sou · GOB31 · 2001-01-01 00:00:00 — En uthållig demokrati! S O U 2 0 0 0 : 1 SOU och Ds kan – med undantag av serie – köpas från . serie kan köpas från Fakta Info Direkt, Kundservice. För remissutsändningar av SOU och Ds års nummerserie svarar ner på uppdrag av . Box 6430, 113 82 Formgivning och produktion Reklam Svara på remiss: Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en par- lamentarisk kommitté med uppgift att belysa de nya förutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir. 1997:101). Tilläggsdirektiv till kommittén lämna- des med särskilt uppdrag att utreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandet och föreslå åtgärder för att öka medborgarnas del- aktighet och engagemang i det demokratiska syste- met. (dir. 1998:100). Med stöd av detta bemyndigande förordnade departementschefen f.d. stats- rådet som utredningens ordfö- rande. förordnades följande ledamöter att ingå i den parlamentariskt samman- satta kommittén: , ledamot av (mp), , chefredaktör (kd), , ledamot av (s), Per , informationschef (c), , företagare (m), , klubbordförande (s), , frilansskribent (s), , utredningssekreterare (fp), Per , ledamot av (m) och , oppositionsråd (v). Per entledigades från sitt uppdrag och efterträd- des av riksdagsledamoten . entlediga- des och efterträddes av kommunalrådet . Ordföranden i Ungdomarnas Demokrati- kommission, , har varit adjun- gerad i sammanträden från . Som experter i kommittén förordnades förfat- taren , LO:s andra ordförande och direktör , departementsråden och och planeringschef den 22 de- cember 1998. entledigades från sitt uppdrag . förordnades universitets- lektorn som huvudsekreterare och fil. Sekretariatet förstärktes se- dermera genom förordnande av journalisten som seminarieansvarig , som biträ- dande sekreterare –samt från , docent som biträdande sekreterare – och pol. kand. som biträdande sekreterare – . Sekretariatet har biträtts av informationsassistent från . Utredningen överlämnar härmed betänkandet En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1) samt de av utredningen producerade 32 småskrifterna och 13 forskarvoly- merna, vilka tillsammans utgör ett bibliotek för studier i demokrati. Detta demokratibibliotek överlämnas i sin helhet till samtliga huvudbibliotek, gymnasieskolors bibliotek, folk- högskolor och studieförbund samt Föreningen lärare i samhällskunskap. Betänkandet finns också tillgängligt i lättläst version samt inläst på talband. Ledamöterna , , , och har avgett reserva- tioner. Särskilt yttrande har lämnats av , , , Per , , , och . Med detta är uppdraget slutfört. Vårt sätt att arbeta ................................................ Folkstyrelsen i internationell belysning............... Den representativa demokratins värden.............. Den svenska demokratins individ- Det dynamiska medborgarskapet......................... Demokrati som rättvis procedur .......................... Demokratins förhållande till andra värden ......... De förändrade förutsättningarna......................... Den globala offentligheten .................................. Den flexibla flernivåstyrningen .......................... Det villkorade deltagandet ................................ Väljare, val och valdeltagande.............................. Det mångtydiga medborgarskapet.................... Medborgarnas deltagande, inflytande Den mångvetenskapliga demokratiforskningen..234 Politik för folkstyrelse ................. Reservationer och särskilda yttranden .............. Förteckning över seminarierna....................... Förteckning över småskrifterna...................... Förteckning över forskarvolymerna.............. Förteckning över innehållet i stencilen En demokrati i förvandling............................. EN UTHÅLLIG DEMOKRATI! Vårt sätt att arbeta Vårt sätt att arbeta Utredningen om folkstyret i inför 2000- talet, , har varit en parla- mentariskt sammansatt