sou · GOB323d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Reservation av ledamöterna () Moderata samlingspartiet anser att kan minska koldioxidutsläppen med motsvarande . Vi har ett moraliskt ansvar att använda de mest effektiva metoderna för att förhindra växthuseffekten. Därför förordar vi att huvuddelen av de svenska åtgärderna sätts in där de är som mest kostnadseffektiva, dvs i Öst- och samt i . Utredningens majoritet förordar att det svenska åtagandet till största delen genomförs inom gränser. De föreslagna åtgärderna är tyvärr inte kostnadseffektiva. Om majoriteten istället hade valt de mest kostnadseffektiva lösningarna, åtgärder utanför gränser, hade man fått mångdubbelt större effekt. För vår del är det viktiga att de globala målen uppnås – inte hur. Våra förslag kommer att kosta och fördelar sig på följande poster: Åtgärder, kostnader och beräknad koldioxidminskning Kostnad fram t o m 2010 (mkr) koldioxid (mton) genomförande (JI) utveckling (CDM) Nyttiggöra energi i avfall Vi föreslår också en rad åtgärder som förbättrar den inhemska eltillförseln. Enligt vårt förslag ökar den inhemska eltillförseln med i förhållande till energimyndighetens bedömning för . Det innebär att inte behöver importera utländsk kolkraft. Regeringen har under utredningens gång vidtagit flera åtgärder som – tvärtemot utredningens intentioner – ökar de samlade koldioxidutsläppen. Stängningen av ledde direkt till ökade koldioxidutsläpp från den kolkraft som nu importerar från . Införandet av en särskild skatt på kärnkraft riskerar dessvärre att ytterligare öka importen av kolkraft. Under utredningens gång har flera förslag vad gäller olika skattehöjningar, främst avseende koldioxidskatten, förts fram och också analyserats av de olika expertmyndigheterna. Vi har från moderat sida entydigt och konsekvent motsatt oss dessa skattehöjningsförslag. Först i ett sent skede enades majoriteten om att inte föreslå några koldioxidskattehöjningar inom ramen för denna utredning. Istället kommer en kontrollstation att införas . Om utsläppsnivån då ligger värden skall kraftiga höjningar av koldioxidskatten åter aktualiseras. Vår bedömning är att de åtgärder som majoriteten föreslår inte kommer att leda fram till att målen uppfylls och en kraftig skattehöjning kan då tvingas fram. har en betydande andel energiintensiv industri och har redan i utgångsläget höga energi- och miljöskatter i förhållande till sina konkurrenter. Ytterligare höjningar av koldioxidskatten kan få förödande konsekvenser. Det finns risk för såväl regelrätta industrinedläggningar, som utflyttning till länder med lägre skatter och färre miljökrav. För del skulle detta innebära sämre ekonomi och ökad arbetslöshet. Dessutom finns en risk för att den totala miljöbelastningen ökar, i synnerhet om produktionen flyttar till länder med lägre miljökrav. majoritet har presenterat ett otillfredsställande resultat. De föreslagna åtgärderna medför höga kostnader för små utsläppsminskningar. Majoriteten föreslår en rad nya regleringar, som bl a kommer att leda till högre byggkostnader samt ökade boendekostnader. Majoriteten vill också öka de statliga bidragen inom en rad områden. Slutligen redovisar majoriteten flera tänkbara skattehöjningar, främst inom trafikområdet. Vi motsätter oss huvuddelen av dessa förslag därför att vi anser att de är ineffektiva och dyra. Vi anser att samhällen som kännetecknas av teknisk utveckling och ekonomisk dynamik på ett bättre sätt kan möta nuvarande och framtida miljöutmaningar; kort och gott är de samhällen som är rikare även renare. Därför är det av fundamental vikt att inte hindra eller försvåra för den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Vi uppfattar att huvuddelen av majoritetens förslag går åt motsatt håll. Växthuseffekten är ett i ordets egentliga mening globalt problem. Skadeverkningarna är lika stora oberoende av var utsläppen sker. Växthuseffekten måste därmed bekämpas med globala medel. Vi beklagar att majoriteten ser internationellt