sou · GOB314 · 2001-01-01 00:00:00 — (1994): Bostadsmarknaden och 90-talets förändringar. Rap- port 1994:1. (1999): Bostadsmarknadsläge och förväntat bostadsbyggande ( 1998): Frigivning från fängelse. BRÅ-rap- port 1998:6. (1994): Hemrätt i hyreshuset. 154 Referenser SOU 2000:14 , Tsemberis S (1991): Emergency psychiatric intervention on the street. New Dir 52: 3–16. Eek H (1954): Socialrätt. (1975): Från Fattigsverige till välfärdsstaten. , , , (1998): Svensk social- politik. , (1994). Bostadsbyggandet i idé och praktik. (1999): Det motsägelsefulla utanförskapet. Socialveten- skaplig 1999:4. Expertgruppen för studier i offentlig e konomi (1999): Bostad sökes – en om de hemlösa i folkhemmet. (1915): Öfversikt av den svenska fattigvårdens historia. (Författad av G ). Fattigvårds- lagstiftningen, del II. (1997): kontakter med missbrukare, psykiskt störda och hemlösa 1996. Resursförvalt- ningen i . (1999): Statistik över missbrukare, hemlösa och psykiskt störda i . Flyghed J, ( 11993): Vräkt i laga ordning. Flyghed J (1994): Värden, kronofogden, och de vräkta. Vräkningar i –1994. Flyghed J (1995): Vräkt till hemlöshet? Vräkningar i 1982- 1994. Flyghed J (2000): Vräkningar och psykiatriskt slutenvårdade. Under- lagsrapport till . , E, m.fl. (1991): Från långtidsvård på mentalsjukhus till egen bostad. , (1993): Deinstitutionalization and the long-term mentally ill: a Swedish case study. (1994): Den stora utflyttningen – studier av psykiatrins om- vandling. Franér P, , (1988): Härbärgessituationen i . Ett gammalt problem i ny tappning. FoU-byrån, socialförvaltning. (2000): Socialbidrag, boende och bostadslöshet. Under publi- cering. Grosin L, (1974): Att leva på samhällets botten. Rapport om de yngre hemlösa männens livssituation. Grönwall L, , Nasenius J (1991): mål och medel. , (1999). En epidemiologisk ansats vid analys av svag ställning på bostadsmarknaden. Uppsats presenterad vid forskningsseminarium den 31/8 1999, arrangerad av . , , ( 1997): Hemlösheten i med fler kvinnor och psykiskt sjuka. Socialmedicinsk nr 1997:10. (2000): Avinstitutionaliseringens betydelse för hemlösheten – myter och fakta. (1991): På glänt? Bostads- och boendeförhållanden för kvinnor med missbruksproblem. , R52: 1991. (1978): Kontroll av underklassen. I: m.fl., red. Ideologi och socialpolitik . Acta Universitatis Upsaliensis, historiska in- stitutionen, . (2000a). Homelessness in Western Europe. Trends and tra- ditions in statistics and public policy. (Rapport framtagen på uppdrag av FEANTSA). , Erdosi S, Szemzo, Tosics I (2000): Strategies to combat homelessness in Western and Eastern Europe. Trends and traditions in statistics and public policy. (Rapport framtagen på uppdrag av FEANTSA). (1993): Att lägga livet till rätta – studier i svensk folkhems- politik. (1996): Socialtjänst. Lagtexter med kommentarer i histo- risk belysning. (1997): Socialpolitik och socialt arbete. Historia och idéer.Norstedts Juridik. , Wessén E (1946): Svenska landskapslagar. (1997): Hyreslagen. Juridik, 5:e uppl. Hopper K, Baumohl J (1996): Redefining the cursed word: A historical interpretation of American homelessness. I: Baumohl J, ed. Home- lessness in . (1952): Svensk socialpolitisk historia. (1962): Klientelet på ungkarlshotellen. , (1970): Den ofärdiga välfärden. , , (1978): Överlevnadsstrategier bland hemlösa och socialt utslagna. (1989): Tak över huvudet åt husvilla och fattiga. I: , red. I samhällets utkant. Ur sociala historia. Ti- den//Utbildningsradion. (1955): Från fattigvård till socialhjälp. En studie i soci- alrättens rättshistoria och begreppsbildning. Förvaltningsrättslig , s 249-274 (del I), s 325-340. (del II). Järvinen M, Tigerstedt C, red (1992): Hemlöshet i . NAD-pub- likation nr 22. Järvinen M (1993): De nye hjemløse. Kvinder, fattigdom, vold. Järvinen M (1995): Om hemlösa kvinnor i . Socialveten- skaplig 1995:2. (1998): Rätten till bostad. En komparativ undersökning av svensk och engelsk lagstiftning om rätt till bostad. (1998): Socialt och socialmedicinskt