sou · GOB391d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett exempel på detta är att självmordstankar och självmordsfrekvens är högre bland unga homosexuella än bland befolkningen i stort. Det förefaller även som om alkohol- och drogmissbruk är större i denna grupp.11 Hiv/aids är även ett stort hälsoproblem för män som har sex med män. 41 pro- cent av de hivinfekterade och av de aidssjuka tillhör denna grupp. Det civila samhället och staten – Medborgarsammanslut- ningarnas roll i svensk politik. 10Hegna , , Moseng Ulstein B, Levekår og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn. Rapport 1/1999. Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring 1999. 11Hegna K, , Moseng Ulstein B. Levekår og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn. Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 649 RFSL är den klart dominerande aktören bland homo- och bi- sexuellas organisationer. En stor del av det arbete som RFSL bedriver är kopplat till homo- och bisexuellas hälsa. RFSL har varit en drivande kraft i synliggörandet av homosexuella i . Deras relation till statliga organ får betraktas som god då man ofta är med som remiss- instans och även sitter med i olika utredningar som rör homosexuellas situation. 20.3Folkrörelsernas och andra föreningars roll i folkhälsoarbetet I synen på när det är lämpligt att föreningar och folkrörelser är en direkt aktör i hälsoarbetet kan man utgå från två principer. Den första principen gäller de områden där folkrörelser och andra typer av föreningar på grund av sin natur kan utföra ett bättre arbete än offentliga organ. Det kan handla om verksamhet, riktad till vissa grup- per, som de offentliga organen har svårt att nå. Den andra principen innebär att föreningar och folkrörelser kan arbeta med det som offentliga organ av olika skäl inte kan eller vill arbeta med. Det kanske främsta exemplet på när aktivt folkhälsoarbete överförts på civilsamhällets organisationer är det arbete som gjorts inom hiv/aids-preventionen. På detta område arbetade samhällsorganen tidigt nära olika organisationer för att nå ut med ett hiv-preventivt arbete. En av anledningarna var att organisationer som RFSL själva tidigt tog ett ansvar för frågan. Huvudanledningen till att man fortsatt arbetet med RFSL är en övertygelse om att organisationerna är de lämpligaste aktö- rerna för att nå ut till de personer som är särskilt riskutsatta och de som redan är smittade. Ett annat exempel på hälsoarbete där olika föreningar visat sig vara framgångsrika är i behandling av missbrukare av alkohol och narkotika. Organisationer som Länkarna och Anonyma Alkoholister har i många fall varit värdefulla komplement till den vård som erbjuds av kommu- nala och landstingskommunala aktörer. Dessa organisationer använder en princip som utgår från att de som bedriver någon form av behand- lingsarbete har befunnit sig i samma situation som de som blir behandlade. Detta innebär att de kan utgå från sina egna erfarenheter. I har man uppmärksammat problemet med pensio- närer som tillhör etniska minoriteter. Problemet för dessa personer är att de ofta saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kommunicera 650 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan med personal och andra på ett tillfredsställande sätt. Många har även svaga sociala relationer till följd av att deras familj och vänner finns i ursprungslandet. Det finns även många som lider av posttraumatiska symtom.12 För att underlätta dessa äldre människors situation har olika organisationer för etniska minoriteter fått stöd av för att driva dagverksamhet för pensionärer. Den aktivitet som bedrivs på dessa dagcentra består av svenskundervisning, information om sociala frågor och hälsofrågor samt olika former av fysisk aktivitet. Förutom detta arrangeras olika former av kulturarrangemang.13 genomfördes en utvärdering av av den föreningsdrivna äldreverksamheten som då fick bidrag från social- nämnden. Utvärderingen visar