sou · GOB372 · 2001-01-01 00:00:00 — För att stimulera till ett aktivt liv under tid med förtidspension före- slog utredningen att en förtidspensionär under vissa förutsättningar skulle kunna arbeta utan att förtidspensionen skulle minskas eller dras in. Hel förtidspension skulle reduceras av en förtids- pensionärs inkomst. För näringsidkare skulle i mot- svarande situation kunna besluta om vilande pension. En förtidspensio- när skulle också kunna ha rätt att studera med bibehållen förtidspension under som längst . Fr.o.m. andra studieåret skulle förtidspensionen vara vilande, och ersättas av t.ex. studiemedel. Beträffande kopplingen till ålderspensionssystemet föreslog utred- ningen att ålderspensionsrätten skulle grundas på utgående förmån, utom i fall med förtidspension, där antagandeinkomsten skulle vara pensionsgrundande fram till . Regeringen har i proposition 1997/98:111 föreslagit vissa riktlinjer för utformningen av den del av ett reformerat system som gäller ersätt- ning vid varaktig arbetsoförmåga. Vidare beskrivs i propositionen den planerade fortsatta beredningen av frågan om en reformering av hela systemet för ersättning vid långvarig arbetsoförmåga. Försäkringsmedicinskt centrum (SOU 1997:169) utsågs en särskild utredare att utreda sjukhus roll inom socialförsäkringssystemet. Utredaren inledde med att konstatera att sjukhusens verksamhet karaktäriseras av utredningar av svårbedömda patienter med långa sjukskrivningsperioder. Beträffande organisation föreslog utredaren att verksamheten vid RFV:s sjukhus skulle överföras till ett av staten helägt aktiebolag. Utre- daren ansåg att den medicinska verksamheten hos RFV:s sjukhus inte var av sådan tyngd och omfattning att de borde betraktas som sjukhus. Utredaren föreslog att aktiebolaget skulle benämnas Försäkringsmedi- cinskt centrum AB. Utredningen hade konstaterat att den geografiska närheten var en viktig orsak till att kassorna remitterade. Utredningen föreslog därför att verksamheten skulle regionaliseras. Förutom befintliga enheter i och borde ytterligare filialer finnas i södra, västra och norra . Utredaren konstaterade att begreppen medicinsk utredning, försäk- ringsmedicinsk utredning och arbetslivsinriktad rehabiliteringsutred- ning behövde klarläggas. Utredaren ansåg att gränsen mellan dessa skulle utgöras av avsikten med remissen. Utredaren föreslog att verksamheten vid Försäkringsmedicinskt centrum skulle vara intäktsfinansierad. Ett samordnat ramavtal skulle upprättas, från vilket kassorna skulle kunna göra avrop. Anslaget till RFV:s sjukhus föreslogs tillföras medlen för köp av arbetslivsinriktad rehabilitering. Medlen skulle få användas även för köp av försäkrings- medicinska utredningar. Utredaren föreslog vidare att en basresurs med forskningskompetens skulle finnas på sjukhusen. Denna skulle vara ansluten till en lämplig universitetsorganisation. Förslaget har i allt väsentligt genomförts (prop. 1998/99:76 samt prop. 1999/2000:1, volym 6, utgiftsområde 10 p. (SOU 1998:104) tillsattes en särskild utredare med uppdrag att se över reg- lerna för arbetsgivarens åtgärds- och kostnadsansvar vid rehabilitering. Uppdraget innebar att precisera arbetsgivarens ansvar för rehabilitering av anställda, belysa arbetsgivarens olika förutsättningar att fullgöra an- svaret och överväga frågan om sanktionsmöjligheter mot arbetsgivare som inte fullgör sitt ansvar. Vidare skulle alternativ till den nuvarande försäkringen mot sjuklönekostnader presenteras och privata alternativ kartläggas. (Se SOU 1997:142) Som utgångspunkt fann utredaren att reglerna skulle vara lika för stora och små arbetsgivare, liksom för privata och offentliga. Arbets- givarens rehabiliteringsansvar skulle gälla från första anställningsdagen till den sista och utan skilda regler för olika typer av anställning. Helst skulle ohälsoproblem uppmärksammas innan ett sjukfall uppstått. Beträffande utredningsansvaret föreslogs att gällande regler för rehabiliteringsutredning skulle