sou · GOB385d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Försöksverksamheten och angränsande verksamhet och flygplatser bör också lämna förslag till åtgärder. Även länsstyrel- sen och självstyrelseorganen kan komma med förslag till åtgärder. De aktörer som ansvarar för genomförandet av åtgärderna skall godkänna dessa för att därmed kunna ta ansvar för åtgärdernas utformning, bud- geterade kostnader samt uppföljning och återrapportering på åtgärdsni- vå. Länsplanen fastställs i icke försökslän av . skall yttrande inhämtas från trafikverken och övriga förslagsgivare. Att länsplanen fastställs innebär inte ett ställningstagande till de olika pro- jektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före ge- nomförandet prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lag- stiftning. Om ett trafikverk finner att inriktningen av en länsplan avvi- ker väsentligt från de trafikpolitiska målen eller på annat sätt är olämp- ligt har verket möjlighet att överklaga fastställelsebeslutet till regering- en. Ett regionalt självstyrelseorgan som övertagit upp- gifter skall fastställa länsplanen efter samråd med . I övrigt gäller föreskrifterna i förordningen också självstyrelseorganens upp- gifter inom området. Planeringsomgången för länsplanerna för åren 1998–2007 avsluta- des i och med att , och länen fastställde planerna . Redan i denna planeringsomgång reformerades planeringspro- cessen för att tillgodose ett ökat regionalt inflytande. Det regionala planeringsarbetet har på regeringens uppdrag utvärde- rats av (). Utvärde- ringen redovisas i rapporten (1999:1) Utvärdering av den regionala in- frastrukturplaneringen 1998–2007 (se vidare avsnitt 6.5.3). En ny planeringsomgång inleddes genom att genomförde en lägesanalys. Analysen redovisas i rapporten (1999:2) Strategisk analys. Inför den kommande planeringsomgången kan enligt förväntas att de genomförda förändringarna bibehålls; viss tveksamhet gäller emellertid om regionberedningsgrupperna skall behållas. Investeringsramen för regional transportinfrastruktur för perioden –2007 uppgår till totalt . Investeringsramen för län, län, och uppgår till 2,6, 0,6, 0,1 respektive . 2.3.5 Fördelning av kulturpolitiska medel Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning överfördes uppgiften att fördela statsbidrag för regi- Försöksverksamheten och angränsande verksamhet onal kulturverksamhet från till de regionala självsty- relseorganen i , och . Denna uppgift ingår inte i försöksverksamheten i Västra Göta- lands län, vilket följer av lagen (1997:224) om ändring i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsför- delning. I propositionen 1996/97:36 uttalas att kulturen är en viktig utveck- lingsfaktor och att det finns skäl att pröva nya former för ansvarsför- delningen inom kulturområdet. Ett sådant försök bör enligt propositio- nen ha sin utgångspunkt i att samhällsansvaret för förverkligandet av ett regionalt utvecklingsprogram, inklusive kulturell utveckling, bör åvila förtroendevalda i regionen i större utsträckning än . Samti- digt uttalas att vissa förbehåll bör kunna anges för att säkra åtgärder som har ett nationellt kulturpolitiskt värde. Sedan riksdagsbesluten (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77 samt 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) fattades har reglerna för fördelningen av statsbidrag för kulturverksam- heten förtydligats i olika regeringsbeslut. Enligt förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet får statsbidrag fördelas mellan de regionala kulturinstitutionerna i , och län enligt beslut av regeringen. För att bidrag skall kunna beviljas krävs enligt förordningen även att en kommun eller ett själv- styrelseorgan bidrar till institutionens finansiering. Verksamhet med länskonstnärer, regionala resurscentra för film och video samt regio- nala arkivinstitutioner finansieras inte med de aktuella medlen. Statsbidragets ändamål och syfte preciseras för de olika institu- tionsslagen i