att verksamheten är ett viktigt komple- ment till stadens socialtjänst och fyller en stor funktion för att bryta deltagarnas ensamhet och isolering. Mycket tyder på att många del- tagare fått ett förbättrat hälsotillstånd och minskat sin sjukvårdskon- sumtion, även om man inte kan belägga det med siffror.14 För att organisera det frivilliga arbetet har frivilligcentraler bildats på många håll i landet. Frivilligcentraler har som främsta uppgift att organisera det frivilliga sociala arbetet på lokal och regional nivå. Vissa riskutsatta grupper kan lättare ta till sig ett budskap som kommer från en organisation som de identifierar sig med, snarare än ett offentligt organ då budskap som kommer från offentliga organ lätt kan uppfattas som moraliserande och förmynderi. för har i sitt betänkande föreslagit att många av de opinionsbildande uppgifter som ansvarar för skall överföras till frivilligorganisationer.15 20.3.2Det civila samhällets organisationer som skyddsnät Olika typer av organisationer agerar för människor som fallit igenom samhällets skyddsnät. Ekumeniska organisationer som Hela män- niskan (tidigare De Kristna Samfundens Nykterhetsrörelse) är exem- pel på en sådan organisation. Hela människan är en nationell organisa- tion som arbetar på uppdrag av flera olika frikyrkor. - roll och uppgifter. Betänkande av för . Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 651 arbetar främst med stöd till utsatta personer som t.ex. lider av missbruk och/eller är bostadslösa. Organisationen driver olika boendeformer där boendet kombineras med andra typer av stödjande åtgärder som per- sonliga samtal och hjälp i kontakt med offentliga organ. Den typ av stöd som humanistiska organisationer som Hela människan bedriver har fått ökad betydelse . Hela Människan är inte unik i sitt folkhälsoarbete. En annan typ av verksamhet som arbetar stödjande är kvinnojourer. De vänder sig till personer som inte upplever att de får tillräckligt stöd av offentliga organ. Kvinnojourernas historia i startade då två kvinnojourer startade i och . finns det 130 olika kvinno- och tjejjourer i landet. Deras arbete syftar till att stödja och skydda kvinnor som utsatts för våld. Ofta sker arbetet i sam- arbete med offentliga organ. 20.3.3Från röst till service har det funnits en trend som innebär att föreningar och folkrörelser i allt högre grad har inriktat sig på att utföra vissa tjänster. har kallat denna utveckling från röst till ser- vice.16 Exempel på den typ av verksamhet som föreningar i allt högre grad bedriver är t.ex. dagcenter för äldre. Det är dock inte inom hälsoområdet som man sett den stora tillök- ningen av serviceinriktade föreningar och organisationer. De tydligaste exemplen är den stora ökning av föräldrakooperativa daghem och friskolor som ägt rum.17 När civilsamhällets organisationer blir mer integrerade i den offent- liga verksamheten kan dess roll som oberoende opinionsbildare urhol- kas. Detta påpekas i remissvaren från bl.a. PRO på betänkandet Hälsa på lika villkor (SOU 1999:137). Ytterligare engagemang i dessa frå- gor från PRO:s sida får absolut inte bli uppifrån kommande påbud om man skall nå framgång i sina strävanden. Det är därför angeläget att samhället uppmärksammar den risken vid bidragsgivning till olika organisationer, så att man inte bara ger pengar till särskilda projekt, på bekostnad av ett allmänt stöd. En uthållig demokrati. En uthållig demokrati. 