sou · GOB311d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Emellertid framträder en klar tendens att det under skuggan av de stora växer fram företag som expanderar. I alla tre delbranscherna banker, försäkring och finansiella serviceföretag ökar de mindre företagen i relativ betydelse som arbetsgivare. Tendensen är tydlig och det synes som om vi går mot en finansiell sektor där de stora företagens dominans inte nödvändigtvis kommer att vara lika stor som . I detta sammanhang är det dock intressant att notera att en pågående fusionsvåg kan komma att verka i motsatt riktning. Då flera fusioner genomförs över nationsgränserna kan detta aktualisera ett behov att betrakta finansiella marknader inte bara som landsspecifika. Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. Trots att ett växande antal företag kan tyda på en hårdnande kon- kurrens säger materialet lite om sektorn eller branschernas konkurrens- kraft. I nästa kapitel kommer vi därför att närmare studera arbets- kraftens karaktäristika och diskutera eventuell påverkan på den finan- siella sektorns konkurrenskraft. Volym C:248 Bilaga 21 3Den finansiella sektorns kompetensbehov Syftet med detta kapitel är att försöka beskriva ett troligt utvecklings- scenario för finanssektorn. Med hjälp av statistik rörande arbetskraftens sammansättning och intervjuer kommer ett antal kritiska frågeställningar och skiljelinjer att beskrivas och analyseras. 24 intervjuer har genomförts med i sektorn verksamma personer från de större bankerna, försäkringsföretagen, fondkommissionärer, investmentbanker, Riks- banken samt arbetsgivare och fackliga organisationer. Dessa är med något undantag i ledande ställning eller med utbildnings- och utvecklingsansvar. Även om respondenternas organisationstillhörighet är viktig har urvalet främst baserats på det faktum att de i sina arbeten konfronteras med frågeställningar liknande denna undersökning. Syftet med intervjuerna har varit att försöka fånga sektorsrelevanta frågeställningar och viktigare utvecklingstendenser rörande företagens allmänna såväl som kritiska kompetensbehov. Ett ytterligare fråge- område har gällt utbildningsväsendets produktion av studenter och kunskap. Beskrivningar och analyser är avsiktligt gjorda så att enskilda respondenter eller företag inte kan urskiljas. 3.1En sektor i brytningstid Sammanfattas respondenternas bilder framgår att den nu pågående tekniska utvecklingen med automatisering och IT antas förändra sektorn radikalt. Gemensamt, oavsett branschtillhörighet, är att förändringarna i distributionssystemen förväntas komma påverka inte bara konkurrensen på kundmarknaderna, branschstrukturerna, organisationsformerna och arbetsuppgifterna utan även kraven på arbetskraftens kompetens. ser vi att internet får en allt mer framträdande roll som distributionskanal och inte bara banker utan i stort sett hela sektorn använder sig av internet som ett alternativ till de traditionella distribu- tionsformerna. Detta har inneburit, bland annat, att de kunder som är anslutna till internet kommit att ta över en del av de arbetsuppgifter som hanteras i företagen. Kanske påtagligast är detta inom bankverk- samheten där kunderna själva sköter konteringar av räkningar, exekverar SOU 2000:11 Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. överföringar, inbetalningar, köporders m.m. Trots att anses befinna sig långt fram i ett internationellt perspektiv upplevs det råda en stor brist på IT-kompetens inom branschen. De långsiktiga konsekvenserna av en ökad IT-utbredning med allt mer sofistikerade hjälpmedel kommer att påverka arbetsinnehållet inom sektorn. Konsekvenserna blir uppenbara i bank- och försäkringsverksamhet, vilka är de delbranscher som sysselsätter flest antal personer. De relativt arbetsintensiva sysslorna på kontoren, (t.ex. kassa- och kontanthantering) och försäkringsrörelserna förväntas minska allt snabbare. Kontorsrörelsernas karaktär och arbetsinnehåll håller med andra ord på att förändras. Från att ha hanterat relativt