sou · GOB3102d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Översynen skall omfatta rådets utlands- och hemmaorganisa- tion, inklusive den regionala närvaron i och förhållandet till utrikesförvaltningen och andra aktörer. En utvärdering av det statliga uppdraget skall presenteras. Analysen skall visa om det statliga uppdraget till överensstämmer med samhälls- ekonomiska mål och företagens behov i olika delar av landet. Vidare skall samarbetet mellan båda huvudmän, respektive andra aktörer som främjar exporten, belysas. Utredaren skall redogöra för problem som hänger samman med det förhållandet att intäkter i huvudsak består dels av ett statligt basanslag och därtill särskilda statliga projektanslag, dels av intäkter från försäljning av olika typer av tjänster till svenska företag på en marknad där det också kan finnas andra aktörer. Utredaren skall beakta att rådets mer marknadsmässiga verksamhet ökat kraftigt som andel av den totala omsättningen . Förslag till åtgärder och förbättringar på samtliga områden skall presenteras. En utgångspunkt skall vara att det statliga basanslaget i princip skall vara oförändrat. De små och medelstora företagens behov, arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och exportförut- sättningar skall särskilt uppmärksammas. Slutsatser av tidigare gjorda utredningar skall beaktas. Omfattande förändringar i omvärlden har skett sedan den senaste översynen1 av exportråd gjordes. Ökad globalisering och nya förutsättningar på den internationella marknaden liksom strukturförändringar i det svenska näringslivet har krävt en snabb anpassning hos företagen, i fråga om exempelvis internationalise- ring, produktutveckling, effektivisering och bildandet av strate- giska allianser. Genom den nya regionala näringspolitik som beslu- tade om introducerades nya former för samverkan mellan näringslivet och den offentliga sektorn. Fokuseringen på regionala prioriteringar för tillväxt i näringslivet och på nätverks- orienterat samarbete innebär förändrade förutsättningar för de organ som har till uppgift att främja näringslivets utveckling. Den svenska exporten har ökat avsevärt. Bakom denna utveckling ligger en kraftig förstärkning av den svenska konkurrenskraften men också öppnare marknader och deltagande i EU: s inre marknad. Dessa förändringar har medfört nya förutsättningar för svenska företag. Den svenska exporten spelar en avgörande roll för sysselsättning och välfärd i . Det är därför en prioriterad uppgift för rege- ringen att skapa gynnsamma förutsättningar för svenska exportö- rer. I liksom i flertalet jämförbara länder tillhandahåller staten särskilda medel till exportfrämjande insatser. Statens centrala exportfrämjande organ är exportråd. uppgift är att initiera, planera, samordna, marknads- föra och genomföra åtgärder för att främja svensk export och internationalisering i samband med export. Rådet skall särskilt samla in, bearbeta och tillhandahålla marknadsinformation, lämna råd i samband med export och internationalisering som leder till export, stimulera och stödja kollektiva och enskilda exportsats- ningar. Rådet skall dessutom planera och leda handelssekreterarnas verksamhet och den exportfrämjande verksamheten inom utrikes- representationen, enligt den lagstadgade s.k. funktionella direktiv- rätten över ambassader och konsulat (prop. 1979/80:16). 1 Statens roll vid främjande av export (SOU 1991:3). exportråd skapades efter riksdagsbeslut genom ett avtal mellan staten och Allmänna Exportföre- ning (prop. Avtal mellan huvudmännen och stadgar för har efterhand kommit att ändras. gällande stadgar fastställdes av regeringen och gällande avtal trädde i kraft . Staten styr rådets verksamhet främst genom riktlinjer enligt regeringsbeslut.2 Staten utser hälften av styrelsens ledamöter. I propositionen Statens roll i den exportfrämjande verksamheten vid exportråd (prop. 1991/92:108), konstaterade rege- ringen att det finns samhällsekonomiska motiv för fortsatt statligt