samarbete som något supplementärt , trots att det borde vara grundbulten i det effektiva och resultatorienterade klimatarbetet. har, alltsedan FN:s för miljö och utveckling , framhållit att klimathotet är ett av de allvarligare miljöproblem mänskligheten står inför. lade fram förslag om att skulle gå i täten och anta en nationell målsättning att inte öka koldioxidutsläppen och framöver. majoritet röstade för denna linje mot det socialdemokratiska regeringspartiets vilja. medverkade till att införa en särskild koldioxidskatt 1991. Den nuvarande socialdemokratiska regeringen har varit så fixerad av beslutet om kärnkraftavveckling och behovet av att då minska elanvändningen, att åtgärder vidtagits som direkt motverkat klimatmålet och den nationella strategin. Så har t ex villaägare, som byter från elvärme till fossila uppvärmningssystem fått statliga bidrag - en subvention som direkt leder till ökade utsläpp. Stängningen av ledde till kraftigt ökade koldioxidutsläpp i , utsläpp som har det moraliska ansvaret för. Den andra reaktorn i skall enligt riksdagsbeslutet ställas av . Bakom detta beslut står förutom regeringen såväl som . Ett villkor för stängningen är att bortfallet kompenseras av ny elproduktion och minskad elanvändning. Miljöministern har uttalat att skall läggas ned . Avvecklingen av är en mycket komplicerad fråga för majoriteten i utredningen, vilket förklarar den otydlighet som finns i betänkandet då det gäller de närmare omständigheterna kring stängningen. Riksdags- beslutet att stänga förhindrar nämligen från att föra en aktiv klimatpolitik. En stängning av är mycket kostsam för de svenska skattebetalarna. Staten måste dels kompensera ägarna, dels subventionera koldioxidfri ersättningskraft. Utredningens majoritet redovisar inte några sådana kostnader i detta betänkande. förslag - kostnadseffektiva lösningar Vi delar utredningsmajoritetens uppfattning att har ett ansvar för att minska utsläppen med till perioden - 2012. Detta trots att inom ramen för EU:s interna bördefördelning förhandlat sig till rätten att öka utsläppen . Vi menar, till skillnad från majoriteten, att har en skyldighet att använda de mest kostnadseffektiva metoderna för att nå denna minskning. Eftersom växthuseffekten är ett globalt problem fordrar det också globala lösningar. har i jämförelse med andra länder låga per capita utsläpp och det är relativt sett dyrare att minska utsläppen i än i andra länder. Mot denna bakgrund anser vi att huvuddelen av det svenska åtagandet bör uppnås genom att så kostnadseffektiva åtgärder som möjligt används, i första hand genom att bekostar utsläppsminskningar i andra länder. Därmed når vi största möjliga miljöeffekt. Det råder knappast någon tvekan om att handel med utsläppsrätter erbjuder ett mycket effektivt system för att uppnå de mål som man kommit överens om vid internationella förhandlingar. I-länderna har i Kyotoprotokollet fått sig tilldelat utsläppsbegränsningar. Handel med utsläppsrätter innebär att den som säljer en kvot måste minska sina utsläpp med motsvarande mängd. Den som köper kvoten övertar därmed rätten att släppa ut den aktuella mängden. Denna handel innebär att utsläppsminskningarna genomförs där de är billigast, vilket innebär bästa tänkbara kostnadseffektivitet. Studier visar att ett införande av global handel med utsläppsrätter för koldioxid skulle innebära att världsmarknadspriset skulle uppgå till per kilo koldioxid. Denna nivå bör jämföras med den svenska koldioxidskatten på ca och för industrin. Det finns dock fortfarande en rad tekniska hinder som måste övervinnas innan ett globalt system med utsläppsrätter kan träda i kraft. Vi anser att aktivt ska verka för ett snabbt införande av utsläppshandel. Vi tror på en stegvis utbyggnad, där EU-länderna utgör en viktig ländergrupp. hoppas vi på ett världsomspännande system. Handel med utsläppsrätter är således en huvudingrediens i en framåtsyftande klimatpolitik och bör aktivt verka för att sådana system kommer till stånd och kraftfullt