enkla tjänster såsom in- och utbetalningar, överföringar och försäljning av standardi- serade tjänster ges allt mer kvalificerad rådgivning och försäljning av mer komplexa tjänster. Som en naturlig följd av en hårdnande konkur- renssituation antas informationsgivning, rådgivning och försäljning öka ytterligare i betydelse. På sina håll lever visionen om det kontantlösa samhället. Även om tidigare förutsägelser av liknande slag, t.ex. det papperslösa kontoret, kommit på skam och förväntningarna bör vara måttliga, finns det an- ledning att i detta fall tro på en utveckling åt det hållet. har kort, giron och cashkort ersatt en del av kontant- hanteringen. Betalningar via internet ersätter i sin tur pappersbaserade girereringar och de numera allt ovanligare kontantbetalda fakturorna. Utvecklande av elektroniska fakturor (enkelt uttryckt en mer avancerad form av autogiro) går också i den riktningen. Kundernas ökade förtrogenhet med datorer och internet antas komma att spela en viktig roll i utvecklingen av sektorn. upplever både banker och försäkringsföretag att kunderna ställer allt högre krav på dem som leverantörer av finansiella tjänster. Denna utveckling antas förstärkas när datormognaden i samhället ökar ytterligare – något alla intervjuade varit övertygade om kommer att ske när de som är ungdomar blir kunder till sektorn. Internetlösningar gör det möjligt att utföra finansiella tjänster snabbare och på längre distans från kunderna. Behovet av geografisk närhet för försäljning av finansiella tjänster kommer därför troligen att minska och de nya distributionsformerna väntas bidra till att konkurrensen om kunderna hårdnar. En ytterligare effekt av det anförda är att internationella aktörer, givet att de utnyttjar tekniken, snabbare och lättare kan etablera sig på den svenska marknaden. Detta torde äga sin riktighet åtminstone för enklare tjänster som inte kräver uppb yggnad av en större organisation. Den lokala närvaron har historiskt visat sig spela en stor roll i den finansiella tjänsteproduktionen. En viktig orsak till detta är att lokal närvaro/representation har möjliggjort för det Volym C:250 Bilaga 21 SOU 2000:11 finansiella företaget att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan företag och kunder. Genom lokal närvaro och kunskap om lokalt specifika förhållanden skapas dessutom kunnande om kunderna och deras behov av finansiella tjänster. Ändrade distributionssystem medför visserligen att kravet på lokal närvaro minskar – åtminstone för själva utförandet av enklare tjänster. Dock kommer närvarokravet sannolikt att kvarstå vid initierande av kundrelationer och mer betydelsefulla affärers genomförande. I detta avseende föreligger en viss skillnad mellan bank- och försäkringsverksamhet där den förra något generaliserat fungerat som kundmottagare medan den senare i huvudsak ägnat sig åt kunduppsökande försäljning. Från resp ondenternas svar kan utläsas en förväntan om att branschernas arbetssätt blir allt mer lika och går mot att bli mer uppsökande. Detta kommer då att få vissa konsekvenser för organisationerna. Backofficetjänster och stödjande administration förväntas med hjälp av administrativa datorbaserade stödsystem minska och centraliseras i högre grad än vad som är fallet . En tendens som alla intervjuade berört är det ökade intresset för privatekonomi. Ett uttryck för detta är de svenska hushållens ökade finansiella placeringar (jfr. t.ex. , 2000). Genomförande av det nya pensionssystemet kan förväntas öka fokuseringen ytterligare på frågor som rör hushållens ekonomi och sparande. Detta sammantaget kan antas göra de svenska hushållen allt kunnigare i ekonomiska frågor. Med ökat kunnande och intresse förväntas efterfrågan och kvalitetsmässiga krav på finansiella tjänster öka. Införandet av EMU kommer att påverka den finansiella sektorns kundmarknader. Oavsett om går med i eller inte kan man på förhand se vissa konsekvenser. En viktig del som berör finanssektorn är att behovet av växlings- och terminsaffärer