klient- och patientorienterad verksamhet för utstötta grupper – främst bo- stadslösa. En modell för klinisk intervention och forskning. KI rap- port 1998:2. Avdelningen för socialmedicin. (1999): Inventering av andrahandsuthyrning samt upplåtelse av lägenheter inom SDF:nas IOF-enheter . Konsultrapport, decem- ber 1999, . , red (1999): Boken om historia. (1993): En svensk ekonomisk historia 1850-1985. SNS för- lag, 2:a uppl. , ( 1985): medeltid. (1992): Omsorgen om hemlösa alkoholister – en funktio- I: Järvinen M, Tigerstedt C, red. (1993): och den hemlöse alkoholisten. So- ciologisk Forskning 1993:1. (1997): Fattigvårdsfolket – ett nätverk i den sociala frågan 1900-1920. Mallander O, Meevwisse A, (1998): Normalisering. I: Denvall V, , red. Vardagsbegrepp i socialt arbete. Nor- stedts Juridik. A (1951): Svensk socialpolitik . Mosher L, (1995): Socialpsykiatri. (1947): Kan trygghet skapas? (1999): Drugrelated mortality in . , (1999): Fångars levnadsförhållanden. Resultat av en levnadsnivåundersökning. , kriminologiska institutionen. (1965): Svensk fattigvårdslagstiftning 1853-71 . I: , . Liberal socialpolitik 1853-1884. Svenska bok- förlaget/. Nordentoft M (1994): Hjemløshed, social integration og livskvalitet hos psykiatriske patienter i Køpenhavn. (1994): Frivilliga organisationers insatser för hemlösa. institutens skriftserie, nr 3. (1999): Hemlöshet i välfärdsstaden. En studie av relatio- nerna mellan socialtjänst och frivilliga organisationer i och . Geografiska regionstudier nr 39, . , Schultze R (1970): Hemlösa män i . Rapport från socialnämnds socialmedicinska utrednings- och be- handlingshem vid . Kommunstyrelsens utlåtanden och memorial, bihang 99. (1979): Socialmedicinska studier av hemlösa män i . North CS, , Pollio DE, Spitznagel EL (1996): Are the men- tally ill homeless a distinct homeless subgroup? atry 1996; 8 (3): 117–128. (1995): Bostadsförsörjningen för svaga hushåll. (Rapport av Arbetsgruppen med uppgift att följa bostadsförsörjningen för svaga hushåll, Fi 1993:C). , Riberdahl C, (1997): Kommunallagen. Kom- mentarer och praxis. (1983): "Den farliga underklassen". Studier i fattigdom och brottslighet . Uni- versitetet i . (1991): Vårdens idéhistoria. : Kronofogdemyndigheternas verksamhet 1997, 1998. (1992a): Hemlöshet – reflexioner kring ett begrepp. M, Tigerstedt C, red. 158 Referenser SOU 2000:14 (1992b): Att definiera hemlöshet. Sociologisk Forskning 1992:2. (1992c): Begreppet "hemlös". (1996): På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, special- kontrakt. (1997): Hjälper vi dem som behöver hjälp ? I: , Ve- dung E, red. Bostadspolitik för tjugohundratalet. Återtåg och nya värden. (1999a): Systemskifte på bottenvåningen: från bostad till "boende". I: , , red. Års- bok 1999. (1999b): Hemlöshetens omfattning och utveckling. I: , , red. (2000): Utvecklingen av den sekundära bostadsmarknaden och dess betydelse för 1990-talets hemlöshet. , (2000): Women, exclusion and homelessness. Natio- nal Report from to European Observatory on Homelessness. (1999): Från social välfärd till hållbar välfärd. son B, , red. Schutt RK, Meschede T, Rierdan J (1994): Distress, suicidal thoughts and social support among homeless adults. J Health Soc Behav 1994; 35 (2): 134–142. (1997): Fattigvård och folkuppfostran. Liberal fattigvårds- politik 1903-1918. (1988): Samhället sviker hemlösa alkoholmissbrukare. ( 1991): Ungkarlshotell. Stockholmsmonografier utg av . (1989): Från hyresskuld till avhysning. (1993): Hemlösa i . SoS följer upp och utvärde- rar 1993:13. (1994): De bostadslösas situation i . SoS följer upp och utvärderar 1994:14. (1996a): Kursändring i missbrukarvården – mot öpp- nare former. följer upp och utvärderar 1996:3. (1996b): Psykiskt störda missbrukare. (1997a): Social rapport . (1997b): Vad är psykisk sjukdom, störning, ohälsa och (Rapporten är för- fattad av Per ). SOU 2000:14 Referenser 159 (1998a): Balans i missbrukarvården? följer upp och utvärderar 1998:3. (1998b): Reformens första tusen