652 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 20.4Civilsamhällets organisationer som hälsofrämjande arena Föreningar och folkrörelser som arena för skapandet av socialt kapital har betonats . Forskare som har visat att föreningar och folkrörelser är den viktigaste arenan för skapandet av socialt kapital. Det finns oklarheter om vad begreppet socialt kapital står för. En del forskare betonar vad som på engelska betecknas som generalized trust vilket kan översättas till allmänt förtroende.18 Vad som avses med detta är det förtroende invånarna känner dels för var- andra men även för olika typer av institutioner.19 Ytterligare en defini- tion lyder: Social capital...a product of social structures and social relations that facilitates cooperation and collective action in socie- ties.20 Vilket innebär att socialt kapital är de strukturer och sociala relationer som möjliggör kollektivt handlande. Oavsett vilken definition man har så finner man några gemensamma nämnare hos forskarna som har studerat socialt kapital. Alla forskare är överens om att sociala relationer är en del av begreppet, frågan är vilka typer av sociala relationer som skall poängteras och vad sociala rela- tioner har för betydelse för samhällsstrukturen? En grundläggande tes i resonemanget om socialt kapital är att det är civilsamhället som är grunden för skapande av samhällelig tillit, bl.a. därför att det är genom civilsamhället som medborgarna kommer i kontakt med personer från andra bakgrunder än sin egen. menar att det är denna typ av horisontella strukturer som leder till att förståelsen och solidariteten med andra ökar, vilket enligt honom leder till att samhället i stort utvecklas i en gynnsam riktning. Den vik- tigaste arenan för denna typ av interaktion mellan individer är före- ningslivet.21 18Stolle D Communities, Citizenship and Local Government. Trust and the Impact of Regional Factors: A study of Three Regions in . Paper delivered at the 95th Annual Meeting in from 1999. Hälsa på lika villkor - andra steget mot nationella folkhälsomål. Social Capital in Context: of Structure and Neighbourhood Context on Civic and Political Participation. Paper delivered at the 95th Annual Meeting in from 1999. Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 653 I ett konkret exempel så innebär socialt kapital i detta sammanhang att om medborgarna har större förtroende för varandra och samhället i stort kommer de att vara mer benägna att inte fuska med deklarationen. Om förtroendet är lågt tror de enskilda medborgarna att alla andra kommer att fuska med deklarationen och att offentliga organ inte kommer att utnyttja de medel som betalas in på ett bra sätt. Om med- borgarna istället tror att ingen annan fuskar med deklarationen och att offentliga organ använder sina medel på ett korrekt sätt kommer de att vara mer benägna att deklarera sina inkomster korrekt. 20.4.1Överbryggande och sammanhållande socialt kapital diskuterar två typer av socialt kapital i sin bok and Revival of American Community. kallar dessa två typer av socialt kapital för bridging och bonding social capital. Med bonding social capital menar de sociala relatio- ner som innebär att en specifik grupp hålls samman. Det sammanhållande sociala kapitalet tenderar att stärka särarten och den egna gruppens identitet. Exempel på denna typ av socialt kapi- tal finner man i invandrarorganisationer, somliga kvinnoorganisationer och i exklusiva golfklubbar.22 Med Bridging social capital menar det sociala kapital som överbygger klyftor mellan grupper. Exempel på denna typ finner man i organisationer som , ungdomsorganisa- tioner, somliga idrottsklubbar och ekumeniska sammanslutningar.23 Överbryggande och sammanhållande socialt kapital förstärker ofta varandra enligt . De personer som har nära relationer med vän- ner och familj är ofta mer villiga att knyta kontakter med personer utanför sin egen sfär. menar dock att de olika formerna av socialt kapital kan motverka varandra. Ett exempel som nämns gäller socialt och etniskt homogena bostadsområden. Man kan tänka sig att personer i homogena bostadsområden är mer intresserade av att umgås med sina grannar än personer som bor i heterogena bostadsområden.24 22Putnam - the collapse and revival of American community. 654 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan För att öka det överbryggande sociala kapitalet menar att föreningar och folkrörelser aktivt måste söka samarbete. Om endast det sammanhållande sociala kapitalet stärks är det risk för att den solida- ritet som finns mellan olika grupper går förlorad, vilket skulle innebära ett mer slutet samhälle som kan komma att präglas av stora etniska och sociala klyftor. 