sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — På motsvarande sätt behövs det specialkunskap inom barn- och ungdomspsykiatrin för att kunna ta emot döva barn och barn och ungdomar med bl.a. Damp/ADHD, autism och språkstörningar. För personer från andra länder är det viktigt att kunna få psyko- logiskt stöd på sitt eget språk. Könsperspektiv i hälso- och sjukvården Den medicinska kunskapen om män är bättre än den om kvinnor. Det finns stora luckor i kunskapen om vad könsskillnaderna består av och vad de innebär för diagnostisering, behandling, medicinering, reha- bilitering osv. Detta påverkar kvinnors hälsa och bör betraktas som en folkhälsofråga. Konsekvenserna av den bristande kunskapen är omfat- tande och av både medicinsk, social, psykologisk och ekonomisk art. Utredningen om jämställd vård konstaterade att det saknas kunskap om hur kvinnor med hjärt-kärlsjukdom skall vårdas33. Många studier har visat att kvinnor får ett mer passivt omhändertagande än män, och att dödligheten efter hjärtkirurgiska ingrepp är högre för kvinnor. Utredningen diskuterade också hälsosituationen för kvinnor med dia- betes. Det har visat sig att kvinnor har sämre hälsa och livskvalitet än män och att det finns könsskillnader i vården. Det tycks också vara så att sociala mönster och klasstillhörighet betyder mer för risken att avlida i diabetes för kvinnor än för män. En förklaring kan vara, heter det i utredningen, att lågutbildade kvinnor inte får det stöd och den utbildning de behöver för att förstå sin sjukdom, medan män i motsvarande situation kanske får mer hjälp av anhöriga. Kanske finns det liknande faktorer som ger skillnader i livskvalitet för kvinnor respektive män med andra sjukdomar. 33 SOU 1996:133 Jämställd vård. Olika vård på lika villkor. Betänkande av Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården. Hälsa och funktionshinder 529 I vissa sammanhang får män sämre stöd än kvinnor. Utredningen om jämställd vård jämför exempelvis det psykologiska stödet till kvin- nor med bröstcancer med stödet till män med prostatacancer. Man kon- staterar att män mer sällan än kvinnor frågar efter stöd och att det behövs bättre kunskap om kvinnors och mäns olika sätt att tackla kris- reaktionerna och stressen vid en livshotande sjukdom. Många skador och sjukdomar kan påverka sexuallivet. Det finns ett stort behov av rådgivning för människor som oroar sig för vad deras skada eller sjukdom innebär för deras sexualliv. Det behövs också råd- givning om hur man kan hantera smärta, trötthet, spasticitet, svårig- heter att få erektion och andra problem. Att vara beroende av praktisk hjälp med det personliga kan innebära komplikationer för sexuallivet. Det är fara att integriteten kränks, efter- som det praktiska beroendet innebär att andra människor har insyn i ens privatliv. Dessa komplikationer förstärks av att det fortfarande finns starka tabun kring funktionshinder och sexualitet. För den som har funktionshinder och är homosexuell kan det bli särskilt komplicerat att utöva sin sexualitet. Det behöver finnas möjligheter att ta upp frågor om sexualitet och funktionshinder inom habilitering, vuxenhabilitering och rehabilitering, på gynekologavdelningar och neurologiska avdelningar samt på ung- domsmottagningar. Utredningen om jämställd vård ägnade ett avsnitt i slutbetänkandet åt bemötandet av kvinnor och män med sexuella pro- blem till följd av sjukdom eller funktionshinder34. Man konstaterade att mäns sexuella problem uppmärksammades oftare än kvinnors och att kvinnor därför fick sämre möjligheter till sexuell rehabilitering. Utredningen betonade också vikten av att både kvinnor och män får tillgång till sexualhjälpmedel. Tandvården kan innebära komplikationer när man har ett funktionshin- der. Vissa magsjukdomar påverkar slemhinnorna, tandköttet och tand- hälsan. Många mediciner har liknande konsekvenser. Personer med epilepsi kan få tandskador vid epileptiska anfall. På grund av olycks- risken kan man inte använda proteser, utan behöver ha käkbens- 34 SOU 1996:133 a.a. 530 Hälsa och funktionshinder implantat, som är mycket kostsamt. En del funktionshinder innebär att människor måste ha stöd av omgivningen för att sköta sina tänder. Personer som har ett särskilt stort behov av tandvård därför att de har en kronisk sjukdom eller ett funktionshinder kan få ekonomisk ersättning för en del av kostnaderna från (SFS 1998:1337). De som har stöd och service enligt LSS kan få del av tandvård. Den räknas då som sjukvård och ingår i hög- kostnadsskyddet. Men för många människor med funktionshinder inne- bär tandvården stora kostnader utöver merkostnaderna för