dagar. Årsrapport från psykiatrireformen 1998. följer upp och utvärderar 1998:4. (1999a): Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvär- deringen av psykiatrireform. följer upp och utvärderar 1999:1. (1999b): Personer med svår psykisk störning och miss- bruk. (Rapporten är utarbetad av do- cent ). (1999c): Vårdinsatser för vuxna missbrukare och övriga vuxna 1998. Statistik socialtjänst 1999:6. (1999d): Långvarigt socialbidragstagande under 1990- talet. följer upp och utvärderar 1999:5. (1999e): Missbrukarvård. Underlagsrapport till Kom- mittén Välfärdsbokslutet. (1999f): Socialbidrag. Underlagsrapport till Kommittén Välfärdsbokslut. (2000): Hemlösa i 1999.Vilka är de och vilken hjälp får de? följer upp och utvärderar 2000:1. (1999): . SiS följer upp och utvecklar nr 1/99. (2000): Beläggningen vid LVM-hem och särskilda ungdomshem . Stencil, daterad . Stegö C (1993): Systemskiftet. Nerenius & Santé- rus förlag. , , (1989): Uteliggarna i välfärdssam- hället. (1990): Vräkt ur folkhemmet. En studie av vräkningarna i . (1988): Historien om bostadsmarknadens politisering. Socialdemokraterna och bostadsfrågan. I: Misgeld K, , (red). (1998): Strategier vid behandling av dubbla störningar. I: Gerdner A, , red. Statens institutionssty- relse/Runnagården Susser E, Conover S, Struening EL (1989): Psychiatric problems in homeless men. Lifetime psychosis, substance use, and current dist- ress in new arrivals at New shelters. 1989; 46 (9): 845–850. (1997): Marginella positioner. Kritisk diskussion om be- grepp, teori och empiri. (1999): Socialtjänstlagen. Kommentus förlag, 2:a uppl. (1998): Hemlöshet – fattigdomsbevis eller välfärdsdilemma? Timmer D, Eitzen D S, Talley K (1994): Paths to homelessness. Ex- treme poverty and the urban housing crisis. Topor A (1996a): Socialt perspektiv på arbetet med psykiskt störda. Topor A (1996b): Mer av samma sak – eller någonting annorlunda? Inledning till Tidemalm D (1996): Från psykiatrisk avdelning till gruppbostad. Flyttning i samband med psykiatrireformen. Rapport nr 5/1996. FoU-enheten/Psykiatri, kholms Sjukvårdsom- råde. Topor A, M (1999): Avhospitaliseringens följder – en tioårig uppföljning av patienter utskrivna från sluten psykiatrisk vård inom SLL 1986-1996. Rapport 1999:6, FoU-enheten/Psykiatri, Västra Produktionsområde. , Vedung E, red. (1997). Bostadspolitik för tjugohundratalet. Återtåg och nya värden. (1999): Bostadspolitikens blinda fläckar – om de fördel- ningspolitiska verkningarna av den förda politiken. I: , , red. (2000): Hemlöshet och bostadspolitik för alla. Under publi- cering. (1992): Hemlöshet, ett svenskt perspektiv – kommentar. I: Järvinen M, Tigerstedt C, red. (1994): Hemlösa och andra socialt utslagna missbrukare. I: , red. Behandling av alkoholproblem. CUS/LiberUt- bildning. , , Franér P (1994): Hemlösa i – hemlösa med psykisk störning. , , , Franér P (1997): Hemlösa i . , Beijer U, (2000): Hemlösa i . Under pub- licering. (1976): En uppföljande studie och klinisk-psykiatrisk fäl- tundersökning av hemlösa män i . , (1994): Psykiskt störda missbrukare. I: , m.fl. Behandling av alkoholproblem. CUS/LiberUt- bildning. (1998): beroende och psykisk störning – en ak- tuell forskningsöversikt. I: Gerdner A, , red. (1999): Om människor med dubbla diagnoser. I: Alkohol och narkotika – politik, vård och dilemman. Slutbetänkande avgivet av Bostadssociala utredningen. Allmänna riktlinjer för den framtida bostadspolitiken. Slutbetänkande avgivet av Bostadssociala utredningen. Saneringen av stadssamhällenas bebyggelse. Missbrukarna, , tvånget. Betänkande av Socialberedningen. Stöd och samordning kring psykiskt störda. Delbetän- kande av . Rätten till bostad. Delbetänkande av Psykiatriutred- ningen. Delbetänkande av Utred- ningen om statens stöd för bostadsfinansieringen. Psykiatrin och dess patienter – levnadsförhållanden, vårdens innehåll och utveckling. Delbetänkande av Psykiatriutred- ningen. Frivilligt socialt arbete. Rapport av Socialtjänstkom- mittén. Vård av alkoholmissbrukare. Delbetänkande av Alko- holpolitiska kommissionen. 