utredning. I kommittén har ingått ledamöter från samtliga riksdagspartier. Vidare har sakkunniga och experter som represen- terat olika sektorer i samhället medverkat. Direk- tiven till beslutades av regeringen (1997:101, bilaga 1). Med anledning av det sjunkande valdeltagandet val beslutades vid regeringssammanträde om tilläggsdirektiv till De- mokratiutredningen (1998:100, bilaga 2). Kommitténs huvuduppgift har varit att belysa de nya förutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet. Kom- mitténs arbete skulle koncentreras till följande om- råden: Internationaliseringen av ekonomin. Ekonomi och demokrati i samspel. i Europeiska unionen. Nya informations- och kommunikationsmönster, informationstekniken. Det nya medielandskapet. Förändringarna i den offentliga sektorn. Utveckling inom folkrörelserna. I kommitténs arbete har ingått att summera och vär- dera de senaste årens demokratiutredningar och demokratiforskning och bedöma om ytterligare un- dersökningar och forskning bör initieras. Utöver analyser och beskrivningar har ingått att lämna kon- kreta förslag inom de områden där kommittén an- sett det behövligt. Utgångspunkten för kommitténs arbete har varit varje medborgares rätt till full del- aktighet i samhället. Utöver uppdraget att förse de politiska besluts- fattarna med ett kvalificerat underlag i form av ett slutbetänkande fick också till uppgift att bedriva arbetet så att debatten om den svenska folkstyrelsens utveckling stimulera- des. Därvid skulle kommittén under sina drygt två verksamhetsår även pröva nya former för det offentliga samtalet. Regeringens förväntan gällde alltså såväl pro- cessen som slutprodukten. Kommittén har tolkat denna förväntan så att demokratins huvudmetod – samtalet – skulle tas i anspråk för att få fram ett värdefullt slutbetänkande. Kommittén har dess- utom betraktat en fördjupad diskussion som ett värde i sig. Att maximera öppenheten blev en led- stjärna i arbetet. Mot denna bakgrund har kommittén valt att ut- veckla tre särskilda arbetsformer En skriftserie bestående av dels 13 forskarvolymer, dels 32 småskrifter. Därutöver har utredningen varit engagerad i många föreläsningar, utställningar och även samar- betat med andra organisationer och institutioner. har valt att förlägga sina seminarier till orter runt om i landet. Anledningen till detta var bl.a. att öka tillgängligheten och möj- ligheten för människor i olika delar av landet att delta i seminarierna men också att öka utred- ningens möjligheter att ta till sig medborgarnas synpunkter på de huvudfrågeställningar som behandlats vid seminarierna. I , , , , , , , , och har kommittén uppsökt olika regionala miljöer – inte för att visa upp sig och presentera sina egna rön. Seminarierna kan liknas vid hearings där kommittén samlat in synpunkter från olika regionala samman- hang i syfte att bredda underlaget för sina slutliga värderingar (Bilaga 3). Information om seminarierna har lämnats genom riktade inbjudningar i värdlänet och angränsade län, till organisationer och enskilda debattörer, till allmänheten genom annonsering i ortens press. Seminarieprogrammen har dessutom funnits offentliggjorda på utredningens webbplats. De sexton seminarierna har samlat mellan 43 och Merparten av deltagarna har repre- senterat föreningar, partier, kommuner, läns- styrelser och länsmedier. Men också privatpersoner har uppmärksammat och deltagit i seminarierna. Målsättningen har varit att vid seminarierna behandla de i direktiven angivna huvudfrågeställ- ningarna. Vi har gjort detta genom att bjuda in fors- kare, debattörer, journalister och politiker, som presenterat egna forskarrön, ståndpunkter och åsikter. Utrymme har också givits till debatt och frågor. Trots detta har kritik riktats mot den pedagogiska designen på en del seminarier. För långa monologer och för diskussion, menar kritikerna. Viss kritik har också gällt språk- frågan. Utredningens