ersättas med att arbetsgivaren klarlägger arbetstagarens behov av arbetslivsinriktad rehabilitering för att återgå i, eller behålla, arbete inom den egna verksamheten. Arbetsgivaren skulle vidare följa en åtgärdslista och underrätta . skulle vid behov komplettera arbetsgivarens undersökning och vid behov av rehabiliteringsåtgärder skulle försäk- ringskassan upprätta en plan för detta. Planen skulle följas upp kontinuerligt och omprövas minst en gång var sjätte månad. Utredaren föreslog att extra medel skulle tillskjutas för upplysnings- verksamhet och rådgivning i samband med att nya regler infördes på rehabiliteringsområdet. Arbetsgivarna skulle få rätt att begära en sär- skild kontaktperson på . Beträffande sanktionsmöjlig- heter föreslog utredaren att skulle anmäla arbets- givare som brister i att fullgöra sina rehabiliteringsskyldigheter till yrkesinspektionen. Vad gäller kostnadsansvaret, föreslog utredningen att arbetsgivaren skulle kunna få halva kostnaden för rehabiliteringsåtgärder ersatta av den allmänna sjukförsäkringen. Arbetsgivarens ersättning skulle bestäm- mas av som rehabiliteringsplanen fastställ- des. Ersättningsbeslutet skulle kunna överklagas. Ersättningen skulle bestämmas efter en schablonberäkning där följande skulle vara avgö- rande: 1arbetsgivarens rutiner för rehabilitering, 2tidigt vidtagna åtgärder, 3eventuella brister i arbetsmiljön enligt yrkesinspektionen, 4tillgång och användande av företagshälsovård, För varje punkt som inte var uppfylld skulle ett avdrag på göras från ersättningen. Maximal minskning av ersättningen skulle vara . När det gäller ändring i sjuklönelagen föreslog utredaren att arbets- givaren istället för sjuklön skulle ersätta arbetstagare som kan förvärvs- arbeta men inte använda ordinarie färdmedel, med resor till och från arbetet i stället för sjuklön. Förslagen bereds inom ramen för utredningen (S 1999:08) om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Företagare med restarbetsförmåga (SOU 1998:34) En särskild utredare fick i uppdrag att belysa effekter som kan uppstå i samband med företagares rätt till ersättning från arbetslöshets- och socialförsäkring. Utredningen hade att bedöma hur många företagare som på grund av att de inte längre klarar sitt arbete på heltid, ansökt om ersättning från den allmänna försäkringen och fått avslag då de bedömts ha hel arbetsförmåga i ett annat på arbetsmark- naden normalt förekommande arbete. Utredningen bedömde att det maximalt kunde röra sig om 50–100 personer . Utredningen ansåg att företagare så långt möjligt borde jämställas med arbetstagare vid prövning av arbetsförmåga och rehabiliterings- behov. Utredningen föreslog att en företagares arbetsförmåga skulle prövas, inte enbart mot nuvarande arbetsuppgifter, utan även mot möj- ligheten att erhålla andra arbetsuppgifter i den egna näringsverksam- heten innan bedömningen görs mot annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Det vill säga, egna företagare skulle också bedö- mas enligt steg 3 och 4 i steg-för-steg-modellen. Genom denna förändring skulle företagare och arbetstagare likstäl- las fullt ut vid prövning av rätt till sjukpenning och förtidspension. För- slaget beräknades kosta ca /år och skulle finansieras genom att rätten till sjukpenning för den som fyllt skulle minskas . Förslaget bereds inom ramen för Utredningen (S 1999:08) om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Beräkningsunderlag för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) Förslag till ett nytt beredningsunderlag bereddes i ett projekt på Social- departementet. Utgångspunkt för arbetet var proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension m.m. I propositionen beskrivs den plane- rade fortsatta beredningen av frågan om en reformering av hela beräk- ningssystemet för ersättning vid medicinskt grundad arbetsoförmåga. Begreppet sjukpenninggrundande inkomst (SGI) föreslogs ersättas av beräkningsunderlag för dagersättning (BUD). Förhandsregistre- ringen