förordningen. Förordningen anger också att de regionala självstyrelseorganen skall rapportera till hur medlen har använts. Av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 17) framgår att flera områden undantas från självstyrelseorganens an- svar. Den del av det totala bidraget till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner samt regionala museer, som avsätts för riktade tidsbegränsade insatser, skall även fortsättningsvis fördelas av . Hälften av bidraget till de regionala museerna skall också fördelas centralt, med hänvisning till att dessa medel skall finan- siera museernas medverkan i det statliga kulturmiljöarbetet. Bidraget till bibliotekens lånecentraler undantas också, liksom medel för verk- samhet med länskonstnärer, regionala resurscentra för film och video samt regionala arkivinstitutioner. Självstyrelseorganen kan emellertid lämna förslag till om en ändrad medelsfördelning på grund av en ändrad omfattning av verksamheten. Försöksverksamheten och angränsande verksamhet I regleringsbrevet anges hur de budgeterade medlen för skall betalas ut. Enligt regleringsbrevet skall anslaget användas till sammanlagt tjugo namngivna institutioner, varav tolv i län, fyra i län och fyra i . Det högsta belopp som får använ- das för självstyrelseorganens administrationskostnader anges också för respektive län. Anslaget disponeras i första hand av och i regle- ringsbrevet anges vid vilka två datum som utbetalning till självstyrelse- organen skall ske. I samband med den första utbetalningen skall ange vilka villkor som gäller för bidragsutbetalningen och vilka återrapporteringskrav som gäller. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 17) redovisas självstyrelseorganens kritik mot systemets stelbenthet och deras önskemål om att få göra friare prioriteringar. Som ett svar på kritiken pekar regeringen på möjligheten för självstyrelseorganen att hos begära att ändringar görs i listan över bidragsbe- rättigade institutioner och uttalar att sådana framställningar bör be- handlas med den flexibilitet som är möjlig. för motsvarar i allt väsentligt reglerings- brevet för och har samma detaljeringsgrad vad gäller exempel- vis utbetalningsdatum, högsta belopp för administrationskostnader och påminnelser om villkoren för bidragsutbetalningen och återrapporte- ringskraven. Redovisningen i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, utgifts- område 17) är betydligt mer kortfattad än föregående år; frågan om regleringen av medelsfördelningen berörs inte i propositionen. Vidare aviseras i propositionen en ökning av anslaget till län med . för innehåller i allt väsentligt samma vill- kor som föregående år. För har län, län och tilldelats 114,0, 14,1 respektive . 2.4 Försöksverksamheten i län Försöksverksamheten i inleddes med att ansvaret för de nya uppgifterna lades på med kommuner och landsting som medlemmar. Under en övergångstid hanterades en Försöksverksamheten och angränsande verksamhet rad beslut avseende samgåendet mellan landstingen av sammanlägg- ningsdelegerade med 87 ledamöter valda av fullmäktige i de båda landstingen respektive kommun. antog regionförbundet ett preliminärt utvecklingspro- gram. fastställde efter samverkan med de skånska kommunerna, de statliga trafikverken, m.fl. 1998 också en länsplan för regional transportinfrastruktur för den närmaste tioårsperi- oden. ersattes av läns landsting /vars fullmäktige valdes . Valresultatet med- förde en oklar majoritetssituation. Socialdemokraterna, fick tillsammans 73 av fullmäktiges 149 platser, me- dan de borgerliga partierna fick 70. Valkartellen väl fick 6 man- dat. De borgerliga partierna inklusive valkartellen väl bildar majoritet i fullmäktige med 76 mandat av 149. Valteknisk samverkan mellan de borgerliga partierna ledde till en borgerlig majoritet på 8 platser i mot 5 för oppositionen. har 15 ledamöter varav 13 är heltidsengagerade regionråd. är självstyrelseorganets ledande och verkställande organ. har sitt säte i , där också