sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Kä lla: Bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen –[2000a]. Studier visar att det inte finns nå got tydligt samband mellan ekonomisk tillvä xt och miljö på verkan. I takt med att inkomsten stiger skapas resurser fö r att utveckla ny miljö vä nligare teknik. Vidare ö kar ofta efterfrå gan på en god miljö vid ö kade inkomster. I ett kortare perspektiv kan dä remot ö kade miljö krav utgö ra restriktioner på den ekonomiska tillvä xten. Historiska data fö r , men ä ven fö r andra lä nder, visar att flera typer av miljö utslä pp ö kade fö r att sedan minska, trots en fortsatt positiv ekonomisk utveckling. Den omedelbara fö rklaringen till denna brytpunkt i sambandet mellan BNP- ö kning och miljö utslä pp i ä r att miljö skyddslagen infö rdes 1969, och att anvä ndningen av fossila brä nslen minskade. Underliggande fö rklaringar till sambandet utgö r den tekniska utvecklingen och en ö kad efterfrå gan på en god miljö . Detta talar fö r att den ekonomiska politiken bö r vara tillvä xt- och teknikutvecklingsfrä mjande. Tillsammans med en aktiv miljö politik kan en tillvä xt- och teknikutvecklingsfrä mjande ekonomisk politik skapa fö rutsä ttningar fö r en god miljö . En minskad miljö på verkan motsvaras inte av ett fö rbä ttrat miljö tillstå nd till fö ljd av efterslä pningar i naturens å terhä mtnings- fö rmå ga. Miljö tillstå ndet i på verkas också av vad som sker i omvä rlden, vilket understryker vikten av internationellt samarbete i miljö politiken. Det ä r de globala miljö problemen som tenderar att 146 En hå llbar tillvä xt fö rvä rras, frä mst en ö kad vä xthuseffekt samt En av de stö rsta utmaningarna på miljö områ det ä r att fö rsö ka begrä nsa fö rekomsten av klimatpå verkande gaser som bidrar till vä xthuseffekten. rä knar med en fortsatt svensk ö kning av koldioxid- utslä ppen per å r fram till å r 2015. Om skall kunna uppfylla sitt å tagande inom ramen fö r Kyotoprotokollet behö ver ytterligare å tgä rder vidtas utö ver de styrmedel som anvä nds . Det ä r angelä get att kostnaderna fö r den miljö politik som fö rs kan fö renas med den ö kade fö rsö rjningsbö rda som skapas av den å ldrande befolkningen de kommande decennierna. Kostnadseffektivitet bö r dä rfö r vara en central princip då styrmedel utformas. Med hjä lp av ekonomiska styrmedel i miljö politiken, så som miljö skatter, miljö avgifter, och utslä ppshandel, ö kar fö rutsä ttningen fö r kostnadseffektiva lö sningar. Kostnaderna fö r att uppnå den ytterligare koldioxidbegrä nsning som Kyotoprotokollet anger minimeras vid en internationell handel med utslä ppskvoter. Ett annat sä tt att å stadkomma en nå got minskad kostnad ä r genom ett reformerat energiskattesystem (enligt fö rslag) dä r den exportintensiva fortsä ttningsvis ä r skyddad genom nedsä ttning av koldioxidskatten i liknande utsträ ckning som . Hå llbar utveckling ä r ett aktuellt begrepp som syftar till att fö ra in ett lå ngsiktigt perspektiv i politiken, men som frä mst kommit att anvä ndas i miljö sammanhang. I Lå ngtidsutredningen har hå llbar utveckling tolkats i termer av att samhä llets samlade kapital, bestå ende av realkapital samt miljö - och naturkapital, inte skall minska ö ver tiden. Fö r att mä ta om utvecklingen ä r hå llbar eller inte kan nettonationalprodukten, justerad fö r fö rä ndringar i naturkapital och vä rdet av uppkomna miljö skador, anvä ndas. De