skulle avskaffas helt. Beräkningsunderlag skulle fastställas vid anspråk på dagersättning och beslutet skulle normalt gälla enbart för den aktuella ersättningsperioden. Endast inkomst i pengar skulle, i lik- het med nuvarande regler, ingå i underlaget och någon ändring av det s.k. taket föreslogs inte. För anställda och andra som utför arbete för annans räkning skulle tre olika beräkningsalternativ finnas. Alternativ 1 skulle omfatta den som vid bedömningstidpunkten har minst sex månaders anställningstid framför sig. Beräkningsunderlaget skulle motsvara årsinkomsten i anställningen och gälla under hela ersättningsperioden. Alternativ 2 skulle omfatta dem med kortare kvarstående anställningstid än sex må- nader. Så länge anställningen varade skulle dessa ersättas motsvarande årsinkomsten i anställningen, därefter skulle beräkningsunderlaget räk- nas om och istället grunda sig på inkomster före bedöm- ningstillfället. Alternativ 3 skulle gälla för arbetslösa och uppdrags- tagare. För dessa skulle beräkningsunderlaget grunda sig på inkomster före bedömningstidpunkten och omräknas till årsinkomst. Sjukpenning, föräldrapenning och arbetslöshetsersättning skulle om- räknas så att de motsvarade 100 procents ersättningsnivå när de ingick i beräkningsunderlaget. För egenföretagare skulle beräkningsunderlaget enligt huvudregeln grunda sig på nettointäkten i det senaste taxeringsbeslutet före bedöm- ningstidpunkten. En försäkrad som är att anse som företagsledare i ett fåmansföretag skulle få beräkningsunderlaget grundat på inkomsten av anställning i detta arbete (lön) enligt det senaste taxeringsbeslutet. Alla företagare skulle garanteras en sjukpenning grundad på inkomsten före företagets start, uppräknat till års- belopp, dock lägst av prisbasbeloppet. Bestämmelserna om anpassning till löneutvecklingen skulle ersättas av en generell indexering av beräkningsunderlaget. Om den försäkrade inte skulle kunna visa hur han skulle ha arbetat de första fjorton dagar- na i sjukperioden skulle han ha rätt till tim/dag-beräknad ersättning en- ligt alternativ 3 (se ovan) som om han skulle ha arbetat på samma sätt under de som föregått bedömningstidpunkten. Den försäkrade föreslogs få ansvaret för att lämna uppgifter om sina inkomst- och förvärvsförhållanden vid anspråk på ersättning. På begä- ran av skulle den försäkrade enligt förslaget styrka sina uppgifter. Reglerna föreslogs träda i kraft och gälla för alla ersätt- ningsfall som inträffar därefter. Förslagen skulle innebära minskade ut- gifter för staten och ha en närmare anknytning till den försäkrades fak- tiska inkomster. Förslagen bereds inom . Utredningens förslag om rätt till sjukpenning i vissa fall för personer som saknar anställning (dag-för-dag-anställda) föreslås dock gälla fr.o.m. (prop. 1999/2000:95). Undersökning om hälsa, livskvalitet, arbetsförhållanden och sjukfrånvaro Svensk arbetsliv har genomgått stora förändringar och förväntas fortsätta göra så . har gi- vit () i uppdrag att genomföra en studie av hälsa, livskvalitet, arbetsförhållanden och sjukfrånvaro. Resultaten kommer att pre- senteras i utredningens slutbetänkande. Syftet med undersökningen är att öka kunskapen om olika faktorer som kan påverka sjukfrånvaro. De svar som Du lämnar är skyddade både av personuppgiftslagen och sekretesslagen. Det innebär att uppgifterna endast redovisas för grupper av per- soner. Uppgifter för en enskild person kommer alltså inte att kunna användas. Det nummer som finns överst på formuläret används enbart under SCB:s in- samlingsarbete. Vi vänder sig till ett slumpmässigt urval om 24 000 personer bland dem som är födda åren 1945, 1955, 1965 eller 1975. Uppgifter om namn och adress är hämtade från SCB:s register över totalbefolkningen. Från detta register häm- tas också uppgifter om kön, ålder, födelseår, civilstånd, födelseland, församling och invandringsår. Från register över sjukskrivningar hämtas uppgifter om sjukskrivningar som omfattar och från kontrolluppgiftsregistret