stöd till den exportfrämjande verksamheten vid . För- slag lämnades bl.a. om inriktning och organisation av det statliga stödet. I enlighet med förslaget beslutade om en halvering av det statliga stödet . Det statliga basanslaget till verksamhet motsvarar ungefär en tredjedel av rådets totala omsättning och används i huvudsak för exportinformation till svenska företag. har rådet genomfört satsningar för att i större utsträckning kunna erbjuda denna tjänst via olika rade kanaler. Härtill kommer att fått särskilda medel för att ansvara för genomförandet av särskilda program eller projekt, t.ex. när det gäller livsmedelsexport, miljöteknikexport, Östersjösatsningar och vid upprättandet av nya handelskontor. Övriga intäkter kommer i huvudsak från uppdragsverksamhet samt abonnemangsavgifter. Neddragningen av statsanslaget som påbörjades och över- gången till en mer marknadsmässig uppdragsverksamhet har inne- burit att förutsättningarna och inriktningen av verksamhet har förändrats på flera sätt. kan inte längre i samma utsträckning ge kostnadsfria råd. Konkurrens om uppdragen kan uppstå internt inom organisationen. Rådets funk- tion som stödorgan till utrikesförvaltningen har minskat. Vidare har rådet dragit ner på initiativ och stöd till allmänna Sverige- 2 Riktlinjer för avseende exportråd (regeringsbeslut N98/2990). manifestationer och företagens möjligheter att gemensamt delta i nationsmontrar på internationella fackmässor. På ett annat plan har förskjutningarna inneburit en ökad kon- kurrens mellan och privata exportkonsulter. Dess- utom har antalet aktörer som med statligt stöd bedriver export- främjande verksamhet ökat (t.ex. , och länsstyrelser), vilket delvis är ett resultat av det faktum att exportinriktade EU-program administreras av . Vidare har rådet ingått nya externa samverkansformer, såsom de regionala så kallade ExportCentra. Genom satsning på exportfrämjande med bl.a. särskilda främjare och ett förstärkt projektexportsekretariat (PES) har en ny rollfördelning mellan och uppstått. tillhör de statligt finansierade organ som skall med- verka i arbetet med regionala tillväxtavtal, som är det bärande instrumentet i den regionala näringspolitiken. Uppgiften påverkar relation till såväl företagen som andra näringslivs- främjande organ. De problem och möjligheter som hänger samman med dessa förändringar skall belysas, liksom avtalsstadgade roll som centralt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder. Det är angeläget att en översyn av inriktning och verksamhet görs. Syftet är att föreslå en tydligare inriktning av vad statsanslaget skall användas till utifrån en samhällsekonomisk bedömning. Utredaren skall analysera behovet av en eventuell omfördelning inom ramen för de sammanlagda resurser som staten anslår till exportfrämjande verksamhet. De små och medelstora företagens faktiska utnyttjande av rådets olika tjänster skall särskilt utredas. I det fall utredaren finner att en ökad servicegrad för dessa företag är önskvärd, skall orsaker och förslag till åtgärder presenteras. Utredaren skall också belysa och analysera samarbetet mellan och med båda huvudmän, respektive andra export- främjande aktörer, liksom relationen mellan och privata exportkonsulter. Om det finns anledning till förbättringar i dessa avseenden skall förslag till detta presenteras. En bedömning skall göras av företagens behov av nya finan- sierings- och samverkansformer som de regionala tillväxtavtalen skapar. Förslag till eventuella åtgärder och förbättringar på samtliga områden som omfattas av analysen skall presenteras. Utredaren skall särskilt behandla följande frågor: Har det statliga uppdraget till en lämplig inrikt- ning mot bakgrund av samhällsekonomiska överväganden och företagens önskemål i olika delar av landet? Bör inriktningen ändras eller kompletteras? Bör ha en tydligare samordningsroll för de statliga exportsatsningarna som samtliga exportfrämjande aktörer i bedriver? Vad bör det i så fall innebära? Behöver