berä kningar som har utfö rts vid av en justerad nettonationalprodukt (NNP) tyder på att kostnaderna fö r de samman- lagda negativa miljö effekterna få r betecknas som små . Vid en jä mfö relse har inte heller miljö kostnaderna stigit, vilket antyder att en effektivare och mindre miljö stö rande teknik har tagits i bruk. Berä kningarna indikerar att kan bedö mas ha en hå llbar Det bö r dock vissa miljö hot, bland ozonskiktet, utelä mnats vä rdering och sammanstä llning av informationen i ett justerat NNP-må tt kan ge vä rdefull information om betydelsen av de miljö utslä pp som produktionen ger upphov till och kan dä rfö r utgö ra en grund fö r utformningen av politiken. kan NNP inte utgö ra det enda underlaget fö r en bedö mning av om utvecklingen ä r hå llbar eller inte. Det finns också anledning att vidga den En hå llbar tillvä xt 147 gä ngse betydelsen av en hå llbar utveckling till att också omfatta andra aspekter ä n naturresurser och miljö . En viktig komponent fö r ett lå ngsiktigt hå llbart samhä lle ä r också i hö gsta grad den resurs som befolkningen utgö r och att denna har en god och ä ndamå lsenlig utbildning. 6 En arbetsmarknad för alla? På lång sikt finns det tre faktorer som kan ha en negativ inverkan på utvecklingen på arbetsmarknaden. De två första är den tekniska utvecklingen och internationaliseringen av den svenska ekonomin, som sannolikt kommer att fortsätta, vilket kan göra att vissa gruppers svaga ställning på arbetsmarknaden ytterligare förvärras. Inte minst är det troligt att efterfrågan på arbetskraft med lägre utbildning kommer att vara fortsatt låg även (se även kapitel 7 och 8). Den tredje och sannolikt viktigaste faktorn är de befolkningsförändringar som förväntas bli tydliga . Dessa innebär att arbetskraften för det första kommer att minska i antal. För det andra kommer en större andel av arbetskraften att vara , en grupp som traditionellt arbetar färre timmar än yngre personer. Detta kommer troligen att påverka arbetsmarknadens funktionssätt och innebär sammantaget en minskning av utbudet av arbetskraft i personer och timmar, vilket allvarligt kan försvåra möjligheten för den svenska ekonomin att möta den ökande efterfrågan på välfärdstjänster som diskuteras i kapitel 4. har den svenska arbetsmarknaden kännetecknats av stora obalanser. Arbetslösheten har mångdubblats, sysselsättningen fallit och många har ställts utanför arbetskraften. Efter att ha haft ett av de lägsta arbetslöshetstalen i , har den svenska arbetslösheten närmat sig genomsnittliga nivåer i den industrialiserade världen. Tack vare att en stor andel av kvinnorna arbetar är sysselsättningsgraden dock fortfarande hög i ett internationellt perspektiv (se även kapitel 2). I nuvarande högkonjunktur har den negativa utvecklingen på arbets- marknaden börjat vända. Det råder dock stor osäkerhet om de obalanser som lågkonjunkturen förde med sig, och som långsiktigt påverkar möjligheterna att upprätthålla en hög sysselsättnings- och aktivitetsnivå i svensk ekonomi, åter kommer att bli synliga när konjunkturen väl avmattas. 