uppgift om näringsgren. Det är angeläget att Du deltar eftersom Ditt svar inte kan ersättas med någon annans. Vi ber Dig besvara blanketten så fullständigt som möjligt även om några frågor inte berör eller känns aktuella för just Dig. Vi ber Dig skicka tillbaka den ifyllda blanketten i det portofria svarskuver- tet . Om Du har frågor om undersökningen är Du välkommen att ringa till: Den som är anställd får sjuklön från sin arbetsgivare som han/hon inte kan arbeta på grund av sjukdom. (är karensdag.) Sjukpenning betalas ut av till den som varit sjuk . Den som inte har rätt till sjuklön får sjukpenning från direkt. (är karensdag.) beslutar också om rät- ten till sjukpenning. man är sjuk betalas ingen ersättning. Dagen kallas för ka- rensdag. Den som är anställd och har rätt till sjuklön gör sjukanmälan till sin arbetsgiva- re, övriga gör sjukanmälan till , vid första dagens frånvaro på grund av sjukdom. Den som har nedsatt arbetsförmåga med minst en fjärdedel på grund av sjuk- dom, där nedsättningen förväntas bestå , kan få sjukbidrag. Sjuk- bidraget betalas ut av . Den som har varaktigt nedsatt arbetsförmåga med minst en fjärdedel på grund av sjukdom kan få förtidspension. Förtidspensionen betalas ut av försäkrings- kassan. Hjälp oss att underlätta bearbetningen av Dina svar Markeringarna kommer att läsas optiskt i en s.k. Skanner. Det är därför viktigt att tänka på följande när Du besvarar frågorna! Bästa sätt att markera -Använd kulspetspenna, svart eller blå. - Markera om möjligt innanför rutorna - inte så här -Om Du ångrar Dig och behöver ta bort Ditt kryss, täck hela rutan Om Du vill skriva mer text än vad som får plats på de anvisade raderna eller om Du vill förklara/förtydliga något: -Skriv inte mellan eller i närheten av svarsrutorna -Skriv i stället till höger eller längst ner på blanketten Vilken är Din ställning på arbetsmarknaden? 1a Är Du (huvudsakligen)...... Flera alternativ får anges! bOm Du är tidsbegränsat anställd, vilken sorts tidsbegränsad anställning är det? Flera alternativ får anges! cÄr Du anställd i bemanningsföretag? Om Du har fast eller tidsbegränsad anställning. 2Inom vilken sektor finns Din huvudarbetsgivare? Om Du bor tillsammans med annan vuxen. Vilken är hans/hennes ställning på arbetsmarknaden? Flera alternativ får anges! 3a Är han/hon bOm han/hon är tidsbegränsat anställd, vilken sorts tidsbegränsad anställning är det? Flera alternativ får anges! cÄr han/hon anställd i bemanningsföretag? Om han/hon har fast eller tidsbegränsad anställning. 4Inom vilken sektor finns hans/hennes huvudarbetsgivare? Frågor om hälsa och livskvalitet 5Hur skulle Du vilja säga att Din hälsa är i allmänhet? 6Hur skulle Du vilja bedöma Ditt allmänna hälsotillstånd nu? Vi antar att Din arbetsförmåga, då den är som bäst, värderas med 11 poäng. 7Vilket poängtal skulle Du då ge Din nuvarande arbetsförmåga? (1 betyder att Du inte alls kan arbeta och 11 att Din arbetsförmåga är som allra bäst just nu). 8Här nedan är några ansikten som uttrycker olika känslor. Vilket ansikte uttrycker närmast hur Du upplever Din livskvalitet ()? Sätt ett kryss i rutan under en av figurerna. C. Läkarkontakter och sjukfrånvaro 9Får Du för tillfället sjuklön från Din arbetsgivare (dag 2-14)? 10a Får Du för tillfället ersättning från ? 11a Har Du besökt läkare för rådgivning eller behandling? bVilken typ av läkare? cFick Du någon receptbelagd medicin? dLedde besöket hos läkare till sjukskrivning? eOm besöket hos läkare ledde till sjukskrivning tror Du att den blev längre p g a att Du har fått vänta på någon åtgärd? 12Hur många dagar ungefär, har Du uppburit sjuklön, sjukpenning eller sjukbidrag/förtidspension ? ¼, ½ eller ¾ -ersättning 13Vid hur många tillfällen har Du uppburit sjukpenning ? 14Har Du varit sjukskriven i följd? 