ambition att blicka utanför gränser har medfört att även danska, norska och engelska talats vid seminarierna. Varje seminarium har bandats. Dokumentatio- nen har skett inom ramen för våra småskrifter. I omedelbar anslutning till seminariet har vi så fort som underlag funnits lagt ut föredragen på utred- ningens webbplats. Seminarierna har också refere- rats i ortspressen. IT-teknikens potentialer för folkstyret är ett av kommitténs analysområden. Av det skälet besluta- des i ett tidigt skede att skapa en egen webbplats (Bilaga 7). Erfarenheterna av att utnyttja IT-tekni- ken för kommittéarbetet var mycket begränsade. erfa- renheter har därför kommit att efterfrågas av senare kommittéer. Finns det någon som skulle kunna hjälpa mig att förklara vad ordet demokrati betyder, vad det har för betydelse i . Ambitionen med webbplatsen var tudelad. Dels ville vi informera om kommittéarbetet. Detta har vi gjort genom att presentera kommitténs ledamöter, innehållet i sammanträden, seminarier och skrifter samt genom att publicera utredningens pressmed- delanden. Dels ville vi också inbjuda till debatt om folkstyrelsens framtid. Vårt val stod mellan att ska- pa ett debattorg där utredningen initierade och led- de debatter eller ett torg där debatten levde sitt eget liv utan annan inblandning från kommittén än att vi ställde våra protokoll, seminariedokument och skrifter till förfogande. Vi valde det senare alterna- tivet. De rättsliga förutsättningarna undersöktes noga. Att lägga ut kommitténs protokoll krävde medgivande av kommitténs ledamöter. Debattin- lägg ska betraktas som inkommen handling och kräver diarieföring. Lagen kräver dessutom att de- batten hålls fri från bl.a. nazistiska slagord, vilket innebär att debattsidan hållits under ständig upp- sikt med möjligheter till efterhandscensur. En redaktionell resurs knöts för till sekretariatet med uppgift att stimulera debatten. ersattes den av en extern teknisk sup- port. Den dagliga uppdateringen och skötseln av webbplatsen har utredningens sekretariat ansvarat för. Debattinläggen har efter hand kunnat struktu- reras i olika ämnesområden och i samband med att utredningens skrifter presenterats på webbplatsen har utrymme för debatt kring skriftens innehåll skapats. I genomsnitt har webbplatsen haft ca 600 besök . Mot slutet av vår arbetstid har uppemot 1 000 besök registrerats . Antalet debattörer har skiftat från ca ett hundra debatt- inlägg kring ett ämne till endast några få kring ett annat. Möjlighet har funnits att anmäla sig som s.k. stamgäst på debattsidan, vilket bl.a. innebär att be- sökaren lätt kan hålla ordning på lästa och olästa debattinlägg. Stamgästen ges möjlighet att presen- tera sig själv och sina intresseområden och kan på så sätt lätt knyta kontakt och föra samtal även utan- för . Samtliga småskrifter och forskarvolymer samt betänkandet kan elektro- niskt läsas och skrivas ut från webbplatsen. Hemsidan har också innehållit länkar till andra relevanta webbsidor. I stigande utsträckning har också skolor, institutioner och organisationer län- kat sig till vår hemsida. Vi kan med tillfredsställelse notera att synska- dade haft särskild glädje och nytta av Demokrati- torget. Genom den nya tekniken har synskadade direkt kunnat följa och direkt delta i utredningens arbete. Ur demokratisynpunkt bör man försöka möta de funktionshindrades krav på utformning av in- formation och kommunikation. Rätt använd öpp- nar informationstekniken stora möjligheter att ska- pa demokratiska och kommunikativa värden för dessa medborgare och därmed även för samhället. till har utred- ningen publicerat tretton forskarvolymer där drygt ett hundra forskare inom samhällsvetenskap och humaniora belyst olika aspekter av den svenska folkstyrelsens utveckling. (Bilaga 5) Författarna är verksamma inom drygt tio vetenskapliga ämnes- områden och artiklarnas vetenskapliga kvalitet har bl.a. säkerställts genom