arbetsfördelningen mellan , projektexport- sekretariatet och UD:s näringslivsfrämjare klargöras bättre? Hur fungerar den regionala exportfrämjarorganisationen – ExportCentra? Finns behov av förändringar? Hur har anpassat sig till de nya arbetsformer och samverkansrelationer som arbetet med regionala tillväxtavtal förutsätter? Tillvaratas kunnande på ett bra sätt? Finns det skäl att precisera det statliga uppdraget för att därmed tydliggöra statens roll som beställare av exportfrämjande tjänster? Har utrikesförvaltningen avsatt tillräckliga resurser för samarbete med ? Har inom ramen för det statliga uppdraget avsatt tillräckliga resurser för samarbete med utrikesförvaltningen? I vilken utsträckning arbetar inom ramen för det statliga uppdraget med långsiktiga nationella strategiska export- främjandesatsningar? Finns det ett behov av att utveckla sådant arbete? Bör i annan omfattning inom ramen för det statliga uppdraget satsa på , t.ex. utställ- ningar, och vad skulle detta i så fall få för konsekvenser för andra delar av det statliga uppdraget? Finns anledning att förändra sammansättningen av rådets styrelse och vilka arbets- och styrformer tillämpas för att leda rådets verksamhet? I vilken omfattning och i vilka former utnyttjar de båda huvudmännen som en resurs i det operativa arbetet? Hur dras gränsen mellan den statligt finansierade verksamheten och övrig verksamhet? Tillhandahåller den marknads- och landsinformation som företagen efterfrågar? Tillhandahåller tjänster som är av särskilt intresse för mindre och medelstora företag som behöver råd och hjälp i sin internationalisering? Finns det anledning att utveckla nya tjänster och/eller arbetsmetoder? Vilken flexibilitet och handlingsberedskap har att möta snabba förändringar på marknaden eller andra omvärlds- förändringar, som kan generera nya exportmöjligheter för svenska företag? Bör samarbete och allianser med statliga och privata export- främjande aktörer (t.ex. , exportfrämjare och projekt- exportsekretariatet, privata exportkonsulter, handelskammare) stimuleras i större utsträckning, såväl på utlandsmarknaden som i ? På vilka sätt kan detta ske? I vilken omfattning arbetar rådet med frågor som inte direkt rör exportfrämjande, men är handelsrelaterade, t.ex. logistikplanering, utbildning? Vilken analys och rekommendation kan göras kring rådets fortsatta engagemang i sådan verksamhet? Vilka möjligheter finns att samordna den importfrämjande verksamhet som finns i med den exportfrämjande? I vilken omfattning medverkar till – eller skulle kunna medverka till – att antalet svenska export- företag ökar och att detta sker i hela landet? Utredaren skall i sitt analysarbete ha kontakt med exportråd och andra statliga aktörer som bedriver exportfrämjande verksamhet. Vidare skall utredaren ha kontakt med olika företag och företagens intresseorganisationer. Detta gäller både företag som är kunder till och företag som inte är det. Utredaren skall ta del av det material om företagsutveckling via exportfrämjande som ingår i de regionala tillväxtavtalen för perio- den . Erfarenheter från tidigare och pågående utvärderingar, vad gäller svenskt statligt exportfrämjande skall inhämtas. Erfarenheter från UD: s administrativa samarbetsavtal med Sida () skall Vidare skall jämförelser med några andra länders system för exportfrämjande göras. Utredaren skall beakta de särskilda begränsningar som följer av EG-fördragets regler om statligt stöd. För utredarens arbete gäller kommittéförordningen (1998:1474). Om utredaren lämnar förslag med kostnadskonsekvenser skall förslag till finansiering anges. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete i ett slutbe- tänkande . Regeringen beslutade att utredaren skulle redovisa resultatet av sitt arbete i ett slutbetänkande . Avtalet om och stadgar mellan Svenska staten och om exportråd. 