150 En arbetsmarknad för alla? Diagram 6.1 Arbetslösheten i , och 1980–1998 Anm: Arbetslö sheten anges som andel av arbetskraften. Kä lla: [a]. En konsekvens av den historiska ö kningen av arbetslö sheten i bö rjan av kan vara att obalanserna på arbetsmarknaden blivit bestå ende. finns det en stor grupp individer med svå righeter att komma in och/ eller få fast fö rankring på arbetsmarknaden som det rå der brist på arbetskraft inom flera sektorer. Arbetsmarknaden riskerar att tudelas mellan dem som har en fast fö rankring och dem som stå r mer eller mindre utanfö r. Humankapitalet hos personer som saknar fast fö rankring på arbetsmarknaden uppgraderas inte i samma takt som fö r personer som ä r etablerade i arbetslivet. Personer som endast har tillfä lliga anstä llningar eller ä r deltidsarbetande få r i må nga fall inte mö jlighet till fö retags- specifik kompetensutveckling, varfö r sannolikheten att kunna ö vergå till en fastare fö rankring på arbetsmarknaden ä r lå g. En arbetsmarknad fö r alla? 6.1.1Må nga lä mnade arbetskraften Må nga av dem som fö rlorade sitt arbete lå gkonjunktur lä mnade arbetskraften helt. Andra, som av olika skä l redan var utanfö r arbetskraften och som vid ett bä ttre arbetsmarknadslä ge fö rmodligen skulle givit sig in på arbetsmarknaden, fö rblev utanfö r arbetskraften. Mellan å r 1990 och 1998 ö kade antalet personer utanfö r arbetskraften i å ldrarna 16-64 å r frå n drygt 800 000 till ungefä r 1 300 000 personer, vilket motsvarar en ö kning frå n av den arbetsfö ra befolkningen. Utvecklingen illustreras i diagram 6.2. Diagram 6.2 Arbetslösa och personer utanför arbetskraften som andel av befolkningen samt sysselsättningsgrad 1988–1998 Anm: På den vä nstra axeln anges andelen arbetslö sa och andelen utanfö r arbetskraften. På den hö gra axeln anges sysselsä ttningsgraden. Arbetslö sheten, andelen utanfö r arbetskraften och sysselsä ttningsgraden ä r berä knade som andelar av befolkningen i å ldrarna 16–64 å r. Kä lla: SCB [b]. Majoriteten av dem som lä mnat arbetskraften ä r mellan 25 och 54 å r. Å r uppgick de till omkring en halv miljon personer. Samma å r var ungefä r en halv miljon 16-24-å ringar utanfö r arbetskraften. Det bö r på pekas att trots att antalet 55-64-å ringar utanfö r arbetskraften ö kade frå n 250 000 till 300 000 minskade dock deras andel av samtliga utanfö r arbetskraften frå n . Se vidare avsnitt 6.2.2. 152 En arbetsmarknad fö r alla? Å r 1998 var av samtliga personer utanfö r arbetskraften pensionerade, lå ngtidssjuka, eller fö rtidspensionerade av hä lsoskä l, vilket indikerar att de sannolikt inte kommer att sö ka sig ut arbetsmarknaden igen oavsett konjunkturlä ge. Det kan på pekas att latent arbetssö kande, en grupp som normalt fö rvä ntas trä da in arbetsmarknaden under en god konjunktur, uppgick till så må nga som av dem som var utanfö r arbetskraften , trots att jä mfö rt med 1990-talets avsevä rt.1 Ju lä ngre tid de latent arbetssö kande arbetskraften, desto stö rre ä r risken att de kommer att få svå rt att få en varaktig fö rankring på arbetsmarknaden. Majoriteten av 16-24-å ringarna och en mycket stor del av 25-54- å ringarna utanfö r arbetskraften studerar på heltid eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Det innebä r att deras mö jligheter att komma in på arbetsmarknaden ä r goda. I vilken utsträ ckning de kommer att få ett starkt fä ste i arbetslivet ä r dä remot oklart och beror till stor del på vilken utbildning de valt.2 Till skillnad frå n yngre personer utanfö r arbetskraften tycks 55-64-å ringarnas frå nvaro emellertid vara permanent. Av personerna mellan 55 och 64 å r utanfö r arbetskraften var nä mligen lå ngtidssjukskrivna/fö rtidspensionerade eller pensionerade genom avtal eller privata pensionslö sningar. 