fullmäktige håller sina samman- träden. Till är fyra beredningar knutna; en för regionala ut- vecklingsfrågor, en för hälso- och sjukvårdsfrågor, en för produktions- frågor och en för etik- och värdefrågor. Till detta kommer bl.a. funk- tionsnämnder för miljö- och naturvård, kollektivtrafik, kultur, habili- tering, tandvård och fem hälso- och sjukvårdsnämnder. Det regionala utvecklingsprogrammet, Skånsk livskraft, antogs av regionfullmäktige . Det byggde på en bred dialog och remiss som startade i regi. De övergripande målen i utvecklingsprogrammet är tillväxt, attrak- tionskraft, bärkraft och balans. Prioriterade områden är balanserad ut- veckling, ökad tillgänglighet, miljö och kulturella resurser samt sam- spel med regioner i närområdet. , som betraktas som ett av de viktigaste styrinstru- menten för att förverkliga målen i utvecklingsprogrammet, antogs av (se även avsnitt 2.9.4). Inom ramen för näringslivsutveckling har arbetat med nätverksbyg- gande och kompetensutveckling för kvinnliga företagare samt med landsbygdsutveckling. Inom området infrastruktur och miljö har regelbundna överlägg- ningar förts med , kommunerna, läns- avdelning och centrala statliga myndigheter. Miljövårdsfonden bevilja- de 1999 bidrag till 35 projekt. Försöksverksamheten och angränsande verksamhet Ett femtital kulturinstitutioner och -organisationer fick verksamhetsbidrag från kulturnämnden. har flera stora projekt genomförts, bl.a. . genom- förs med kulturaktiviteter över . startades ett projekt med fokus på ungdomars engage- mang i den regionala utvecklingsprocessen. Bl.a. har ett ungdomsforum i form av en dialog mellan ungdomar och politiker genomförts. Öresundssamarbetet har intensifierats , varvid haft ordförandeposten i Öresundsudvalget och Interreg II a- udvalget inom Öresundskomiteen. deltar i ett stort antal internationella projekt, av vilka kan nämnas Interreg II a , SWEBALTCOP–programmet med och de baltiska staterna och flera Interreg II c–projekt. Öppnandet av den fasta förbindelsen över har för del medfört ökad satsning på informa- tion och marknadsföring av regionen. ligger kollektivtrafiken i under ett gemensamt hu- vudmannaskap. Inom denna ram har beslut fattats om ett huvudnät för den regionala trafikförsörjningen, gemensamma tidtabeller, en gemen- sam Skånetaxa och en miljöpolicy. går tillsammans med Danske (DSB) in som huvudman för den regionala järn- vägstrafiken över . Av årsredovisning för framgår att kostna- derna översteg intäkterna med . I detta resultat ingår poster av engångskaraktär på totalt . Utfallet exklusive engångsposter kom därför att ligga i närheten av det budgete- rade resultatet på , vilket var väsentligt bättre än underskott som enligt proformaredovisningen uppgick till Av totala kostnader 1999 på utgör insatser för regional utveckling. Sjukvården gav ett underskott på , in- klusive ett underskott för läkemedelsreformen på . Resultatet för regionkoncernen dvs. samtliga förvaltningar och he- lägda bolag avseende visade på ett underskott på , vilket föranledde en revidering av budget . Överföringen från till självstyrelseorganet av resurser både i pengar och personal var helt genomförd /98; överfördes till de uppgifter som överförts från staten. Försöksverksamheten och angränsande verksamhet personer med uppgift att arbeta åt regionförbundet och medel motsva- rande en halv tjänst som kommunikationsexpert. Därutöver erbjöd re- gionförbundet ytterligare en person av personal anställ- ning. För att säkerställa att även fortsättningsvis skall vara en kompetent samverkanspartner till självstyrelseorganet har två tjäns- ter inom regional utveckling och näringspolitik behållits på länsstyrel- sen. Den ena tjänsten är den näringspolitiska experten. Tjänsten som kommunikationsexpert har också återbesatts. Successivt överlämnades ärenden som en- ligt regeringens beslut fortsättningsvis skall hanteras av regionförbun- det. skedde den slutliga regleringen mellan och regionförbundet. Den nybildade i fick