20.4.2Socialt kapital och hälsa Att sammanhållningen i ett samhälle påverkar hälsan hos befolkningen är ingen ny insikt. visade att samhälls- faktorer påverkar självmordsfrekvensen i en region. Men hur påverkar socialt kapital hälsan? Frågan är relevant eftersom socialt kapital oftast ses som en bestämningsfaktor för demokrati och inte för hälsa.25 Stu- dier visar dock att det finns ett nära samband mellan ett samhälles sociala kapital och hälsa. Studier i visar att socialt kapital och mortalitet korrelerar med varandra.26 Om man ser socialt kapital som en bestämningsfaktor för hälsan så är det tre delar i begreppet som kan tänkas vara betydelsefulla: 1.Socialt kapital är betydelsefullt i utvecklandet av solidaritet i ett samhälle. 2.Det sociala kapitalet är avgörande vad gäller hur ett hälsobudskap tas emot. Om medborgarna i ett samhälle innehar en stor samhälle- lig tillit så är det troligt att de tar till sig ett hälsobudskap. 3.Socialt kapital i sig verkar hälsofrämjande för de enskilda indivi- derna. En utvecklad solidaritet i samhället förutsätter en hög nivå av socialt kapital. Utan tillit medborgarna emellan är det närmast omöjligt att få solidariteten i samhället att öka. Detta gäller även utvecklande av soli- daritet med utsatta grupper. menar att solidariska handlingar i ett samhälle bygger på medborgarnas tillit till att de själva skulle bli hjälpta om de var i samma situation. Utan denna tillit skulle medborgarna inte vara lika benägna att hjälpa andra.27 26Kwachi I, , Lochner K. Long Live Community – Social Capital as Public Health. I: The American , Issue 35 November-December 1997. Den fungerande demokratin – Medborgarandans rötter i . Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 655 Den tredje beröringspunkten är att ett utvecklat socialt kapital gyn- nar hälsoupplysningen. En nödvändighet i all form av kommunikation är att det finns förtroende mellan de kommunicerande parterna. Om mottagaren av ett budskap saknar tillit till den som förmedlar budska- pet kommer inte budskapet att uppfattas. Ur ett hälsoperspektiv är detta betydelsefullt då en del av folkhälso- arbetet går ut på att informera befolkningen i ett samhälle om even- tuella hälsoeffekter som olika typer av handlande kan medföra. I ett samhälle med lågt socialt kapital kan offentliga organ lägga ner obe- gränsat med resurser för att försöka påverka medborgarna att förändra sina levnadsvanor utan märkbara resultat, eftersom medborgarna inte kommer att lita på avsändaren. 20.4.3Föreningslivet – en hälsofrämjande arena för alla har i sin senaste bok om socialt kapital valt att i ett eget kapitel behandla det sociala kapitalets betydelse för hälsa och väl- befinnande. I kapitlet slås det fast att socialt kapital har en avgörande betydelse för hälsoutvecklingen i en region. visar i sin studie att variationer mellan olika regioner vad gäller dödlighet och hälsa är starkt beroende av hur utvecklat det sociala kapitalet är. Sambandet mellan socialt kapital och mortalitet kvarstår även om man väljer bort andra faktorer som kan tänkas påverka mortaliteten som social klass, kön, alkohol- och tobakskonsumtion samt andra häl- soproblem. Ett stort antal sjukdomar påverkas av sociala relationer. Vidare är sambandet mellan socialt kapital och mortalitet ännu starkare än det mellan socialt kapital och sjukdomar. Detta visar att socialt kapital påverkar kroppens hälsoutveckling på ett grundläggande sätt.28 menar vidare att det även finns en stark korrelation mellan den självskattade hälsan och socialt kapital. Enligt har ame- rikanerna blivit friskare medan deras självskattade hälsa har försämrats, vilket är ett resultat av det minskade sociala kapitalet. Ökningen av depressioner, som står för den fjärde största sjukdomsbördan i , tillskriver också det minskade sociala kapitalet. Enligt kan social interaktion ha fysiologiska effekter som är bra för hälsan. Ensamhet däremot försämrar enligt hälsan hos individer på fysiskt mätbara sätt. Brist på socialt kapital leder till för tidigt åldrande enligt de forskare som hänvisar till. 28 – the collapse and revival of American community. 