6.1.2Må nga i rundgå ng mellan arbete och arbetslö shet Lå ngtidsarbetslö sheten har ö kat i , bå de mä tt som andelen av samtliga arbetslö sa som ä r lå ngtidsarbetslö sa och i termer av genomsnittlig tid i arbetslö shet.3 Arbetslö shetstiderna varierar normalt med konjunkturen; arbetslö shetstiderna ä r kortast i bö rjan av en konjunkturnedgå ng, eftersom inflö det i arbetslö sheten då ä r hö gst. Det beror på att de som blivit arbetslö sa per definition har korta arbetslö shetstider. Eftersom utflö det till arbete ä r lå gt, tenderar 1Dessa ä r personer som skulle vilja arbeta och som kan ta ett arbete, men som inte sö ker nå got. Beteckningen latent arbetssö kande hä rrö r frå n den intervjuade individens subjektiva uppfattning, vilken inte nö dvä ndigtvis stä mmer ö verens med individens faktiska mö jlighet till anstä llning. av personerna utanfö r arbetskraften var heltidsstudenter och var lå ngtidssjukskrivna eller fö rtidspensionerade av hä lsoskä l. 3 I anses en person vara lå ngtidsarbetslö s efter 6 må nader medan 12 må nader ä r vanligare vid internationella jä mfö relser. Andelen lå ngtidsarbetslö sa har ö kat enligt bå da dessa må tt. Lå ngtidsutredningen arbetsmarknad fö r alla? arbetslö shetstidernas lä ngd att kulminera i slutet av en konjunktur- nedgå ng eller i en tidig uppgå ngsfas. Uppgå ngen i arbetslö shetstiderna och andelen lå ngtidsarbetslö sa ä r sannolikt till stor del ett utslag av den lå ga efterfrå gan på arbetskraft under stora delar av . Fö r del finns dock ett antal strukturella faktorer som talar fö r att uppgå ngen i arbetslö shetstider inte enbart ä r ett konjunkturfenomen. Fö r det fö rsta drabbades vissa grupper i hö gre grad ä n andra av lå gkonjunkturen i bö rjan av . En studie frå n 1995 visar att mä n, utomnordiska medborgare, arbetshandikappade, personer mellan 30-54 å r samt de som sö kte arbete inom gruv-, byggnads- eller tillverkningsindustri lö per en stö rre risk att å terkomma i arbetslö shet eller arbetsmarknadspolitiska program efter två å r.4 Personer utan gymnasieutbildning ä r också nå got ö verrepresenterade, liksom de som har ringa arbetslivserfarenhet. Det finns dä remot inga stö rre regionala skillnader i risken att bli lå ngtidsinskriven. Fö r det andra utvidgades mö jligheterna att kvalificera sig fö r en ny ersä ttningsperiod i arbetslö shetsfö rsä kringen . Detta medfö r att den sammanlagda tiden utan reguljä rt arbete blir mycket lä ngre jä mfö rt med tiderna i ö ppen arbetslö shet. Fö ljden av detta har varit att ett stort antal personer har varit utan reguljä rt arbete under lå ng tid, antingen som ö ppet arbetslö sa eller i arbetsmarknadspolitiska program, vilket bidragit till att ö ka de faktiska arbetslö shetstiderna. Rundgå ngen mellan arbetslö shet och program har varit omfattande och de totala inskrivningstiderna vid landets arbetsfö rmedlingar har varit lå nga.5 Av tabell 6.1 framgå r att av dem som var registrerade som arbetslö sa lä mnade en av tre arbetslö sa arbetslö sheten fö r ett arbete, medan mer ä n varannan ö vergick antingen till ett arbetsmarknads- politiskt program eller lä mnade arbetskraften. Av tabellen framgå r också att andelen som lä mnar arbetslö sheten fö r ett arbete minskar med tiden i arbetslö shet. Fö r personer som varit inskrivna vid arbetsfö rmedlingen i mer ä n två å r lä mnade arbetslö sheten fö r ett arbete. 4 Ackum-Agell, S., Bjö rklund, A. & Harkman, A. [1995]. 