1990-talets bostadsmarknad – en första utvärdering. Delbetänkande av Bostadspolitiska utredningen. Vägar in i . Bilaga till Invandrarpolitiska kom- mitténs slutbetänkande. Bostadspolitik 2000 – från produktions- till boendepo- litik. Slutbetänkande av Bostadspolitiska utredningen. Tre städer – en storstadspolitik för hela landet. Slutbe- tänkande av . Delbetänkande av Socialtjänstut- redningen. Om samhällets behov av information om narkotikautvecklingen. Delbetänkande av Narkotikakommissio- nen. Hälsa på lika villkor – andra steget mot nationella folkhälsomål. På de boendes villkor – allmännyttan . Betänkande från Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet. Välfärd vid vägskäl. Del- betänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. Dagens hemlösa individer har ofta en komplex problematik. Det är enligt min uppfattning nödvändigt att kommuner och andra möter upp med särskilda boenden, t.ex. härbärgen och stödboenden i trappstegsform, för att ge den hemlöse en möjlighet att i lung och ro under ordnade levnadsförhållanden gå vidare i livet. Att flytta in i ett vanligt boende är ofta ett för stort steg till en början och kan förorsaka mänskligt lidande. Vidare innebär inte, att mycket av den nyproduktion som sker är bostadsrätter och särskilda boenden, ett problem eftersom dessa frigör andra boenden i kedjan. Det bästa sättet att råda bot mot hemlöshet och öka bostadsbyggan- det är att sänka skatterna för byggnation. Nya former för stöd åt hemlösa Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté tillkallas meduppgift att i dialog med be- rörda myndigheter, organisationer och andra föreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapa en bättre situation för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. Kommittén skall lämna underlag och förslag för regeringens ställningstagande till fördelning av projektmedel. Situationen för hemlösa har försvårats har hemlösheten uppmärksammats och blivit synligare. Vi kan inte med säkerhet konstatera att problemet blivit van- ligare. Men mycket talar för att hemlösheten ökat och att de hemlösas situation försvårats. Oron för att fler personer än tidigare med psykiska funktionshinder återfinns bland dem som kan betraktas som hemlösa har återkommit i flera undersökningar och också understruktits av de ideella organisationerna. Andelen psykiskt funktionshindrade kvinnor bland de hemlösa tycks öka liksom personer som förutom att vara psykiskt funktionshindrad också är missbrukare. Den senaste undersökningen av hemlösheten i gjordes . I rapporten bostadslösas situation i (1994:15) konstate- rade att det fanns sammanlagt 10 000 hemlösa personer i landet varav hälften i , och Begreppet hemlösa definieras i rapporten som personer som varken har egen eller hyrd bostad och som inte bor stadigvarande inne- boende utan är hänvisade till tillfälliga boendealternativ eller till en tillvaro som uteliggare. av alla hemlösa var uteliggare, dvs. cirka 1000 personer. Av de hemlösa var män och kvinnor. Hemlösheten var vanligtvis förknippad med allvarliga sociala och medicinska problem och många av de hemlösa hade svårt att få sina behov tillgodosedda. De resurser som fanns var inte tillräckligt anpassade till de hemlösas behov. Kommunerna har det yttersta ansvaret Kommunerna har det yttersta ansvaret för att människor i utsatta situa- tioner får det stöd och den hjälp de behöver. Enligt socialtjänstlagen (1980:620) är det socialnämndens uppift att främja den enskildes rätt till bostad och bistå med vård eller andra former av socialt stöd vid behov. Verksamheterna inom den sociala omsorgen regleras i flera olika lagar, bl.a. socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen (1982:762), lagen (1993:387) om stöd och service t ill vissa funktionshindrade samt lagen (1988:870) om vård av missbrukare. I kommunerna är man medveten om de ökade svårigheterna för gruppen hemlösa och det pågår ett aktivt utvecklingsarbete för att finna