1 § Svenska staten och skall enligt detta avtal driva exportråd som centralt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder. 2 § Rådets uppgift är att initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export och interna- tionalisering i samband med export. 1.insamla, bearbeta och tillhandahålla marknadsinformation, 2.lämna råd i samband med export och internationalisering som leder till export, 3.stimulera och stödja kollektiva enskilda exportansträngningar. 3 § Rådet skall planera och leda handelssekreterarnas verksamhet och exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen. Till rådet kan även i övrigt efter överenskommelse mellan parterna delegeras statliga förvaltningsuppgifter på sätt som anges i lag eller annan författning. Dessa uppgifter finansieras med medel som staten ställer till för- fogande. 4 § Rådet skall till regeringen avge anslagsframställning för handelssekreterarnas verksamhet och för annan exportfrämjande verksamhet som finansieras med statliga medel genom rådet utifrån en samlad syn på exportfrämjande insatser. Rådet skall också år- ligen för regeringen redovisa användningen av sådana medel med utgångspunkt i gällande riktlinjer. Handelssekreterare utse av regeringen på förslag av rådet. Rådet skall samarbeta med andra organ, som med statliga medel genomför eller låter genomföra exportfrämjande insatser. 5 § Rådet skall samråda med vid planering av sådana i 2 § angivna uppgifter, för vilka behövs medverkan av utrikesrepresentationen och som inte anges i 3 § första stycket. 6 § Rådet kan ingå avtal om den exportfrämjande verksamheten med svenska handelskamrar i utlandet. 7 § Rådet leds av en styrelse som består av åtta ledamöter med erfa- renhet inom exportområdet. Hälften utses av regeringen och hälf- ten av . Styrelsen utser inom sig ordförande och vice ordförande. 8 § För överläggningar i övergripande frågor rörande rådets verk- samhet och rörande förhållandet mellan parterna skall finnas ett representantskap. Till detta skall vardera parten utse högst fyra ledamöter, däribland statssekreteraren med ansvar för utrikeshan- delsfrågor och ordföranden i . Representantskapet bör sammanträda . 9 § Rådets verksamhet finansieras genom statliga medel, avgifter för abonnemang samt andra inkomster i verksamheten. 10 § Staten skall utifrån en bedömning av det samhällsekonomiska intresset utöver vad som anges i 3 §, bidra till rådets finansiering av 1.upplysnings- och rådgivningsverksamhet, 2.vissa projekt/aktioner, i samverkan med företag, vilka syftar till a.utveckling av exportoerfarna, framför allt mindre och medel- stora, företags export, b.export till svårbearbetade eller avlägsna men lovande mark- nader, c.större manifestationer med inriktning på svenskt näringsliv eller svensk industri, efter samråd med . 11 § Abonnemangsavgiften skall beräknas för varuexporterande företag på dess exportvärde och för tjänsteexporterande företag på aktiekapitalet. Om särskilda skäl föreligger att beräkna avgiften på annat sätt får frågan hänskjutas till parterna. För andra abonne- mang får rådet besluta om avgiften. 12 § Rådet kan i samverkan med företag även bedriva sådan aktions- och uppdragsverksamhet som kan finansieras med medel från företagen. 13 § Rätt att anlita rådet, handelssekreterarna och utrikesrepresen- tationens exportfrämjande verksamhet samt de handelskammare som avses i 6 § tillkommer alla företag. De som har tecknat avtal om abonnemang med rådet äger rätt till rabatt på dess avgifter. Rådet är skyldigt att inom ramen för den verksamhet, som anges i 2 §, mot avgift utföra tjänster som begärs av svenska myndigheter. 14 § Rådets verksamhet regleras av detta avtal samt genom stadgar som fastställs av regeringen efter godkännande av All- männa . 15 § Upphör avtalet att gälla, delas rådets tillgångar och skulder lika mellan parterna såvitt inte annat avtalas. 16 § Tvist om detta avtal skall avgöras genom skiljedom. Detta avtal träder i kraft och gäller tills vidare. Uppsägning av avtalet skall ske före det budgetårsskifte som enligt uppsägningen utgör tidpunkt för av- talets upphörande. 