sin organisation vid års- skiftet 1996/97. Försöksverksamheten har inte medfört någon ändring av den strukturen. Projektverksamheten har dock fått en bättre förank- ring i hela organisation. Enligt årsredovisningen för har organisationen ytterligare utvecklats. Ambitionen är att skapa en modernt fungerande myndig- hetskultur där den utvecklande och kunskapsförmedlande rollen får samma tyngd som den förvaltande. har insatser gjorts bl.a. för att utveckla det tvärsektoriella arbetssättet, mål- och resultatstyr- ningen samt ledarskapet inom myndigheten. Som ett led i försöksverksamheten avvecklades lek- mannastyrelse /98. Länsledningen har regelbundna avstämningar med självstyrelseor- ganets ledning. Därutöver sker vardaglig samverkan i direkta kontakter på tjänstemannanivå mellan och . medverkade vid framtagandet av det regionala till- växtavtalet för . Enligt årsredovisningen för samverkar med och andra parter/intressenter inom flera områden och projekt. Ett exempel på en sådan samverkan är det uppdrag från regeringen som har att regionalt anpassa och konkretisera nya nationella miljömål, varvid ett projekt inletts med syfte att i bred samverkan med övriga aktörer i länet ta fram nya miljö- mål och ett nytt miljöprogram för . Projektet beräknas pågå . Den mest utvecklade samverkan sker inom infrastruktur- planeringen (RTI). medverkar i planeringsarbetet för ut- vecklingen inom kommunikationssektorn samt driver i samverkan ett antal projekt inom detta område. Andra exempel på samverkan i olika former finns beträffande skilda planeringsunderlag som kustzonen i , arbetet med införande av StrateGIS, ett nationellt projekt för ut- bildning i geografiska informationssystem, samt internationellt arbete. Försöksverksamheten och angränsande verksamhet 2.5 Försöksverksamheten i Västra Inledningsvis var det den ideella föreningen som hade ansvaret för bildandet av . Väststyrelsen be- stod av 27 politiker som utsetts av de politiska partiorganisationerna i såväl kommuner som landsting. organiserades arbetet i ett stort antal styrgrupper som ledde utvecklingsarbetet inom var sitt område. Väststyrelsen ombildades och ersattes av en tillfällig fullmäktigeförsamling, sammanläggningsdelegerade med 103 ledamöter, som under fattade alla förberedande beslut med verkningar . Från före- träddes regionen av de 149 nyvalda ledamöterna i regionfullmäktige, som församlingen valde att benämna sig i enlighet med det tillstånd som finns i försökslagstiftningen. Valet resulterade i en oklar parlamentarisk situation, bl.a. beroende på att Sjukvårdspartiet folkets vilja med 6 mandat fick en vågmästarställning i regeringsbildningen. De borgerliga partierna fick sammanlagt 69 mandat, medan Socialdemokraterna tillsammans med och fick 74 mandat. Sedan Sjukvårds- partiet beslutat stödja de borgerliga partierna fick denna koalition ma- joritet i fullmäktige med minsta möjliga marginal, 75 mandat mot 74. En ny majoritet bestående av Socialdemokraterna, har med stöd av bildats . är regionens ledande och verkställande organ. Samtliga 17 ledamöter i styrelsen är heltidsengagerade regionråd. Re- gionstyrelsen har sitt säte i . Fullmäktige håller också sina sammanträden i . Verksamheten leds i övrigt av ett antal nämnder, bl.a. en hälso- och sjukvårdsstyrelse, en regionutvecklingsnämnd, en kulturnämnd och en miljönämnd. Hälso- och sjukvårdsstyrelsens övergripande uppgift är att prioritera och garantera vård och omsorg för regionens invånare. Detta sker ge- nom överenskommelser med regionens sjukhus, primär-, tand- och handikappvård samt med privata vårdgivare. Under hälso- och sjuk- vårdsstyrelsen har 10 lokala nämnder ansvaret för att beställa primär- vård och tandvård. Under ansvarsområdet regional utveckling har samlats frågor om näringslivsutveckling, kommunikationer, utbildning, internationella Försöksverksamheten och angränsande verksamhet frågor, turism samt kultur- och miljöfrågor. Fullmäktige antog en regional utvecklingsstrategi (RUS) som ligger