5 En studie som gjorts av AMS fann att av dem som lä mnade arbets- lö shet till en å tgä rd var tillbaka i arbetslö shet igen efter ett å r, se AMS [1998b]. 154 En arbetsmarknad fö r alla? Tabell 6.1 Andel av samtliga arbetslösa som lämnat arbetslösheten Orsak att lä mna arbetslö sheten Arbetslö shetens lä ngd (må nader) (t ex fö r utbildning) Total andel som lä mnade arbetslö sheten Anm: Data avser personer inskrivna vid arbetsfö rmedlingen . 1Avser personer som varit inskrivna utan avbrott i minst 24 må nader. 2Avser personer i å ldrarna 18 - 65 å r. Kä lla: AMS. Diagram 6.3 Långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen som andel av arbetskraften – Inskriven i >24 mån och i arbetslöshet eller åtgärd Inskriven i > 24 månader utan anställning Anm: Lå ngtidsinskrivna redovisas enligt två olika må tt. Det må tt som anvä nds i den ö vre kurvan avser personer som varit inskrivna vid arbetsfö rmedlingen i mer ä n 24 må nader och befann sig i arbetslö shet eller arbetsmarknadspolitiska program vid må nadens slut. Den undre kurvan anger hur stor andel av arbetskraften som vid må nadens slut befann sig i arbetslö shet eller i program och som inte haft en anstä llning under de senaste 24 må naderna. Frå n och med har definitionen av lå ngtidsinskrivna ä ndrats, vilket medfö r en engå ngshö jning av antalet lå ngtidsinskrivna enligt bå da må tten. Kä lla: AMS och SCB [b]. Lå ngtidsutredningen arbetsmarknad fö r alla? Den hö ga andelen med lå nga inskrivningstider ger en mer rä ttvisande bild av risken fö r bestå ende arbetslö shet och utslagning frå n arbets- marknaden. Som framgå r av diagram 6.3 var mer ä n av arbetskraften inskriven vid arbetsfö rmedlingarna i mer ä n två å r, med endast kortare avbrott fö r arbete, . En bidragande orsak till den ö kade rundgå ngen mellan arbetslö shet och kortare arbete kan ä ven vara att tidsbegrä nsade anstä llningar eller liknande lö sa (jä mfö r avsnitt 6.1.4). och reservationslö ner, lä gsta lö n vid vilken ett erbjudet arbete fö redras sö kintensitet och hö ga reservationslö ner. En undersö kning frå n 1997 visar att fö r av de arbetslö sa samverkar ersä ttningen frå n arbetslö shetsfö rsä kringen med skatte-, ersä ttningsnivå n uppgå r till av den uteblivna fö rvä rvs- kvinnor och barnfamiljer, saknar ekonomiska incitament att acceptera erbjudanden om anstä llningar. Fö r av de innebä r att de har svaga incitament att sö ka arbete. * Detta kan tyda på att de jä mfö relsevis generö sa transfereringssystemen i kombination med arbetslö shetsfö rsä kringens utformning bidrar till att skapa en grupp med permanent svag anknytning till arbetsmarknaden. annan undersö kning visar att storleken på ersä ttningsnivå erna i arbetslö shetsfö rsä kringen på verkar frå n arbetslö shet ** I ett lä ngre tidsperspektiv vä ger de arbetslö sa ä ven in att den framtida inkomstutvecklingen ä r sä mre vid arbetslö shet, nå got som stä rker incitamenten att sö ka Det bö r dock poä ngteras att inte endast ekonomiska incitament styr ö nskan om fö rankring på arbetsmarknaden. Så lä nge arbete betraktas som norm bö r inte marginaleffekternas betydelse ö verdrivas. Emellertid ä r det fö rä ndras i marginaleffekternas betydelse fö r nivå n på Kä lla: * Ds 1997:73 och ** , , , B. & Vejsiu, A. [1999]. 