15Har karensdagen fått Dig att avstå från att sjukanmäla Dig trots att Du på grund av sjukdom borde ha gjort det? 16Har sjukersättningens storlek fått Dig att avstå från att sjukanmäla Dig trots att Du på grund av sjukdom borde ha gjort det? Du som inte har någon form av anställning/arbete eller inte är egen företagare, var vänlig gå vidare till fråga 53 på sidan 13. Övriga fortsätter på nästa sida. Frågorna 17 - 52 besvaras enbart av Dig som har någon form av anställning/arbete eller är egen företagare. 17Har det hänt att Du gått till arbetet, trots att Du med tanke på Ditt hälsotillstånd egentligen borde ha sjukanmält Dig? 18Om Du gjort det, varför har Du arbetat trots att Du p g a sjukdom borde ha sjukanmält Dig? Negativ attityd till frånvaro från ledningen Negativ attityd till frånvaro från arbetskamrater Hade inte råd att vara sjukskriven Kunde inte sjukskriva mig p g a mina arbetsuppgifter Lojalitet mot arbetskamrater som hade fått göra mitt jobb 19Har det hänt att Du arbetat hemifrån i stället för att sjukanmäla Dig när Du varit sjuk? 20Har det hänt att Du tagit ut semester eller kompledighet i stället för att sjukanmäla Dig när Du varit sjuk? 21Hur genomförs Dina arbetsuppgifter om Du på grund av sjukdom är frånvarande från arbetet? 22Om Du är frånvarande under högst på grund av sjukdom, hur stor del av Dina arbetsuppgifter måste Du ta igen när Du är tillbaka på arbetet igen? 23Har det faktum att arbetsgivaren betalar sjuklön fått Dig att avstå från att sjukanmäla Dig trots att Du på grund av sjukdom borde ha gjort det? 24Vilket är Ditt yrke? 25Hur är könsfördelningen på Din arbetsplats? Om Du har flera arbeten, svara på det arbete där Du är största delen av tiden. 26Hur är åldersfördelningen på Din arbetsplats? 27Hur många timmar är Din ordinarie/överenskomna arbetstid? Ange hela timmar. 28Är Du nöjd med omfattningen av Din ordinarie/överenskomna arbetstid? 29a Arbetar Du utöver ovan angiven ordinarie/överenskomna arbetstid ? Hur många timmar i genomsnitt arbetar Du utöver ordinarie/överenskomna arbetstid ? Ange hela timmar. 30Hur stor bedömer Du risken vara att Du kan bli arbetslös ? 31Finns det planer på Din arbetsplats att utöka verksamheten, skära ner eller lägga ner den helt? 32Hur lätt skulle det vara för Dig att utan att behöva flytta få ett annat likvärdigt arbete? 33a Har Du tillgång till företagshälsovård genom Ditt arbete? Har Du haft kontakt med företagshälsovården? 34Hur bedömer Du arbetsklimatet i Din arbetsgrupp? 35Är Du nöjd med hur Du kan utföra Dina arbetsuppgifter? 36 Känner Du att Dina arbetsinsatser uppskattas? Av kunder, patienter, klienter,elever eller 37 Upplever Du ett i stort sett väl fungerande ledarskap? Från Din närmsta chef Från den högsta arbets- Var vänlig tag ställning till följande frågor om Dina arbetsvillkor: Nej, så gott Kräver Ditt arbete att Du arbetar mycket fort? Kräver Ditt arbete att Du arbetar mycket hårt? Kräver Ditt arbete en för Har Du tillräckligt med tid för att hinna med motstridiga krav i Ditt arbete? Får Du lära Dig nya saker i Kräver Ditt arbete skicklighet? Kräver Ditt arbete påhittighet? Innebär Ditt arbete att man gör samma saker om och om igen? Har Du frihet att bestämma hur Ditt arbete ska utföras? Har Du frihet att bestämma vad som ska utföras i Ditt arbete? 39Har Du bytt yrke ? 40Har Du bytt arbetsplats ? 41Hur har följande arbetsvillkor förändrats för Din del under senaste 12 månaderna? Möjligheter att utvecklas och lära nytt i arbetet Stöd och uppbackning när Du behöver Inflytande och kontroll över det egna arbetet Möjlighet att förena yrkesarbete och privatliv Känslan av delaktighet i arbetet och 42Hur kroppsligt ansträngande upplever Du vanligtvis Ditt arbete? Kryssa för aktuell siffra på skalan. 6 innebär ingen ansträngning alls - t.ex. ligga på sängen. 20 är maximal ansträngning - t.ex. springa det fortaste man kan längre sträcka. 43Med tanke på Din hälsa tror Du att Du kan arbeta i Ditt nuvarande yrke ? 44Har Du svårt att sova därför att tankar på jobbet håller Dig vaken? 45Känner Du Dig mycket trött under arbetsdagen (arbetspasset)? 46Känner Du Dig fylld av energi under arbetsdagen (arbetspasset)? 