till grund för det regionala utvecklingsarbetet (se även avsnitt 2.9.4). medverkar till att stärka regionens konkurrenskraft genom att hantera de utvecklingsresurser regionen ansvarar för i form av före- tagsstöd, utvecklingsprojekt och EU–program. Nämnden deltar i pro- gramskrivning och genomförande av EU:s nya målprogram för perio- den –2006. Den har också ansvaret för arbetet med investerings- planer för transportinfrastrukturen. Inom områdena regionutveckling och kultur och miljö finns beredningar för samverkan med kommuner- na. De består av ledamöterna i respektive nämnd och 12 ledamöter som företräder kommunala intressen. Kollektivtrafiken drivs av som regionen äger till- sammans med de 49 kommuner som ingår i regionen. Regionens centrala kanslier och sekretariat är lokaliserade till Regi- onens hus i respektive , , , , och . Det ekonomiska resultatet av det första visar på ett underskott på , varav hälso- och sjukvården svarar för merparten eller och finansförvaltning, främst avseende pensionsavsättningar, för resten, . Enligt delårsrapporten för första tertialet 2000 beräknas årsresultatet till ett underskott på , varav sjukvården beräknas svara för . En överenskommelse träffades mellan och länsstyrel- sen om fördelning av resurser och arbetsinsatser när Västra Götalands- regionen övertog det regionala utvecklingsansvaret. Sammanlagt 36 befattningar vid regionalekonomiska enhet, kommunika- tionsenhet och EU–sekretariat fördes över till regionen. överfördes medel motsvarande dubbla aktuella lönesum- man för den berörda tillsvidareanställda personalen från anslag. Detta motsvarade för ca . För att säkerställa att även i fortsättningen skall vara en kompetent samverkanspartner till regionen finns tre befattningar inom regional utveckling på . har funktioner som regionalekonomisk expert samt kommunikationsexpert. Som ett led i försöksverksamheten avvecklades lek- mannastyrelse /98. gjordes en omorganisation bl.a. i syfte att ut- Försöksverksamheten och angränsande verksamhet veckla det sektorsövergripande arbetet. En särskild samordningsenhet bildades för att ta initiativ till nya former av möten med enhetschefer, länsexperter och andra verksamhetsföreträdare genom att utveckla ar- betssätt och kontakter med linjeenheterna. En analysenhet bildades också för att främst arbeta med strategiska utvecklingsfrågor. Vidare har ett projektsekretariat, som skall samordna och admi- nistrera vissa sektorsövergripande projekt för att uppnå effektivitet och genomslag. och regionen har också kommit överens om att en del av de regionalpolitiska utvecklingsmedlen skall avsättas för gemen- samma beslut av parterna, i samverkan med länsarbetsnämnden. Enligt årsredovisning har detta förfarande resulterat i en mjukare övergång vid överföringen av utvecklingsfrågorna. Det ar- bete som initierades av landshövdingen vad gäller länets viktigaste utvecklingsområden har kunnat fortsätta i samarbete med regionen . Samverkan mellan och regionen sker fortlöpande i det regionala utvecklingsarbetet, särskilt inom utvecklingsområden som anses vara av fundamental betydelse för länet/regionen. Det främsta exemplet bedöms vara ett aktivt samarbete mellan , länsar- betsnämnden och vad gäller utvecklingen i efter nedläggningen av bilsätesfabriken . 2.6 Försöksverksamheten i län En rad samhällsfunktioner som tidigare funnits hos , länets kommunförbund, och statliga myndigheter har med an- ledning av försöksverksamheten samlats i ett nytt samverkansorgan mellan kommuner och landsting i län – ett regionförbund. har 13 medlemmar – länets kommuner och lands- tinget. Det styrs av en fullmäktigeförsamling som består av 45 leda- möter som väljs bland länets förtroendevalda. Konstruktionen liknar ett traditionellt kommunalförbund. Modellen som prövas i län in- nebär att kommunerna tillsätter två tredjedelar av platserna i förbunds- fullmäktige och återstoden. finns för beredning och verkställighet. Den be- står av 13 ordinarie ledamöter och 7 