minskar. Om går med kan man dessutom förvänta sig att konkurrensen från europeiska aktörer på den finansiella marknaden ökar i och med att det konkurrenshinder en egen valuta utgör försvinner. Å andra sidan sjunker troligen kreditinstitutens fundingkostnader och den sammanlagda effekten är svårbedömd. Det är också svårt att bedöma konsekvenserna för sysselsättningen inom sektorn men enligt förväntas ett medlemskap, genom en mer dynamisk utveckling för svenskt näringsliv och en mer omfattande utrikeshandel, lämna positiva bidrag till sektorn (, 1997, s. 3). Inom de delar av sektorn som arbetar med mer kvalificerade finan- siella tjänster riktade mot större företag och institutioner förväntas den ökande globaliseringen och därmed sammanhängande konkurrens från internationella aktörer (företag och börser) öka konkurrensen i . De svenska storföretagen anlitar i allt större utsträckning inter- Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. nationellt verksamma finansiella företag som leverantörer av finansiella tjänster. Särskilt gäller detta området corporate finance (avancerad rådgivning t.ex i samband med fusioner och förvärv eller finansiella tjänster som börsintroduktion och emissioner). Inom denna del av den finansiella sektorn är ständig lokal närvaro inte längre någon förut- sättning för genomförande av affärer, utan kompetens kan vid behov lätt flygas in från något världsledande finansiellt centra. I diskussionen om vad som utmärker finansiella centra och vad som bidrar till att stärka dessa har bl.a. stordriftsfördelar i kompetens nämnts (Gehrig, 1998). Ett större finansiellt centra förmår att skapa en tilläcklig arbetsmarknad för specialister, vilket bidrar till att göra marknaden mer attraktiv (, 1990). Det föreligger också fördelar av stor verksamhet inom detta område. De större finansiella aktörerna har bättre förutsättningar att lyckas eftersom de i kraft av sin storlek kan genomföra större affärer och hålla tillräcklig kompetens (, s. 57-60). Sammantaget kan man anta att den finansiella sektorns huvudsakliga kundmarknad, dvs. svenska företag och privatpersoner kommer att präglas av en ökad konkurrens. De nya distributionsformerna kommer därvidlag att bidra till att skapa en situation där de traditionellt trögrörliga kunderna blir allt mer flyktiga. Konkurrensen kan förväntas komma dels inifrån dvs. både branschglidande och nischbetonade svenska företag samt dels från internationella aktörer. 3.2Strategiska frågor om arbetskraftens kompetens Från intervjuerna framkommer vissa frågor som kan bedömas vara strategiskt viktiga för att bibehålla eller skapa konkurrenskraft. En viktig sådan är problemen med generationsskiftet, en andra är ett förväntat ökat behov av akademiskt skolad arbetskraft. Förväntade problem med generationsskiftet brukar förknippas med 40- talisterna. Då 40-talisterna går i pension, ökar inte bara pensionsbördan utan arbetslivet tappar också en stor grupp erfarna personer. Detta är emellertid inte ett problem som bara finns i utan återfinns i de flesta viktiga konkurrentländerna (Sohlman, 1995, s. 37). Ser vi till sektorn i sin helhet, som i tabell 3:1, framgår att närapå av de anställda 1996 (24 311 personer) inom den närmaste 15-års perioden uppnått eller kommer att uppnå pensionsålder. Tabell 3:1 Antal anställda och åldersgrupp svensk finansiell sektor, totalt % (antal) Källa: SCB, 1996. Om man antar att det finns ett samband mellan ålder och erfarenhet kan tabellen tolkas som om att en stor mängd erfarna anställda kommer att lämna branschen. Visserligen kan det från tabellen utläsas att av sektorns anställda finns kvar i finanssektorn även efter att de uppnått pensionsåldern. Detta kan tolkas som om att man försöker behålla en viss viktig kompetens. Materialet ger dock inte möjlighet att bestämma vilka arbetsuppgifter den gruppen utför, men troligt är att det handlar om ledande tjänster av mer tillfällig eller konsultativ karaktär. Denna kvarhållna erfarenhet kan dock knappast förväntas anta några