granskning i samband med institutionernas forskarseminarier. Flertalet fors- kare är verksamma på svenska universitet, ett fem- tontal vid utländska vetenskapliga institutioner. Knappt hälften är statsvetare. Forskarvolymerna tillkom efter en genomgång av den demokratirelevanta forskning som pågår vid universitet och högskolor. En del forskare ombads att redovisa forskningsläget jämte sina egna, pågå- ende eller avslutade studier. Andra fick uppdraget att genomföra studier inom områden som forskningen eftersatt men som Demokrati- utredningen behövde kunskap om. Denna breda, om än långt ifrån fullständiga ex- ponering av vår nationella kunskap blev möjlig inte minst genom det positiva gensvar utredningen fick från forskarvärlden. Det är med tillfredsställelse vi noterar att forskarna ser det som en del av sin yr- kesroll att leverera underlag för det offentliga sam- talet. Olika teoretiska infallsvinklar och verklig- hetsbilder kan på detta sätt göra det politiska sam- talet mer insiktsfullt. På grund av den begränsade tiden fanns det små möjligheter att sätta igång nya undersökningar av mer omfattande slag. Forskar- nas tillmötesgående att avrapportera pågående forskning blev därför av särskilt stort värde. De 32 småskrifter som vi publicerat och tryckt i ca 2500 exemplar har haft olika karaktär. (Bilaga 4) Bl.a. har utredningen dokumenterat genomförda seminarier i form av småskrifter. Hej, Jag är och synskadad , efter en olycka. Jag använder olika typer av mer eller mindre avancerad IT för att ta del av nyheter, kommunicera och studera. IT stödjer demokratin på många sätt. Bäst kanske genom att information blir tillgänglig på ett sätt som vanliga medier inte orkar med. har varit mindre omfattande forskningsrapporter av debattkaraktär. En tredje grupp har bestått av in- lägg av debattörer från skilda ideologiska läger. Under planeringen av utredningens småskrifter har kommitténs ledamöter lämnat synpunkter på val av tema och också på valet av författare. Endast undantagsvis har ledamöterna rekommenderat sekretariatet att avstå från att engagera någon tilltänkt författare. Kommitténs ledamöter har kontinuerligt hållits informerade om skriftproduktionen. Kommitténs huvudsekreterare har varit ansvarig redaktör. Vårt val att pröva okonventionella former för ett utredningsarbete har emellertid inte varit pro- blemfritt. Kritiken av småskrifterna har varit skarp. En allmän kritik har gällt att skrifterna är av skiftande kvalitet, en annan att författarna inte vågat ställa de mest kontroversiella frågorna, t.ex. om demokratin verkligen är överlägsen andra sam- hällsskick. kan vi notera att även små- skrifterna generellt rönt stor uppskattning. De har använts i undervisningen i skola och högskola, i bildningsarbetet liksom i flera debatter i olika medier. Att skrifterna ska betraktas som fristående debattskrifter i syfte att stimulera det offentliga samtalet samt att kommitténs ledamöter ej tagit ställning till skrifternas innehåll har ibland skapat tolkningsproblem. De är ju ändå nummer i den anrika , har man påpekat. Flera har också efterfrågat kommittéledamöternas ställnings- taganden. Vi vill dock förtydliga att det är av tekniska och formella skäl som skrifterna har givits ut inom ramen för SOU. Fördelen med detta är tillgänglig- heten och spridningen av skrifterna. Nackdelen har otvetydigt varit den osäkerhet om hur småskrifter- nas karaktär ska uppfattas. I betänkandet görs litteraturhänvisningar i hög grad till utredningens digra demokratibibliotek – forskarvolymer och småskrifter. En hänvisning till exempelvis ett bidrag ur en forskarvolym betyder att läsaren där kan finna ytterligare relevanta och grundläggande litteraturreferenser. Föreläsningar, utställningar och samarbete med andra Ledamöterna och sekretariatet har varit flitiga före- läsare och debattörer i olika sammanhang runtom i landet. erbjöds ett antal folkbibliotek att