medverka i lösningen av återstående tekniska problem, t ex uppföljningen. Vi anser att man vid beräkning av utsläpp bör använda de metoder Kyotoprotokollet tillåter, nämligen att i vårt lands utsläppskvot räkna med de minskningar som vi åstadkommer genom investeringar i andra länder. Via Joint Implementation, dvs gemensamt genomförande, kan tillgodoräkna sig utsläppsminskningar i andra industriländer och via Clean Development Mechanism, dvs mekanismen för ren utveckling, kan insatser i tillgodoräknas. Vi förordar att så fort som möjligt tar vara på dessa kostnadseffektiva sätt att minska de globala koldioxidutsläppen. Vi räknar med att gemensamt genomförande (JI)- skall kunna påbörjas och fram medge en kreditering av utsläpp på koldioxid. Kostnaden för denna insats har vi beräknat till , dvs per kilo koldioxid. Vi anser att mekanismen för ren utveckling (CDM) också skall användas. Enligt överenskom- melsen får den tillämpas . Vi räknar med att CDM kommer att innebära en kreditering av utsläpp med koldioxid till en kostnad av , dvs per kilo koldioxid. Vi förordar även beskogning av sterila områden i . Med svensk kunskap och teknik bör sådana insatser kunna ge goda resultat som s k sänkor, för upptag av koldioxid i den växande skogen, som det innebär betydelsefull kunskapsöverföring till mottagarländerna. bör i internationella förhandlingar verka för att insatser av denna typ får inräknas i CDM. Om så blir fallet beräknar vi att detta bör kunna ge en kreditering på ytterligare koldioxid till en kostnad av , dvs per kilo koldioxid. Nettokostnaden för föreslagna flexibla mekanismer (JI, CDM och sänkor) uppgår till – 2012. skattar att dessa insatser kommer att leda till en minskning av koldioxidutsläppen med till en kostnad av per kilo. Vi anser vidare att dessa insatser bör finansieras via den svenska biståndsbudgeten, vilket tyvärr inte är möjligt . har startat en fond, (), för att med offentliga och privata medel åstadkomma investeringar för att minska koldioxidutsläppen på ett kostnadseffektivt sätt. har bidragit med (ca ) till fonden. Fonden ansluter till de regler som gäller för flexibla mekanismer enligt Kyoto- protokollet. Bidragen från fonden skall användas till investeringar, som annars inte skulle komma till stånd. Den nuvarande svenska insatsen torde motsvara utsläppsminskningar om koldioxid, vilket är ett mycket gott resultat. Vi förordar därför fortsatt svensk satsning på insatser inom ramen för PCF. Energitillförsel utan negativ klimatpåverkan Kärnkraftavvecklingen ger ökade koldioxidutsläpp i vår omvärld Den svenska elproduktionen är, till skillnad från många andra länders, i stort sett helt koldioxidfri. Ett olyckligt trendbrott skedde dock i och med avvecklingen av . En ytlig betraktelse över de svenska koldioxidutsläppen är förrädisk. Den svenska statistiken visar nämligen bara de utsläpp som görs i och de utsläpp som vi förorsakar utanför landets gränser syns inte i statistiken. Den elbrist som uppkommit, täcks via import av dansk kolkraft. Elanvändning i förorsakar numera utsläpp av koldioxid och en rad andra miljöstörande föroreningar i vår omvärld. Vi menar att har ett moraliskt ansvar även för våra utsläpp i andra länder. Fortsatt kärnkrafts- avveckling kommer att ytterligare förvärra denna situation. Även om man gör bedömningen att koldioxidutsläpp som förorsakas av dansk kolkraft, som exporteras till skall inräknas i den danska utsläppskvoten, kan man inte bortse från att , som villkor för att ratificera Kyotoprotokollet kräver att åtagande inom EU korrigeras för elexport. I den danska regeringens planer på uppföljning av Buenos Airesmötet1 sägs bland annat Det skal her praeciseres, at den danske reduktion i EU skal ses i forhold till et CO 2- tal, der er korrigeret for elutveksling. Om elproduktionen i ersätts av dansk kolkraft ökar koldioxidutsläppen med 1 Förberedelsen av ratifikation av Kyotoprotokollen vilket motsvarar av våra egna utsläpp . Vi förordar att den särskilda skatten på kärnkraft (2,per kWh) tas bort. Då den rörliga kostnaden på dansk kolkraft från äldre anläggningar med otillräcklig rening ligger på ca och kärnkraftens rörliga kostnader på ca , kan denna skatt göra det gynnsamt för kraftföretagen att köpa dansk kolkraft i stället för att använda svensk kärnkraft. Resultatet blir förödande på klimatområdet. Om länderna inom EU skulle avveckla sin kärnkraft och ersätta den med kolkraft, skulle utsläppen av koldioxid inom EU öka med ca eller . Det motsvarar utsläppen från hela transportsektorn. En ersättning med naturgas skulle öka utsläppen med ca eller . Vi vill förena en ansvarsfull klimatpolitik med en förnuftig energipolitik. För att klara av klimatåtagande fordras, enligt vår uppfattning, en starkare eltillförsel. Vi vill bibehålla kärnkraften. Vi räknar med att den, med ytterligare intrimningar, skall ge . Vi uppskattar att en utbyggd vindkraft bör kunna ge . kommer eltillförseln, enligt vårt förslag, att förbättras med i förhållande till energimyndighetens bedömning för . Vi beräknar möjligheten till utsläppsminskning genom en starkare eltillförsel till koldioxidekvivalenter. uppskattar att vindkraften kommer att uppgå till . Majoriteten i utredningen föreslår en kraftig utbyggnad av vindkraften; 3 – utöver energimyndighetens nivå. Majoritetens förslag beräknas kosta i form av statliga bidrag. Vi motsätter oss denna forcerade utbyggnad med statliga subventioner. En sådan utbyggnad äventyrar natur- och kulturvärden av den karaktär som redovisas i vindkraftsutredningen (SOU 1999:75). Vi bedömer, mot bakgrund av sjunkande produktionskostnader för vindkraftel, att en viss utbyggnad utan extra statligt stöd ändå kommer att äga rum. har bedömt kostnaden för produktion av vindkraft utan statliga bidrag till /kWh i bra lägen. Vindkraftens konkurrenssituation försämras av att kolkrafts- importen inte drabbas av några miljöskatter. Om den importerade kolkraften skulle beskattas med en koldioxidskatt på , vilken är den summa som industrin betalar, skulle kostnaden för kolkraften öka med per kWh. I ett sådant scenario skulle vindkraften kunna hävda sig på marknadsmässiga grunder. Utredningens majoritet gör bedömningen att förbränning av avfall skall ge . 1999 ger förbränning av avfall . Om ytterligare avfall förbränns skulle ytterligare 5 kunna nyttiggöras. Huvuddelen skulle genereras utan något nettotillskott av koldioxid. Om denna produktion ersätter fossil- förbränning skulle koldioxidutsläppen minska med ca Sammantaget med de insatser, som vi och kommittén är överens om, och som ger en beräknad minskning av utsläppen av växthusgaser med omfattar våra förslag en minskning av utsläppen med i förhållande till beräkning för och i förhållande till utsläppen (Kyotoprotokollets basår) om . Det betyder att vårt förslag innebär en faktisk minskning med . Vi överträffar därmed minskningsmålet utan att höja skatterna. Åtgärder att på politisk väg styra elförbrukningen i bör undvikas, särskilt eftersom har en i förhållande till andra länder effektiv energianvändning. Säker eltillgång är en viktigt grund för den ekonomiska tillväxten och av yttersta betydelse för välståndsutvecklingen. Vårt mål är att minska utsläppen av växthus- gaser, inte att minska elförbrukningen. Potentialen för energi- besparingar bör självklart ändå utnyttjas. En utveckling mot mer och mer resurseffektiv teknik – och därmed ofta energieffektiva lösningar – sker successivt och påskyndas om konsumenterna i än högre grad efter- frågar energisnåla lösningar. På allt fler områden inför nu industrin på frivillig väg olika typer av miljömärkningar, energideklarationer och praktiska råd till användaren. Det är, enligt vår uppfattning, inte statens eller kommunernas uppgift att svara för denna typ av konsument- information. Vårt förslag skapar utrymme för en ökad elanvändning. Denna elanvändning kan medverka till att minska koldioxidutsläppen. Om denna tillkommande elkraft används till att driva värmepumpar i områden där fjärrvärme inte är