverfria platta lysrör som kan användas i t.ex. datorer. Ännu saknas dock fullgoda tekniska alternativ till kvicksilver i vanliga lysrör och lågenergilampor. Halterna av kvicksilver i lysrör har visserligen kunnat minskas men motsvarande utveckling har inte skett för lågenergilampor. Sam- tidigt finns ett intresse att öka användningen av denna typ av ljuskällor, bl.a. på grund av att de är energibesparande i förhållande till vanliga glödlampor. Nya användningsområden tillkommer också. har vissa biltillverkare börjat använda strålkastare som innehåller kvicksilver. reglerades användningen av vissa kvicksilverhaltiga varor. Dessa regler finns nu i förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska pro- dukter. Enligt förordningen är det förbjudet med yrkesmässig tillverk- ning, försäljning och användning av bl.a. termometrar, nivåvakter, tryckvakter, termostater, reläer och elektriska brytare som innehåller kvicksilver. Kemikalieinspektionen har möjlighet att bevilja dispens från förbudet. Kemikalieinspektionen har uppskattat att nyanvändningen i reglerade varor var 40–(Kemikalieinspektionen,1998a), vilket är en kraftig minskning jämfört med tiden innan regleringen. 2.4.3Bedömning av emissioner till den svenska miljön Utsläppen av kvicksilver från punktkällor har minskat avsevärt . Utsläppen till luft beräknades vara , jämfört med . För utsläppen till vatten kan en motsvarande jämförelse inte göras eftersom statistiken är framtagen på olika sätt olika år. Den dominerande källan till utsläpp är amalgam. Av de kvick- silver som släpptes ut till luft kom nära från krematorier, där kvicksilvret härrör från amalgam i tänderna. Kvicksilver kommer också ut i avloppsvatten till följd av att amalgam nöts av från tänderna. Totalt har detta flöde uppskattats till 45–/år.