exponera våra skrifter i syfte att nå en bred allmänhet: , , , , , , och . Vi har också haft kontakter och samarbete med tjugotalet andra statliga kommittéer. Statliga myndigheter, kommunala demokratigrupper, partier, fackför- eningar, branschsammanslutningar och olika med- borgarorganisationer har också kontaktat oss för samarbete och engagemang i skilda sammanhang. Ett särskilt samarbete etablerades med Ungdomar- nas demokratikommission som bl.a. haft rege- ringens uppdrag att följa och delta i vårt utred- ningsarbete med ett ungdomsperspektiv för ögon- en. Den har levererat en särskild delrapport till De- mokratiutredningen där ungdomsperspektivet på folkstyrelsens utveckling preciserats. tant för kommissionen har deltagit i kommitténs sammanträden. Ett nära samarbete har också be- drivits mellan de båda utredningarnas sekretariat. Vi bedömer kommissionens engagemang i och kritik av vårt arbete som mycket värdefullt och konstruktivt. I korthet menar vi att erfarenheterna av att söka nya arbetsformer har varit följande: Principerna om öppenhet och samtal uppskat- tade och tillvaratagna. Stor åtkomlighet för många (inkl. synskadade) till en begränsad kostnad. Våra rapporter har kunnat läsas och skrivas ut direkt från vår hem- sida. Ett demokratibibliotek som används som studie- och kurslitteratur i studieförbund, gym- nasier, folkhögskolor, högskolor och universitet. Värdefullt med vetenskaplig pluralism. Fler forskare från många olika ämnen intresserar sig för demokratifrågor; en yngre forskargeneration har fått mersmak på att studera folkstyrelsens vetenskapliga utmaningar. Utredningens arbete har bidragit till en demo- kratidebatt i tidningar, tidskrifter och etermedia. Allt fler deltar på . Däremot måste vi konstatera, att den grupp medborgare vi fått kontakt med på det sättet är mycket begränsad. På tröskeln var ett land där den politiska makten låg samlad i ett fåtal händer. Men demokratins genombrott var i någon mån berett. Sedan frihetstiden upprätthölls en tämligen unik princip om att hålla handlingar offentliga. Det fanns en lokal medborgarskapstradition med frön till både folkstyrelse och rättsstat. Där fanns såväl en kyrklig församling som ett häradsting, vilket var en viktig förelöpare till den moderna rättsstaten. Därefter utvecklades sockensjälvstyret till det kom- munala självstyret med sekulariserade och indivi- dualiserade medborgarideal. existerade fria med- borgarassociationer. Viktiga steg mot en demokra- tisk frihet hade tagits. Mötesfriheten hade utvidgats i och med att förbudet att hålla religiösa möten i hemmen (konventikelplakatet) upphävts. Folk- skolan hade införts till hjälp för en bred kompetens- utveckling i samhället. Med representationsrefor- men hade den nationella beslutande församlingen fått en något bättre avspegling av befolkningens sammansättning. Näringsfrihetsförordningarna 1846 och 1864 hade ersatt det institutionaliserade privilegiesystemet med förutsättningar för ett nytt slags samband mellan demokrati och marknads- ekonomi. Men flertalet svenska män och nästan alla kvin- nor var ännu utestängda från den politiska processen. fanns det 44 kom- muner där en enda röstägare hade fler än hälften av alla rösterna i kommunen. representerade av befolkningen. När röst- rätten till året därpå lösgjordes från för- mögenheten tillkom en halv miljon väljare. Vid stod en stor del av med- borgarna, däribland alla kvinnor, utanför den poli- tiska makten och saknade möjligheter att påverka samhällsutvecklingen på grund av förhärskande värderingar, rättsliga normer och organisationsfor- mer. hade emellertid ett stort antal människor gått samman kring alternativa idé er om människovärde och samhällsorganisation. Deras kamp var inte bara riktad mot yttre fiender. Den gällde också den egna självbilden och självtilli- ten. Steg för steg ersattes ödestron med utopier om att framtiden borde och kunde bli något annat