konkurrenskraftig, kan detta teoretiskt ersätta eldningsolja med koldioxidutsläpp på drygt Kommentarer till våra förslag Avvecklingskostnaden för är beräknad till och är sannolikt underskattad. Kostnaden för att lägga ned kommer knappast att bli lägre. Eftersom vi motsätter oss dessa nedläggningar har vi också ett betydligt bättre ekonomiskt utgångsläge än majoriteten. Under utredningens gång har flera förslag vad gäller olika skatte- höjningar, främst avseende koldioxidskatten, förts fram och också analyserats av de olika expertmyndigheterna. Vi har från moderat sida entydigt och konsekvent motsatt oss dessa skattehöjningsförslag. Först i ett sent skede enades majoriteten om att inte föreslå några koldioxid- skattehöjningar inom ramen för denna utredning. Istället skall en kontrollstation införas . Om utsläppsnivån då ligger värden skall kraftiga höjningar av koldioxidskatten åter aktuali- seras. Vår bedömning är att majoritetens förslag inte kommer att leda fram till att målen uppfylls och en kraftig skattehöjning kan då tvingas fram. har en betydande andel energiintensiv industri. har redan i utgångsläget höga energi- och miljöskatter i förhållande till sina konkurrenter Ytterligare höjningar av koldioxidskatten kan få förödande konsekvenser. Det finns risk för såväl regelrätta industri- nedläggningar, som utflyttning till länder med lägre skatter och färre miljökrav. För del skulle detta innebära sämre ekonomi och ökad arbetslöshet. Dessutom finns en risk för att den totala miljö- belastningen ökar, i synnerhet om produktionen flyttar till länder med lägre miljökrav. Det råder ingen tvekan om att kärnkraftavvecklingen leder till ökade utsläpp av växthusgaser i eller i våra grannländer. För att kompensera denna ökning måste långtgående åtgärder vidtas inom andra sektorer. En sådan politik kommer att allvarligt skada den svenska ekonomin och också försämra våra möjligheter att bedriva en aktiv resultatinriktad miljöpolitik. Kraftiga höjningar av koldioxid- skatten kan bli nödvändiga och kommer obönhörligen att slå mot trafiken och mot den enskildes ekonomi. Transportsektorn står för en betydande del av våra utsläpp av de totala utsläppen i och i EU. Möjligheten att i denna sektor åstadkomma utsläppsminskningar är sannolikt goda. Mycket stora forskningsinsatser läggs f. n. ned för att göra bilarna grönare även på klimatområdet. Effekten av dessa insatser kommer dock inte förrän efter Kyotoprotokollets första period. Detsamma gäller bilindustrins överenskommelse med EU- kommissionen om en sänkning av drivmedelsförbrukningen på nya bilar . Det logiska i ett land som med stora avstånd och gles bebyggelse är att ha ett bensin- och dieselpris, som ligger på en nivå av av medelpriset i norra , som en kompensation för just dessa handikapp. Allt detta talar för att ensidiga åtgärder riktade mot transportsektorn riskerar att driva upp kostnaden för utsläpps- minskningarna. De analyser, som utredningen fått ta del av, visar att kostnaden för utsläppsminskningar inom transportsektorn ofta ligger på långt per kilo koldioxid. Om resurserna används på andra områden kan mångdubbelt bättre resultat åstadkommas. Till samma kostnad kan man erhålla en minskning som är 5 – 10 gånger så stor. Kommentarer rörande kommitténs slutsatser I bilaga 1 redovisar utredningens majoritet åtgärder och styrmedel. Utgifterna för att åstadkomma de föreslagna åtgärderna beräknas uppgå till . Finansieringen av förslagen är i allra högsta grad oklar, trots att alla statliga kommittéer har ett ansvar att presentera fullt finansierade förslag. Majoriteten i kommittén har valt att lägga fram en lång lista med tänkbara förslag rörande finansieringen. Huvuddelen utgörs av kraftigt höjda skatter inom trafikområdet. Majoriteten har inte redovisat exakt vilka av dessa skatter som kommer att höjas och de har inte heller redovisat konsekvenserna av dessa förslag. Kommittén redovisar följande tänkbara skattehöjningar: Indexering av den generella koldioxidskatten som knyts till BNP