1 § exportråd, som inrättades , driver sin verk- samhet med stöd av ingånget avtal mellan svenska staten och . 2 § Rådets uppgift är att som centralt serviceorgan initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. 1.insamla, bearbeta och tillhandahålla marknadsinformation, 2.lämna råd i samband med export och internationalisering, 3.stimulera och stödja kollektiva och enskilda aktiviteter avse- ende export och internationalisering. 3 § Rådet skall planera och leda handelssekreterarnas (handels- kontorens) verksamhet och exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen. Till rådet kan även i övrigt efter överenskommelse mellan parterna delegeras statliga förvaltningsuppgifter på sätt som anges i lag eller annan författning. Dessa uppgifter finansieras med medel som staten ställer till förfogande. 4 § För exportråd finns en styrelse som består av lägst åtta ledamöter. Hälften utses av regeringen och hälften av All- männa . Avgår en ledamot, skall en efter- trädare utses för återstoden av den avgångnes mandatperiod. Styrelsen utser inom sig ordförande och vice ordförande. exportråds styrelse har sitt säte i . 5 § exportråd har en verkställande direktör, som utses av styrelsen. Han deltar i styrelsens sammanträden men har inte någon rösträtt vid dessa. 6 § Rådets firma tecknas av den eller dem som styrelsen utser. 7 § Av styrelsen avgörs 1.frågor om planering och inriktning av exportråds och handelskontorens verksamhet, 2.frågor om budget för och uppföljning av exportråds och handelskontorens verksamhet, 3.viktigare frågor som rör samarbetet med andra organisationer i med liknande verksamhet, 4.frågor om anställande av verkställande direktör samt lön och andra anställningsvillkor för denne, 5.andra frågor som verkställande direktören hänskjutit till sty- relsen, 6.andra frågor av större vikt. 8 § Övriga ärenden avgörs av verkställande direktören. 9 § Ärenden eller grupper av ärenden, som inte behöver prövas av verkställande direktören, får avgöras av annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordning eller i särskilda beslut. 10 § Styrelsen sammanträder efter kallelse av ordföranden eller, vid förfall för denne, vice ordföranden, när det behövs för verksam- hetens genomförande, dock minst . 11 § Styrelsen är beslutsför när mer än hälften av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. Som beslut gäller den mening som de flesta enar sig om. Kan majoritet för en mening inte uppnås, anses något beslut inte vara fattat. Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet av ordföranden eller vice ordföranden i närvaro av verkställande direktören, och i andra hand av verkställande direktören. Beslut som fattas enligt detta stycke skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen. 12 § Vid styrelsens sammanträden förs protokoll. 13 § exportråds verksamhet finansieras genom statliga medel, abonnemangsavgifter, och andra inkomster i verksamheten. 14 § Rätt att anlita rådet, handelskontoren, utrikesrepresentatio- nen, samverkande organ samt de handelskammare som avses i 6 § i avtalet mellan svenska staten och tillkommer alla svenska företag samt svenska företags dotterföretag eller försäljningsorganisation i utlandet. Rätt att teckna abonnemang med exportråd tillkommer företag, organisationer och enskilda affärsmän med verksamhet i . 15 § För abonnemang erläggs avgift till exportråd. Rådet skall föra förteckning över abonnenterna. Abonnemangsavgift utgår enligt de grunder som anges i bilaga till dessa stadgar, och fastställs av . 16 § Rådet skall till regeringen , , avge budgetunderlag för exportråds verksamhet till den del som finansieras med statliga medel i enlighet med 10 § i avtalet mellan staten och . 17 § exportråds räkenskaper avslutas . Styrelsen och verkställande direktören avger över sin förvaltning en verksamhetsberättelse och bokslut som består av balans- och resultaträkning samt finansieringsanalys vilka över- lämnas till regeringen och . 