än en förlängning av . Om de fick vara med och bestämma, skulle ett annat samhälle vara möjligt. De som tagit strid för demokratin trotsade därmed en passiviserande ödestro. Demokratin var både ett medel och ett mål, en idé om och ett styrelseskick för att utsträcka deras egen frihet och oberoende. Omsider skördades resultatet av flera med- borgargenerationers demokratiska kamp. I och med att den allmänna rösträtten infördes i myndigförklarades också kvinnorna. Sent – sist i – bröts därmed en sista fördämning mot att diskvalificera somliga medborgare att ta del i beslut som i högsta grad berör dem själva. Och framför allt efter , framstår demokratin som den slutliga segraren över andra idéer om hur det svenska politiska livet bör organi- seras. Men först säkrades religionsfriheten också formellt.2 regeringsform bekräftade det nya sam- hällsskick som vuxit fram: All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsikts- bildning och på allmän och lika rösträtt. Den för- verkligas genom ett representativt och parlamen- tariskt statsskick och genom själv- styrelse. (Regeringsformen 1:1) Men den politiska demokratins triumf är inte global. Varje vuxen svensk medborgare har visser- ligen under sin levnad sett nation efter nation lämna auktoritära och förtryckande strukturer för att anta ett demokratiskt styrelsesätt. I vår omedelbara när- het ser vi hur medborgare försöker skapa, ibland återskapa, bestående demokratiska kulturer och ramverk. Bara på har den globala bilden förändrats drastiskt. Det var inte länge sedan de flesta av FN:s medlemsstater hade ett auktoritärt samhällssystem. har över hälften konkurrensbaserade politiska val och garantier för politiska och medborgerliga rättigheter. Kan man av detta dra slutsatsen att demokratins stridbara idéer tjugofem sekler efter det att de for- mulerades i – slutligen vunnit en monopol- ställning? Nej, dessvärre. Demokratins institu- tioner är märkvärdigt sköra i den meningen att de tar att bygga upp men kan raseras betydligt snabbare. Det kan ske brutalt genom våld. Så sent som för några tiotal år sedan våldförde sig ömsom fascistiska och nazistiska, ömsom kommunistiska system även på demokratiska stater. En avdemokratisering kan också komma mer smygande, genom små men medvetna justeringar av viktiga detaljer i strukturerna. Utan att någon egentligen vill det, kan demokratins institutioner även förlora sin inre bärighet och sina normer på grund av att den kritiska bildningen försummats eller genom att ledare medvetet eller aningslöst missbrukat folkets förtroende. Demokrati är en rörelseriktning Därför är demokratin inte ett politiskt mål som kan uppnås en gång för alla utan en rörelseriktning som måste hållas vid liv. Försvaret för demokratins vär- degrund och demokratins överlägsenhet över andra samhällsteorier får aldrig mattas av. Detta förhållande gäller inte bara för äldre demokratier. Flera antikoloniala befrielserörelser har förvandlats till antidemokratiska regimer.4 Att föll 1989 gör t.ex. inte att de östeuropeiska folken nu tar sina erövrade rättigheter och friheter för givna.5 Demokratiska institutioner är mer eller mindre bräckliga och kräver därför oavbruten uppsikt och omvårdnad. Ett demokratiskt styrelseskick förutsätter att en medborgaranda av ömsesidig respekt och tillit hålls vid liv i familjen, på arbetsplatserna, i förskola och skola, i civilsamhället och naturligtvis också i poli- tiken. När vi tittar tillbaka och ser oss omkring kan vi med tillfredsställelse konstatera att en demokra- tisk övertygelse är mer och mer självklar i alltfler stater. Men vi upptäcker också många samhällen där det alltjämt är straffbart att hävda demokratins värden. förvägrar politiska regimer på olika kontinenter miljarder människor grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. Antidemokratiska krafter organiserar sig också inom ramen för tämligen starka formella demokra- tier.