bra och relevanta stödformer. De ideella organisationerna gör ett betydelsefullt arbete De ideella organisationernas insatser är ett viktigt komplement till de kommunala åtgärderna. Mycket tyder på att de ideella organsationerna spelar en större roll för de hemlösa än tidigare och på att många hemlösa med svårare problem föredrar att söka sig till dessa organisationer. Vid undersökning framkom det att av boendet för hemlösa hade en frivillig organisation som huvudman. De mest omfattande insatserna görs av och som erbjuder möjligheter till tillfällig övernattning eller olika former av tillfälligt boende. Det är vanligt att kommunerna köper sådana platser eller samarbetar på andra sätt med de ideella organisationerna. SOU 2000:14 Bilaga 1 167 Statliga insatser för de hemlösa Som nämnts vilar samhällets ansvar för de hemlösa ytterst på den kommunala . Staten har emellertid tagit olika initiativ och satsat resurser i syfte att hjälpa de mest utsatta grup- perna. beslutade regeringen att avsätta sammanlagt ur Allmänna Arvsfonden för ideella organisationers kostnader för att tillsammans med kommunerna ut- veckla och pröva nya modeller för stöd till och boende för personer med psykiska problem. Regeringen beslutade om direktiv för en bostads- social beredning med parlamentarisk sammansättning. Ett av upp- dragen är att följa utvecklingen på det bostadssociala området och lämna förslag till åtgärder för att stödja särskilt utsatta gr upper på bostadsmarknaden,bl.a. hemlösa, psykiskt sjuka och ekonomiskt svaga hushåll. För att få aktuella kunskaper om problemets omfattning och vilka insatser som görs av kommunerna och de ideella organisationerna har fått i uppdrag att kartlägga omfattningen av hemlösheten i och redovisa de insatser som görs för hemlösa. Uppdraget skall redovisas . har även i internationella sammanhang uppmärksammat problemen med hemlöshet. Inför Europeiska rådets möte i uttalade och gemensamt att medlemsländerna borde se över och förbättra sina insatser för de hemlösa som ett led i en politik för att motverka marginalisering och utslagning av svaga grupper i samhället. Regeringen har i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 9) föreslagit att medel om sammanlagt avsätts till åtgärder för hemlösa. Stödet skall ges till kommuner och ideella organisationer för att pröva och utveckla olika boende- och stödformer, stödja nyskapande projekt samt finna metoder för lokala inventeringar och uppsökande verksamhet. har beslutat att anslå 10 m iljoner kronor. Under för- utsättning av godkännande kommer ytterligare att avsättas för respektive . 168 Bilaga 1 SOU 2000:14 Regeringen vill i samarbete med kommuner och ideella organisationer vidta ytterligare åtgärder för att förbättra situationen för hemlösa kvin- nor och män. De insatser som görs på lokal och statlig nivå bör kompletteras med aktiv opinionsbildning och nationell samling för att problemen skall kunna lösas. Ett sådant arbete bör ske inom ramen för en parlamentarisk kommitté. Kommittén skall ha tilluppgift att i dialog med berörda myndigheter, organisationer och andra föreslå och initiera åtgärder som syftar till att på såväl kort som lång sikt utveckla ett bättre stöd för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara en analys för att identifiera problem och orsaker till hemlöshet. Denna analys kan baseras på aktuell forskning och redan gjorda undersökningar samt studier av de hemlösas situation. Även utredningar och forskning inom områdena missbruk och brottslighet kan vara av relevans för en sådan analys. Kommittén kan dessutom utföra särskilda undersökningar, t.ex. genom att intervjua hemlösa och fånga upp deras be hov och önskemål. I arbetet med att identifiera problemen skall kommittén ta vara på resultaten från de kartläggningar av hemlösa som gjorts av bl.a. , och inom andra områden av relevans, t.ex. Brottsföre- byggande rådets kartläggning av situationen för frigivna från fängelse. Kommittén skall vidare följa de kartläggningar som görs av