ersättare. Försöksverksamheten och angränsande verksamhet melse mellan de politiska partierna har även mindre partier fått repre- sentation i styrelsen. verksamhet bygger på att resurser förs över från kommunförbundet, samt staten inom ramen för befintliga resurser, som ersättning för de uppgifter som övertagits. Under en övergångstid fram till bildandet av det regionala självsty- relseorganet var och kommunförbundets presidier de politiskt ansvariga organen. fastställdes också förbundsordningen för kommunalförbundet och kommuner och landsting utsåg sina representanter till regionfullmäktige. Regionför- bundet startade . Valet gav till resultat att Soci- aldemokraterna, bildar majoritet med 23 av de 45 platserna i fullmäktige. uppgifter är dels de som handhas enligt lagen om försöksverksamhet, dels uppgifter på grundval av medlemmarnas ställ- ningstaganden. Bland de sistnämnda uppgifterna finns ansvar för regi- onal kulturverksamhet och fördelning av regionala kulturanslag, att verka för att eftergymnasial utbildning samt forskning och utveckling samordnas och anpassas till regionens behov. Vidare har regionförbun- det ansvaret för regionala näringspolitiska utvecklingsinsatser och samordningen av dessa insatser med användningen av vissa regional- politiska och andra utvecklingsmedel som övertagits från . Av verksamhetsberättelsen för framgår att verksamheten har och kostat 25,6 resp. . Merparten av kostnaderna har varit löner. Verksamheten har finansie- rats främst med medlemsavgifter från kommuner och , i storleksordningen 7,5–. Härtill kommer projektmedel, som uppgick till , och kansliersättning från . genomförde en hearing om för- söksverksamheten i halvtid, dvs. av försöksverksam- het. Inom ramen för försöksverksamheten används ett antal nya arbets- former, bland vilka kan nämnas: –kontaktpersoner för vissa frågor –genomförande av ett femtiotal idéseminarier –99 med tillsammans cirka 2 000 deltagare –tillskapande av ett öppet nätverk för regional utveckling, vilket också utgör det breda partnerskapet inom arbetet med tillväxtavtalet, med cirka 70 medlemmar representerande cirka 40 parter Försöksverksamheten och angränsande verksamhet –inrättande av och genomförande av ett ungdomsparlament, vars resultat avses ligga till grund för ett ungdomspolitiskt program. Förbundsfullmäktige antog ett regionalt utvecklingspro- gram för län (RUPEN), som är ett politiskt måldokument för regionförbundets arbete (se även avsnitt 2.9.4). län medverkar i Euroregion , som i första hand är en plattform för politiska samtal. Tillsammans med kommun och driver regionförbundet ett gemensamt kontor i . I samar- betsprojektet and Subsidiarity (RERES), som startade , samverkar regionförbundet och med storregion- erna och Västpommern. näringslivsarbete präglas av följande strävanden: –till att samverka (konsortiesamverkan) –Lokala resurs- och utvecklingscentra –Öka tillgången till riskkapital (unionskapital) –Attrahera länet för utländska investeringar genom bl.a. ett unikt samarbete mellan Invest in () och region- förbundet –Bidra till näringslivets behov av kompetensutveckling genom att informera om och förmedla resurser från högskolor och universi- tet –Satsning på kunskapsintensiva företag (t.ex. inom musikområdet, formgivning och design, miljöteknik, bioteknik, polymerindus- Regionfullmäktige antog en plan för utbyggnad av trans- portinfrastrukturen i länet. , kommunförbundet och hade ett nära samarbete, varför de praktiska frågorna rörande överlämnandet kunde lösas relativt smidigt. Frågor om överföring av personal och medel klarades ut i ett tidigt förhandlingsskede, liksom anställningsvillkoren för berörd personal som ville flytta med uppgifterna till regionförbundet. Uppgörelsen in- nebar att motsvarande 10,5 tjänster fördes över till regionförbundet. Sju av de tjänstemän på som berördes valde att följa med. Ärenden överlämnades successivt till regionförbundet i takt med att gränserna mellan och regionförbundets uppgifter preci- serades.