47Känner Du Dig kroppsligt trött efter arbetsdagen (arbetspasset)? 48Känner Du Dig psykiskt trött efter arbetsdagen (arbetspasset)? 49Känner Du Dig utvilad och återhämtad när Du börjar dagens arbete (ett nytt arbetspass)? 50Känner Du Dig utvilad och återhämtad när Du börjar arbeta igen efter ett par dagars ledighet, t ex efter helg eller fridagar? 51Händer det att Du känner olust när Du går till arbetet? Nedan följer 16 påståenden om känslor som kan uppstå i samband med arbete. Läs igenom varje påstående och tänk efter om Du har känt så om Ditt arbete. 52Om Du aldrig haft denna känsla sätt en nolla 0 i kolumnen framför påståendet. Om Du känt på detta sätt, ange hur ofta Du känt så i samband med Ditt arbete genom att skriva den siffra (från 1 till 6) som passar in. Vad de olika siffrorna står för ser Du nedan. Skriv i aktuell siffra i rutorna nedan. 0=Aldrig, 1=Några gånger eller mindre, 2=Någon gång , 3=Några gånger , 4=Någon gång , 5=Några gånger , 6=Varje dag Jag känner mig känslomässigt tömd av arbete Jag känner mig helt slut efter en hel arbetsdag, ett helt arbetspass Jag känner mig trött när jag går upp för att möta Att arbeta under en hel dag känns verkligen påfrestande för mig Jag kan på ett effektivt sätt lösa de problem som uppstår i mitt arbete Jag känner mig utbränd av mitt arbete Det känns som om jag bidrar på ett positivt sätt till den organisation Jag har blivit mindre intresserad av mitt arbete sedan jag började Jag har blivit mindre engagerad av mitt arbete Enligt min egen åsikt gör jag ett bra jobb Jag känner mig upprymd då jag åstadkommit något i arbetet Jag har utfört många värdefulla saker i mitt arbete Jag vill bara sköta mitt arbete och inte bli störd av annat Jag har blivit mer tveksam om värdet av mitt arbete Jag betvivlar att mitt arbete betyder något Jag är säker på att jag är effektiv och får saker och ting gjorda F. Allmänna frågor (besvaras av alla) 53 Vilket år är Du född? 55Vilken grundutbildning har Du? Ange endast det högsta alternativet! Om Du studerar kryssa i den utbildning Du går. 56Hur ser Ditt hushåll ut? 57a Har Du barn hemma? b Hur många mellan ? c Hur många under ? 58Hur är Din ekonomi? 59Om Du plötsligt skulle komma i en oförutsedd situation där Du måste skaffa fram , skulle Du klara det? Hjärtligt tack för Din medverkan! Sjukvårdens konsekvens för sjukförsäkringen Rapport från Statskontoret, Uppdrag att beskriva och belysa sjukvårdens konsekvenser för sjukförsäkringen har gett Statskontoret i uppdrag att beskri- va och redovisa situationen inom sjukvårdsområdet och att analysera sjukvårdens konsekvenser för sjukförsäkringen. Uppdraget har utförts med bistånd från en särskild expertgrupp som utredningen utsett. Enligt överenskommelse med utredningen har Statskontoret löpande redovisat arbetet i projektet. I den bifogade promemorian Sjukvårdens konsekvens för sjukförsäkringen redovisas det samlade resultatet av ar- betet. Direktör , chef för och välfärdsenhe- ten, har beslutat i detta ärende. Avdelningsdirektör , föredragande, var närvarande vid den slutliga handläggningen. SOU 2000:72 Bilaga 4 205 Allmän beskrivning av sambandet mellan Lite sjukvård och ingen sjukförsäkring till de flesta Lite sjukvård och lite sjukförsäkring till några 3.3Lite sjukvård och mycket sjukförsäkring till 3.4Mycket sjukvård och mycket sjukförsäkring 4.1Reformer, resurser och förändringar i sjukvården Tillgänglighet i vården och vårdköer Sjukskrivningsprocessen – tre typfall – medicinskt fall får vänta i onödan – ryggfall får vänta men det har ingen betydelse – medicinskt fall som blir socialta Sjukvårdens konsekvenser – en diskussion Sjukvården och sjukförsäkringen är i princip båda erforderliga delar i ett skydd i händelse av en individs sjukdom. Samlat erbjuder de dels vård respektive ekonomisk ersättning när en person drabbats av sjuk- dom eller liknande, dels ger de individer en trygghet om något skulle hända. Sjukförsäkringen regleras i en rättighetslagstiftning och sjukvården i en skyldighetslagstiftning.