656 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan Den stora betydelse för hälsoutvecklingen som tillmäter socialt kapital illustreras kanske bäst när han jämför socialt kapital och rökning. Enligt är det lika hälsofrämjande att gå med i en grupp som att sluta röka.29 Att tillhöra en grupp kan även motverka att personer tar hälsorisker. I sociala situationer är det ofta krav på personer att de skall vara nyktra och rökfria. Det kan vara lättare att utveckla ett hälsovådligt beteende i ensamhet än om man har ögon på sig. menar att detta är fallet men även att sociala nätverk stärker ett hälsosamt beteende.30 Man kan tänka sig att socialt kapital även kan ha andra negativa effekter för folkhälsan, där personer genom sitt nätverk lättare anam- mar ett ohälsosamt beteende. Ungdomar som börjar röka gör det ofta för att få känna grupptillhörighet, detsamma kan vara fallet vad gäller ungdomars narkotika- och alkoholmissbruk. Nyktra alkoholister vittnar ofta om problemet att man i vissa sociala situationer förväntas dricka alkohol. En person som missbrukar narkotika behöver tillgång till viss form av socialt kapital för att kunna införskaffa narkotikan eftersom narkotika inte är helt lätt att få tag på. Det kan alltså finnas behov av att uppmärksamma att socialt kapital, i likhet med andra former av kapital, även kan brukas destruktivt. Inom föreningslivet är dessa ovan nämnda hälsovådliga risker kan- ske inte lika stora som i det övriga sociala livet. Det finns dock åtskil- liga vittnesmål om ungdomar som kommit i kontakt med alkohol och tobak genom föreningslivet. Det finns således föreningar och organisationer som i sig inte är bra för hälsan En destruktiv form av socialt kapital kan man se i vad kallar antisociala organisationer som t.ex. Ku Klux Klan.31 belyser samma problem i sitt slutbetänkande. hyllar det civila samhällets organisationer men varnar för antidemokratiska organisationer.32 En uthållig demokrati. Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 657 20.4.4Det sociala kapitalets betydelse för vissa grupper Att känna sig som del av en grupp är, som nämnts ovan, en viktig del för utvecklandet av en god hälsa. Vad gäller utsatta grupper är kanske det sociala kapitalet än viktigare. Individer som tillhör en utsatt grupp känner sig i vissa fall utanför samhällsgemenskapen. I debattboken krafter beskrivs homo- och bisexuellas situation på följande vis: Det är inte homosexualiteten i sig som gör att bögar och lesbiska mår dåligt. Det är de yttre strukturerna som gör att vi som grupp mår sämre. Utanförskapet i en kultur skapar stress, som leder till dålig hälsa. Den här typen av symptom på ohälsa är inte ovanliga för minoriteter som lever i samhällen där en majoritet förtrycker minoriteten. Folkrörelser och föreningar har en betydande uppgift i att de får perso- ner att bli del av en grupp. Människor med någon form av funktions- nedsättning eller kronisk sjukdom kan ha ett stort behov av att träffa andra som i det avseendet är i samma situation. Som beskrivits har folkrörelser och föreningar varit synner- ligen aktiva och inflytelserika i vårt land. Det har dock funnits en oro för att det sociala kapitalet skulle ha minskat . Många av de traditionella folkrörelserna har tappat medlemmar och förtroen- det för politiskt valda församlingar är ansett att vara lågt. Detta har setts som ett uttryck för att det sociala kapitalet skulle vara i fara. Många menar att minskningen av medlemmar för många av de tra- ditionella folkrörelserna är ett resultat av att samhället blivit mer frag- mentariskt. Det minskade engagemanget i svenskt föreningsliv behöver dock inte ses som ett uttryck för