större proportioner och man måste därför konstatera att sektorn går mot en situation där mycken erfarenhet successivt kommer att försvinna. Kapitel 2 gav vid handen att det föreligger strukturella skillnader mellan de i sektorn ingående branscherna. Det finns därför anledning att närmare se huruvida detta återspeglas i åldersstrukturen. Från tabell 3:2 nedan framgår också att skillnaderna mellan branscherna föreligger även i denna fråga. Andel anställda åldersgrupperat, svensk finansiell sektor, branschvis (SNI 671 & 672) Källa: SCB, 1996. Bank- och försäkringsbranscherna är de branscher som har flest äldre anställda. De kan därför antas vara de branscher som kommer förlora mest erfarenhet de kommande 15 åren. Den övriga delen av sektorn har en annorlunda åldersstruktur och, procentuellt sett, påtagligt yngre anställda. En viktig fråga i sammanhanget är om denna åldersfördelning som branschen har är ett potentiellt hot mot konkurrenskraften eller inte. För att svara på denna fråga behöver vi se närmare på både utbildningsnivå och arbetsuppgifter. Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. I ett första skede är det nödvändigt att närmare studera den grupp av anställda som kommer att lämna sektorn på grund av åldersskäl. Det framgår att denna grupp anställda domineras av personer med låg formell utbildning. Det förefaller inte helt orimligt att anta en stor del av denna grupp är personer som arbetar med de relativt enkla arbets- uppgifter, vilka successivt kommer att minska. De intervjuade likväl som andra företrädare för branschen tror på att sysselsättningen i sektorn totalt sett kommer att minska som ett resultat av effektivisering och införande av ny teknik. Om så blir fallet är det inte säkert att förlusten av denna grupp kommer att påverka konkurrenskraften menligt. Delas, som i figur 3:1, de anställda upp i två grupper, en yngre (20- ) och en äldre (50 och äldre) framgår att utbildningsnivåerna är olika. Den äldre gruppen till sk illnad från den yngre gr uppen domineras av personer med utbildning motsvarande tvåårigt gymnasium eller lägre. Åldersgrupperad utbildningsnivå i svensk finansiell sektor 1996 Gymnasium längre än 2 år, max 3 år utbildning mindre än 3 år (inkl. 4-årigt tekniskt längre inkl. forskarutb. Anm.: Ospecificerad utbildning är exkluderad, vilken uppgår till av de Källa: SCB, . Dock måste man ta i beaktande att många inom åldersgruppen genom erfarenhetsuppbyggnad i arbetet skaffat en för arbets uppgifterna viktig kompetens. En viktig fråga är således om denna dränering av erfarna personer kommer att kunna kompenseras av den yngre generationen samt nyanställningar så att den finansiella sektorn bibehåller eller hellre stärker sin konkurrenskraft? Här står sektorn inför några utmanande krafter, vilka arbetar för och emot konkurrenskraft. Å ena sidan kommer stora pensionsavgångar Volym C:254 Bilaga 21 medföra att erfarenhet kommer att lämna sektorn. Å andra sidan, som antogs ovan, utgörs dessa till viss del av relativt lågt utbildade personer som arbetar med relativt enkla arbetsintensiva uppgifter (främst) inom bank- och försäkringsrörelserna. Om dessa genom införande av ny teknik minskar till förmån för mer avancerade uppgifter förändras också kraven på arbetskraftens kompetens, vilket medför att förlusten kanske inte blir så betungande. Problemet kan dock kvarstå på ledningsnivå och en ytterligare utmaning som sammanhänger med generationsskiftet är skiftet på ledande positioner. 