18 § Styrelsens och verkställande direktörens verksamhet granskas av tre revisorer. Granskningen skall omfatta verksamhetsberättelsen, anslags- redovisningen samt balans- och resultaträkningen. Revisorerna skall också utgå från bestämmelserna i regleringsbrevet för aktuellt budgetår. Regeringen och utser vardera en revisor jämte suppleant för denne samt tillsammans en auk- toriserad revisor samt suppleant för denne att delta i granskningen. Revisorerna och suppleanterna utses . Revisorerna avger före en berättelse över sin granskning. Berättelsen skall innehålla uttalande i fråga om ansvarsfrihet för styrelsen och verkställande direktören. 19 § Regeringen och skall besluta i fråga om ansvarsfrihet för styrelsen och verkställande direktören. 20 § och revisionskontoret vid får granska exportråds användning av statliga medel och utförande av statliga myndighetsuppgifter. Ytterligare revision förutsätter medgivande av . och revisionskontoret vid får ta del av rådets räkenskaper i den utsträckning som behövs för deras granskning. 21 § En ledamot i styrelsen får inte delta i behandlingen av ett sådant ärende i vilket han eller ett honom närstående företag har ett väsentligt intresse. 22 § Beslut om ändring av exportråds stadgar samt om arvode till styrelseledamöter, revisorer och suppleanter fastställs av regeringen efter godkännande av Allmänna Exportföre- ning. 23 § Dessa stadgar träder i kraft den xxx, då nuvarande stadgar från (ändrade 1994 och 1995) upphör att gälla. UD1999/1465/EIM Regeringsbeslut II:4 med riktlinjer för avseende exportråd har beslutat om anslaget E2 Exportfrämjande verk- samhet för (prop. 1999/2000:1, utg. omr. 24, bet. 1999/2000:NU1, rskr. 1999/2000:112). Regeringen har beslutat att tilldela Kammarkollegiet från anslaget E2 Exportfrämjande verksamhet. Dessa medel skall betalas ut med en tolftedel till exportråd. Av beloppet avser det s.k. statliga uppdraget. Resterande belopp fördelas mellan områdena Marknadsplats (), Informationsteknik () samt Miljöexport (). Anslaget disponeras av Kammarkollegiet och utbetalas med en tolftedel till exportråd. Regeringen tilldelar dessutom Kammarkollegiet från anslaget E5 Näringslivsutveckling i . Dessa medel skall efter rekvisition betalas ut till exportråd för att genomföra programmet Marknadsplats . Regeringen beslutar att följande skall gälla för det statliga uppdraget till exportråd. Verksamhetsmål och återrapportering för det s.k. statliga uppdraget exportråd () skall som centralt serviceorgan inom exportfrämjandet initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. skall ge efterfrågestyrd exportservice (exportinfor- mation). skall också genom affärsbevakning förse svenskt näringsliv med information om exportmöjligheter i syfte att förmedla affärer. Små och medelstora företag skall prioriteras i verksamheten. De möjligheter som medlemskapet i EU medfört skall utnyttjas. skall inom uppdraget prioritera nya svenska spjut- spetsområden inom svensk export. skall i sin verksam- het utnyttja de möjligheter som näringslivets ökade miljöanpass- ning har medfört. skall inom anvisade medel aktivt främja export av svenska varor och tjänster inom IT-sektorn. skall till regeringen lämna årsredovisning avseende det gångna budgetåret. Årsredovisningen skall bestå av resultaträkning, balansräkning, finansieringsanalys och förvaltningsberättelse. För det statliga uppdraget gäller att skall redovisa omfattning, inriktning och prioriteringar för samtliga verksamheter fördelad på regioner. Åtgärder för att utveckla bevakningen av internationellt finan- sierade projekt skall redovisas. Särskilda åtgärder för att främja export från små och medelstora företag samt effekter av denna verksamhet skall redovisas. Medlemsutvecklingen skall redovisas. skall vidare redovisa de åtgärder som vidtagits inom IT-området som syftar till att öka tillgängligheten till verksam- heten. Omfattningen av samtliga statliga eller andra offentliga uppdrag och bidrag till skall redovisas separat.