Social- styrelsen, och den Bostadssociala beredningen (dir. 1998:56). En viktig del i arbetet är att skapa en bild av pågående lokalt utveck- lingsarbete och ta del av de planer som tagits fram i kommunerna. Kommittén skall i sitt arbete uppmärksamma bra exempel på boende- och stödformer för hemlösa och se till att erfarenheterna kan spridas till ansvariga huvudmän. Vidare skall kommittén bidra till att utveckla nya metoder för att komma till rätta med hemlösheten. Kvinnors och mäns olika behov skall därvid särskilt uppmärksammas. De ideella organisationerna har pekat på bristen på metoder för inventering, kartläggning och uppsökande verksamhet för att nå personer som saknar bostad eller på annat sätt riskerar att bli hemlösa. Det behövs också olika stödformer bl.a. i syfte att hjälpa psykiskt funktionshindrade att klara ett eget boende. Att cirka en femtedel av de personer som friges från fängelse kan betraktas som hemlösa är också ett problem som behöver uppmärksammas. De hemlösa är en mycket heterogen grupp vilket ställer särskilda krav på ett varierat utbud av stödformer. Kommittén skall också bidra till att utveckla metoder för praktiskt samarbete mellan ideella organisationer, kriminalvården, kommuner och landsting i planeringen och genom- förandet av stöd och boendeformer. En viktig uppgift för kommittén är att stimulera och stödja initiativ till nyskapande projekt som kan ge långsiktiga effekter för dagens hemlösa och förhindra hemlöshet för andra. Kommittén skall bereda och till regeringen lämna förslag till stöd till projekt som finansieras från utgiftsområde 9, anslaget B 20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. Projektstöden skall beredas i nära samråd med Allmänna Arvsfonden. Underlaget skall innefatta en plan för projektens uppföljning och utvärdering. Projekten skall delfinansieras av ansvariga huvudmän. Hemlöshet är i ökad utsträckning ett storstadsproblem. Kommittén skall därför uppmärksamma de särskilda problemen i storstäderna. Kommittén skall i denna fråga nära samråda med den storstadsdelega- tion som regeringen avser att tillsätta med uppdrag att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken och särskilt företräda staten vid överläggningar om s.k. lokala utvecklingsavtal för utsatta bostads- områden. Kommitténs arbete skall syfta till att påverka attityder och att skapa förståelse för och solidaritet med människor i utsatta situationer. Kommittén skall arbeta utåtriktat och samarbeta med och stimulera aktiviteter hos organisationer, kommuner, landsting och andra berörda. Det kan bl.a. ske genom konferenser, offentliga utfrågningar, workshops m.m. Kommmittén skall utföra sitt uppdrag i nära samverkan med berörda myndigheter och organisationer. I sitt arbete bör kommittén samråda med den bostadssociala beredningen (dir. 1998:56) och andra utredningar med anknytning till uppdraget samt med , och . Kommittén skall samverka med och ta tillvara erfarenheterna från den kartläggning av hemlösheten som fått regeringens uppdrag att genomföra . Det skall stå kommittén fritt att ta upp andra näraliggande frågor som kan bidra till en positiv utveckling av situationen för de hemlösa. Om kommitténs slutsatser medför författningsreglering skall förslag till sådan lämnas. Förslagens kostnadskonsekvenser skall redovisas. Innebär förslagen ökade kostnader skall en finansiering av förslagen anvisas. Kommittén skall i sitt arbete beakta vad som sägs i de generella di- rektiven till kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regio- nalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa konsekvenser för brottsligheten och de brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) samt att redovisa jämställd- hetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Kommittén skall kontinuerligt rapportera till regeringen hur arbetet fortskrider samt lämna förslag till stöd till projekt som finansieras från utgiftsområde 9, anslaget B20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hem- lösa.