156 En arbetsmarknad fö r alla? 6.1.3Vilka grupper riskerar arbetslö shet?6 Risken att drabbas av arbetslö shet varierar mellan individer med olika bakgrund och egenskaper. I takt med att arbetslö sheten har ö kat under stö rre delen av har ä ven risken att bli arbetslö s ö kat. Hur dessa risker fö rdelas mellan olika grupper analyseras i en modell, dä r ett urval individer mellan 20 och 64 å r studeras.7 I tabell 6.2 redovisas resultaten av analysen. De relativa arbetslö shets- risker som presenteras gä ller personer, vilkas egenskaper avviker frå n referenspersonens nä r det gä ller kö n, å lder, utbildning, barnlö shet och/eller fö delseland. Som exempel kan nä mnas att en gift, barnlö s, svenskfö dd och gymnasieutbildad kvinna mellan 35 och 54 å r lö pte 18,7 procents stö rre risk ä n referenspersonen att bli arbetslö s 1982. Tabell 6.2 Relativa arbetslöshetsrisker Hö gskola < 3 å r Hö gskola > 3 å r Anm: Referenspersonen i modellen ä r en gift man mellan 35 och 54 å r, som har gymnasieutbildning, saknar barn och ä r fö dd i . Referenspersonens risk att bli arbetslö s har indexerats till 100. Fö r 1982 saknas data om utbildning. Kä lla: . Resultaten frå n analysen tyder på att mä n och kvinnor lö per ungefä r lika stor risk att bli arbetslö sa. Unga personer (20-34 å r) har stö rre sannolikhet att drabbas av arbetslö shet ä n medelå lders (35-54 å r), ä ven om denna tendens har fö rsvagats . Ä ldre personer (55-64 å r) lö pte i bö rjan av betydligt stö rre risk att drabbas av Avsnittet bygger på berä kningar gjorda på . Fö r att individen skall betraktas som arbetslö s i modellen må ste han/hon under å ret erhå lla arbetsmarknadsstö d på minst ett basbelopp och det erhå llna stö det må ste vara stö rre ä n individens inkomst (lö n, sjukpenning, fö rä ldrapenning och/eller nä rings- En arbetsmarknad fö r alla? arbetslö shet ä n medelå lders. I bö rjan av hade dock bå da grupperna lika stor sannolikhet att bli arbetslö sa, men 1997 tycks risken fö r de ä ldre å ter vara stö rre. Ogifta personer riskerar arbetslö shet i stö rre utsträ ckning ä n gifta. Å r 1982 lö pte fö rä ldrar mindre risk att bli arbetslö sa ä n barnlö sa, men har denna utveckling vä nt. Ju hö gre utbildning en person har desto mindre tycks risken att drabbas av arbetslö shet vara. Invandrare drabbas i stö rre utsträ ckning ä n de som ä r fö dda i av arbetslö shet. Bland invandrarna lö pte de nyinvandrade (de som invandrat under de senaste fem å ren) avsevä rt stö rre risk att bli arbetslö s ä n referenspersonen 1991. Dä refter har risken att bli arbetslö sa fö r de nyinvandrade avtagit. Fö r icke-nyinvandrade tycks dä remot risken att drabbas av arbetslö shet i jä mfö relse med referenspersonen ö kat under hela den studerade perioden.8 Risken att blir arbetslö s mer spridd Ä ven fö rdelningen av arbetslö shetsrisker kan studeras med hjä lp av samma modell och fö r varje individ i urvalet har en arbetslö shetsrisk berä knats. I diagram 6.4 visas hur individerna fö rdelas ö ver en riskskala de olika å ren. Å r 1982 var arbetslö sheten lå g och endast cirka en procent av personerna i urvalet klassades som arbetslö sa. Arbetslö shetsrisken var också lå g. Å r 1991 hade arbetslö shetsnivå n stigit och risken att bli arbetslö s hade ö kat. Bå de var riskspridningen lå g, vilket betyder att ingen grupp hade på tagligt stö rre risk ä n nå gon annan att drabbas av arbetslö shet under bå da å ren. På grund av den ö kande arbetslö sheten i samband med 1990-talets lå gkonjunktur bytte fö rdelningen helt form 1997. Den kraftiga ansamling av individer med lå g risk som fortfarande fanns 1991 var borta och alla individer, oavsett bakgrund och egenskaper, lö pte en betydligt stö rre risk att drabbas av arbetslö shet jä mfö rt med tidigare. 