en urholkning av det sociala kapitalet. I slutbetänkande beskriver man utvecklingen i positiva ordalag. menar att organisationslivet har förändrats från att dominerats av hierarkiska organisationer till en ny form av platta medborgarorganisationer. I kallar man detta fenomen en ny nätverkskultur.33 Den nätverkskultur som beskrivs kan vara positiv vad gäller ska- pandet av socialt kapital. I denna nya kultur är medlemmarna mindre 658 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan hårt knutna till respektive förening eller folkrörelse men har kontakter med flera. Detta kan antas öka det sociala kapitalet.34 De studier som är gjorda av medborgarnas engagemang i olika typer av folkrörelser eller föreningar tecknar inte någon negativ bild. Med- borgarnas engagemang är fortfarande högt. Man har till och med sett en viss ökning under 1990-talet.35 Det är de bäst bemedlade som är akti- vast i föreningslivet.36 Det nya är att föreningslivet förändras och att nya former av nätverk, kooperativ och föreningar skapas. Exempel på detta är den ökade andelen av föräldradrivna friskolor och daghem. Det förefaller inte heller som om tilliten till andra medborgare har minskat. visar att människors tillit till sina medmänniskor har ökat i –1997. Han visar vidare att denna tillit är korrelerad till ett engagemang i föreningar och organisa- tioner.37 Det förefaller alltså som att varken medborgarnas aktiviteter i civilsamhällets organisationer minskar eller som om förtroendet för sin nästa har minskat i . Ett bestående problem är dock att inte alla är aktiva i ett nätverk eller någon annan organisation. av befolkningen ingår enligt inte i något nätverk eller annan organisation. Detta är ett stort problem ur ett jämlikhetsperspektiv. Som vi sett tidi- gare har själva deltagandet en stor betydelse för enskilda personers häl- soutveckling. Det är inte en orimlig gissning att de personer som står utanför något nätverk är de som främst är i behov av ett socialt nätverk. I den här promemorian har civilsamhällets organisationer studerats ur tre olika perspektiv: (1) som förmedlare av utsatta gruppers behov, (2) som aktör i hälsoarbetet och (3) som hälsosam arena. Eftersom civil- samhällets organisationer är heterogena är det svårt att ge en samlad bild av deras arbete och betydelse för folkhälsan i . Några slut- satser kan man dock dra. 36Jeppsson Grassman E, . Medborgarskapets Gestaltningar. Insatser i och utanför föreningslivet. I: SOU 1999:84 Civilsamhället. Demokratiutred- ningens forskarvolym VIII. Social Capital in the Social . The Swedish Model and . Paper delivered at the 1998 Annual Meeting in Mariott Copley Plaza, 3–6 1998. Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på hälsan 659 20.5.1Intresseorganisationer som förmedlare av olika gruppers behov Statsvetaren har beskrivit den svenska demokratisynen som kollektivistisk, vilket bl.a. innebär att intresseorganisationer får en särskilt stor betydelse som förmedlare av utsatta gruppers behov.38 I den här promemorian har vi kunnat se att olika grupper inte har samma förutsättningar att göra sin röst hörd, men att de som har svårast att som individer ge uttryck för sina erfarenheter är de som har störst nytta av medlemskap och deltagande i en intresseorganisation. 20.5.2Föreningar och folkrörelser som aktörer i hälsoarbetet Föreningar och folkrörelsers betydelse som aktörer i själva hälsoarbetet har ökat . I promemorian har diskuterats när organisa- tionernas specifika natur gör dem bättre än offentliga organ att göra vissa saker, t.ex. att nå grupper som offentliga organ har svårt att nå eller där föreningarna har unika egenskaper som det offentliga aldrig kan ha. Den utveckling vi sett med fler föreningar och folkrörelser som utför direkt hälsoarbete kommer sannolikt att fortsätta. Från folkhälso- synpunkt är denna utveckling positiv, eftersom samhället blir mer mångkulturellt och fragmentariskt, vilket innebär att medborgarnas behov blir mer heterogena.