6 Om detta problem inte uppmärksammas riskeras ett kompetensgap att skapas då en stor del erfarna chefer kan befaras pensioneras i stort sett . Från intervjuerna framgår med tydlighet att det föreligger en förväntan att utbildningsnivån måste och kommer att höjas inom branschen. Ett scenario där allt fler enklare tjänster försvinner, automatiseras eller utförs av kunderna själva gör att efterfrågan på relativt lågutbildade personer minskar. Vissa respondenter tror till och med att man bara kommer att efterfråga akademiker . Detta ökade intresse för akademiker har sin grund i en föreställning om dessa genom sin examen visat prov på bl.a. inlärningsförmåga, inlärningsintresse, analytiskt förmåga och förändringsberedskap/benägenhet. Tidigare studier om 1990-talets bankkris har visat att en kompe- tenshöjande process redan har börjat. (1995, s. 152-160) visar att utbildningsnivån ökade . Denna höjning av utbildningsnivån kan ges flera förklaringar. En är att utbildningsnivån ökar generellt i det svenska samhället och att den därför också ökar i de svenska bankerna. En annan inte motsägande förklaring är att ökningen är ett resultat av en medveten rekryteringspolitik. (1995, s. 160) konstaterar dock att branschen i huvudsak anställt gymnasieutbildad personer som internutbildats. Vid en nordisk jämförelse framkommer att den svenska banksektorn jämfört med den danska, finska och den norska har en betydligt högre andel universitets och handelshögskoleutbildade (BAO, 1998, s. 10). 6 Enligt Finansförbundets undersökningar framgår att åldersnivån bland cheferna ökat (1998). Ser man till chefer i åldersgruppen har denna grupp ökat något (från 1997). För gruppen har ökning varit mer markant (från 1997). Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. Om vi ser till dagens situation framgår det att den för bankbranschen förmedlade bilden stämmer väl överens med sektorn i sin helhet, men att det föreligger variationer mellan delbranscherna. Drygt två tredjedelar av de anställda () hade 1996 högst 3-årig gymnasieutbildning, medan knappt en tredjedel hade en eftergymnasial utbildning, varav knappt hälften eftergymnasial utbildning. Från figur 3:2 märks också att bank och försäkring, vilka är de branscher som sysselsätter flest personer, hade den lägsta andelen aka- demiker. De företag som klassats tillhörande delbranscherna finans- förmedling (som t.ex. leasingföretag och investmentbolag), service- företag till bankverksamhet, finansförmedling och försäkringsverksamhet (som t.ex. administrativa stödbolag, fondkommissionärer och för- säkringsmäklare) har en relativt högre formell utbildningsnivå. Utbildningsnivå i svensk finansiell sektor, 1996 Högst gymnasial utbildning 2 år Gymnasium längre än , max 3 år Eftergymnasial utbildning mindre än (inkl. 4-årigt tekniskt gymnasium) Eftergymnasial utbildning eller längre inkl. forskarutb. Anm.: Ospecificerad utbildning är exkluderad, denna uppgår till av de anställda. Källa : SCB . (1995, s. 153) konstaterar att bankbranschen 1990 hade relativt få akademiker och att endast en tiondel av de anställda hade akademisk examina. Den bild som framträder här konstaterar en kraftig ökning av antalet akademiker verksamma i den svenska finansiella sektorn. Denna tendens är även synlig i andra ekonomier såsom den amerikanska där avreglering, branschglidning och teknikutveckling är framträdande (Demsetz, 1997). I fall kan ökningen, inte förvånande, hänföras till de yngre anställda i sektorn (jfr. figur 3:1). Volym C:256 Bilaga 21 Ovan konstaterades att alla intervjuade såg en utveckling med ökat behov och därmed efterfrågan av akademiskt skolad personal och att detta bedöms vara av avgörande betydelse för företagens konkurrens- kraft. Från intervjuerna framkommer att det är främst ekonomer som efterfrågas. Ekonomerna är den största av de efterfrågade kategorierna. Detta betyder dock inte att statistiker, matematiker eller jurister inte efterfrågas. Inte minst den senare gruppen har länge varit väl represen- terad bland akademikerna i sektorn (jfr. t.ex. , 1995, s. 156). Skälet till att efterfrågan på ekonomer dessutom kan antas öka beror på det förväntade ändrade arbetssättet inom sektorn. Ett ökat inslag av rådgivning och uppsökande försäljning i kombination med kunnigare kunder (hushåll och mindre företag) ställer ökade krav på ekonomiskt kunnande. Dessa krav finns förvisso redan inom de delar av sektorns verksamheter som möter mer kvalificerade kunder (t.ex. värde- pappersmarknader, större företag och institutioner). För den s.k. massmarknaden