8 En arbetslö s person som aldrig kvalificerats till nå gon form av arbetslö shetsersä ttning betraktas hä r varken som arbetande eller arbetslö s och ingå r dä rfö r inte i underlaget till berä kningarna. Det kan tä nkas att de minskade riskerna fö r ungdomar och nyinvandrade beror på att det inom dessa grupper blivit vanligare att uppbä ra socialbidrag snarare ä n arbetslö shetsersä ttning. 158 En arbetsmarknad fö r alla? Diagram 6.4 Fördelning av arbetslöshetsrisk Anm: Kurvorna anger hur arbetslö shetsrisker vid olika å r fö rdelar sig ö ver dem som ingå r i urvalet. Ju hö gre kurvan ä r vid viss risknivå , desto stö rre andel av individerna i urvalet har denna arbetslö shetsrisk. Kä lla: . 6.1.4Sä rskilt svå rt fö r utomnordiska invandrare9 En grupp som har sä rskilt stora svå righeter på arbetsmarknaden ä r invandrare frå n lä nder utanfö r . ö kade arbetslö sheten drastiskt fö r bå de utomnordiska medborgare och fö r utomnordiska invandrare med svenskt medborgarskap. sjö nk så vä l sysselsä ttningen som arbetskraftsdeltagandet. I diagram 6.5 jä mfö rs arbetslö sheten bland utomnordiska medborgare med svenska medborgares stä llning på arbetsmarknaden. 9 Avsnittet bygger på Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen –Arai, M., r, H. & Schrö der, L. [1999]. En arbetsmarknad fö r alla? Diagram 6.5 Arbetslöshetsnivå för personer med utomnordiskt respektive svenskt medborgarskap som andel av arbetskraften –1998 Utomnordiska invandrare med svenskt medborgarskap Kä llor: SCB [a] och . I diagram 6.6 visas att risken att bli arbetslö s ä r stö rre fö r ungdomar med utlä ndsk bakgrund ä n fö r svenska ungdomar ä ven nä r kunskaperna i svenska och andra skolä mnen ä r identiska. Fö r ungdomar fö dda i med minst en fö rä lder med utlä ndskt ursprung ä r risken att bli arbetslö s stö rre ä n fö r ungdomar med svenska fö rä ldrar. Om den unge personen har invandrat till fö re skolstart ä r risken att bli arbetslö s stö rre ä n fö r svenska ungdomar.10 Invandrarnas arbetslö shetsproblem diskuteras ibland inom ramen fö r lå gutbildade eller lå gproduktivas svå righeter på arbetsmarknaden. De resultat som presenteras i bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen tyder dock på att det inte finns nå gra empiriska belä gg fö r en så dan klassificering. har de utomnordiskt fö dda personerna haft ungefä r samma utbildningsnivå som personer med svensk bakgrund. Det ä r emellertid mö jligt att en individ vid byte av nationell arbetsmarknad fö rlorar i humankapital om utbildningen ä r genomfö rd i ursprungs- landet. Denna negativa effekt på humankapitalet torde dock minska efter i det nya landet fö rbä ttras. som uppstå r i 10 Skillnaden i arbetslö shetsrisk kvarstå r ä ven vid kontroll fö r utbildningsnivå , bostads- ort, familjebakgrund och betyg i svenska. 160 En arbetsmarknad fö r alla? arbetsgivare på ett enkelt sä tt kan ö versä tta utlä ndska betyg och kvalifikationer till svenska fö rhå llanden. I tabell 6.3 visas utbildnings- nivå n å ren 1970 och 1990 fö r svenskfö dda personer och utomnordiska invandrare. Diagram 6.6 Relativ arbetslöshetsrisk för ungdomar med utländsk Arbetslös efter kontroll av betyg i svenska m m Anm: Staplarna i diagrammet visar så kallade oddskvoter.