istället för som till KPI Differentierad och ökad försäljningsskatt på nya personbilar Höjd fordonsskatt för alla personbilar Ändringar av trafikskadeförsäkringen som innebär att vissa utgifter, som bekostas via skattemedel, förs över till försäkringstagarna istället Vår uppfattning är att de föreslagna skattehöjningarna är direkt olämpliga. har ett orimligt högt skattetryck och de föreslagna skatterna skulle framförallt slå hårt mot grupper som är beroende av bilen, dvs barnfamiljer och personer boende utanför Låginkomsttagare skulle dessutom relativt sett drabbas extra hårt av de föreslagna skattehöjningarna. Effekten av förslagen beräknas i kapitel 13.8 till en minskning av växthusgaserna med koldioxidekvivalenter eller per kg koldioxid. Denna mycket höga kostnad är oförsvarlig, för att inte säga omoralisk. Vi vet att det går att åstadkomma utsläppsminskningar till betydligt lägre kostnader, som lägst handlar det om per kg koldioxid. Vi motsätter oss den långa rad av statliga bidrag som majoriteten förordar. Vi vill istället satsa på kostnadseffektiva insatser, främst i vår omvärld. Vi vill anslå till olika insatser i vår omvärld. Vi är också beredda att anslå medel för FoU, vissa informationsinsatser och demonstrationsinsatser. Det bör även vara möjligt att ingå över- enskommelser med industrin om energibesparingar. Vi beräknar behovet av budgetmedel för detta till . Vi finner förslaget om inrättandet av ett klimatråd på myndighetsnivå överflödigt. Det kommer endast att innebära ökad byråkrati. Det måste åligga regeringen som helhet att ge klimathotet den plats i regeringsarbetet den förtjänar och att inom organisera arbetet på ett sådant sätt att effektivitet och samordning gynnas. Vi vill också framhålla betydelsen av att aktivt involvera näringslivet i arbetet. En förtroendefull samverkan med bl.a. näringsliv och kommuner kommer att underlätta det kommande klimatarbetet. Kommentarer rörande föreslagna åtgärder (baspaketet) Vår bedömning är att förslaget om finansiering från utredningens majoritet är tecken på ansvarslös hantering av skattebetalarnas pengar. Istället för att använda pengarna så effektivt som möjligt har majoriteten valt att ineffektiva vägar för att minska utsläppen. Ersättning av fossila bränslen med biobränslen inom fjärrvärmesystemet Majoriteten beräknar kostnaden till för hela perioden. Vi menar att denna utgift är onödig eftersom övergången till biobränslen sker av ekonomiska skäl, bland annat på grund av höga koldioxidskatt. Statligt stöd till vindkraft Vindkraftprogrammet beräknas kosta , denna kostnad är framtvingad då regeringen och dess stödpartier valde att stänga . Vi vill behålla kärnkraften och kan vi även tänka oss en utbyggnad av denna kraftkälla. Statliga bidrag till industrin En rad olika statlig bidrag föreslås; Energibesparing inom elintensiv industri (), Energibesparing inom hjälpsystem (), Införande av miljöledningssystem(). De föreslagna bidragen uppgår sammanlagt till . Vi motsätter oss denna typ av statliga bidrag och menar att denna teknik skall introduceras på kommersiella grunder. erfarenheter från olika statliga investeringsstöd avskräcker, ofta har det lett till oönskade subobtimeringar Statliga bidrag samt regleringar inom bygg- och bostadssektorn skall enligt förslaget fördelas på offentlig upphandling, eleffektiva åtgärder vad beträffar hushålls- och driftsel () fördelningsmätning, oljeuppvärmda flerbostadshus, produktkrav på fönster, vindisolering och fasadåtgärder, effektivare fastighetsdrift, konvertering av olja och el till förädlade biobränslen. Förslagen innebär såväl höjda boendekostnader som ökade byggkostnader, Vi motsätter oss denna typ av statliga bidrag och menar att denna teknik skall introduceras på kommersiella grunder. Vi vill också varna för en återreglering av bygg- och boendesektorn. Dessa regleringar driver upp såväl bygg- som boendekostnader, något som vi inte är beredda att medverka till. Potentialen för energibesparingar bör självklart utnyttjas.