som sysselsätter och fortsättningsvis också förväntas sysselsätta flest personer efterfrågas mer generell eko- nomisk utbildning framför mer specialiserad utbildning. Respondenterna har över lag varit obenägna att uttala sig mer specifikt rörande önskade fördjupningsprofiler hos de blivande medarbetarna. Bland de kunskapsområden som ändå nämnts inom det ekonomiska fältet fram- träder att kunskaper inom ekonomistyrning/redovisning och marknads- det ekonomiska ämnesområdet är konsekvenser för sektorns tjänsteproduktion förväntas komma att ställa högre krav på kunskaper inom IT parat med ekonomiska kunskaper. Avreglering och teknisk utveckling har tillsammans skapat en situation som, jämfört med den före mitten , är mer konkur- rensutsatt och föränderlig. Detta återspeglas också i de egenskaper de intervjuade lyft fram och betonat som viktiga hos arbetskraften. Om de varit mindre benägna att uttala sig om vilka faktakunskaper som efter- frågas så var respondenterna mer eniga och betydligt mer explicita vad gäller önskade färdigheter. Inte minst gäller det analytisk kunnande och förmåga. Då man förväntar sig en sektor med fortsatt hög för- ändringstakt (bl.a. med avseende på konkurrenssituation och distribu- tion) anser respondenterna att de anställdas förmåga att analysera och Arbets- och konkurrenskraft i den svenska. dra slutsatser därav blir centralt för företagens konkurrenskraft. Detta är också ett uttryck för att man ser en ökad decentralisering där beslut som fattas ute i organisationen vid kontakt med kunderna blir allt viktigare för företagens vinster. En efterfrågad färdighet/förmåga som också är betydelsefull i detta sammanhang är de anställdas sociala förmåga . Respondenterna betonar också att förväntan om att starkare fokus på försäljnings- och rådgivningstjänster medför att man ställer allt högre krav på de framtida medarbetarnas sociala förmåga. För den del av sektorn som arbetar med mer kvalificerad tjänste- produktion riktade mot kunder som efterfrågar mer komplicerade finansiella lösningar, ser kraven på arbetskraften något annorlunda ut. Inte minst gäller detta vid utveckling av nya och förbättringar av gamla tjänster. För dessa efterfrågas förutom fördjupade kunskaper i mate- matik och statistik även kunskaper i finansiell ekonomi. Personer med denna typ av kunskap har kommit att rekryteras från tekniska högskolor och universitetens tekniska och naturvetenskapliga fakulteter. Det stora inslaget av avancerad matematik inom derivatinstrument, riskmanage- ment och aktuarieverksamhet ställer höga krav på matematisk och statistiskt kunnande. Inom dessa områden är koppling till forskning påtaglig och flera exempel finns på att även forskarutbildade personer rekryteras av sektorn. Efterfrågan på dessa kategorier är stark och flera respondenter betonar att det är svårt att rekrytera kompentent personal. Å andra sidan finns det de inom branschen som hävdar att rekryteringsproblemen i stort är en fråga om lönenivåer och att man i vissa fall måste bredda sin rekryteringsbas till ett nordiskt eller euro- peiskt plan. Ett särskilt kunskapsområde som upplevs som akut nu är spetskompetens inom IT, bl.a. programmering av IT och smartcards- tekniken. Även för denna grupp anser respondenterna att företags- ekonomisk kunskap och affärsinne/kunnande, parat med kommuni- kativ samt social förmåga är viktiga delar i den eftersökta kompetensen. Om än behovet av personer med ovan beskrivna kompetens är relativt lågt (i absoluta tal) bedömer respondenterna att betydelsen av dem är stor för de företag som är verksamma på denna del av marknaden. Den grupp som kan kategoriseras som arbetande med kvalificerad tjänsteproduktion inrymmer ett flertal olika yrken och den tillgängliga statistiken är inte tillräckligt precis för att ange ett exakt antal. En skattning av populationens storlek kan dock göras utifrån lönestatistik. Enligt SCB:s löneregister märks att av finanssektorn har en Volym C:258 Bilaga 21 månadslön överstigande månaden (jfr. bilaga 2).