sjukvård, medicin osv. utredning om taxor och avgifter för vård och omsorg visade att skillnaderna mellan olika hushålls kostnader för tandvård var betydande35. De högsta redovisade kostnaderna översteg . förutspådde att tandvårdsrefor- men som trädde i kraft sannolikt skulle ge ytterli- gare ökad spridning i kostnader för tandvård. En del funktionshinder innebär att man behöver anlita specialist- tandvård, men väntetiderna är långa, eftersom specialisttandläkarna är få. För personer med rörelsehinder kan det vara svårt att hitta en tand- läkarmottagning, som är fysiskt tillgänglig. För dem som är elöver- känsliga är det också nödvändigt att gå till en tandläkare som har inrett sin mottagning så att de utan att bli sjuka kan vistas där den tid behandlingen varar. Handikapporganisationernas verksamhet kan i sig betraktas som hälso- främjande bl.a. i den bemärkelsen att människor med gemensamma erfarenheter och upplevelser får tillfälle att träffa varandra. En av orga- nisationernas uppgifter är att förmedla kunskap om funktionshindret till medlemmarna. Det kan gälla medicinska rön, nya behandlingsformer och läkemedel, men också information om olika former av hälsoinsat- ser och stöd från samhället. En del av handikapporganisationernas hälsofrämjande verksamhet utgör komplement när samhällets hälso- insatser inte är tillgängliga för personer med funktionshinder. 35 Taxor och avgifter för vård och omsorg. Hälsa och funktionshinder 531 Flera stora handikapporganisationer har rekreations- och behandlings- anläggningar. Där kan personer med funktionshinder vistas längre eller för utredning, träning och behandling, men också för att få kunskap om sitt funktionshinder och få kontakt med andra med samma funktionshinder. På sin rekreationsanläggning har Neuro- logiskt exempelvis arbetat för att utveckla möjligheterna till en aktiv fritid för personer med rörelsehinder. Ett resurscentrum för fritid har byggts upp, där rörelsehindrade kan pröva olika aktiviteter och hjälpmedel. De flesta organisationer ordnar läger, kolonier och andra semester- aktiviteter för både familjer, barn och ungdomar. Må-bra-veckor och Kom-i-form-kurser är andra former av hälsoinsatser. Kurser och upp- sökande verksamhet för personer som fått en sjukdom eller ett funktionshinder är också vanliga verksamheter i handikapporganisa- tionerna. har prövat några modeller för motion för sina medlemmar. Motionslunken, där medlemmar prome- nerar enskilt eller tillsammans, ordnas . har också haft ett projekt med skidåkning med ledsagning. Förbundet står för ledsagarkostnaden, men det är svårt att rekrytera ledsagare. Rekryteringsgruppen arbetar med aktiv rehabilitering för barn, ung- domar och vuxna med rörelsehinder. Idrotten är en mycket viktig del i träningen. Man erbjuder arbetsterapi, sjukgymnastik och friskvård, samt ordnar läger. Funktionshinder försämrar på olika sätt förutsättningarna för en god hälsa. Det är därför angeläget med vissa insatser som syftar till att skapa förutsättningar för en bättre hälsa för personer med funktions- hinder. har kostnaderna stigit för sjukvård, medicin, tand- vård, behandling av olika slag, resor i samband med sjukvård osv. För många enskilda innebär det att de måste avstå från hälsoinsatser som kostar pengar, exempelvis tandvård, motion och rekreation. Detta drab- bar personer med funktionshinder, som ofta har höga kostnader för 532 Hälsa och funktionshinder hälso- och sjukvård. I synnerhet gäller det kvinnor som generellt har sämre ekonomi än män. har både samt Boende- och utrett frågan om avgifter och merkostnader på grund av funktionshinder. Kommittén Välfärdsbokslut och Social- styrelsen (Äldreuppdraget) har också granskat situationen. Utrednings- arbetet har dock inte resulterat i något förslag från regeringen. Det behövs därför åtgärder för att kompensera merkostnader för hälsoinsat- ser för personer med funktionshinder. Personer med funktionshinder har inte samma möjligheter som andra att teckna privata liv-, olycksfalls- och sjukvårdsförsäkringar. Frågan har utretts , och förhandlingar har förts mellan handi- kapprörelsen och försäkringsbolagen, men det har inte varit möjligt att komma till rätta med begränsningarna i rätten att teckna för- säkringar. Det bör därför övervägas om lagstiftning behövs för att upp- häva begränsningarna när det gäller funktionshindrade personers rätt att teckna privata liv-, olycksfalls- och sjukvårdsförsäkringar.36 Stöd till barn med funktionshinder Barn med funktionshinder får i vissa fall inte det stöd och inte heller den träning och behandling de behöver. Detta får negativa konsekven- ser för barnens emotionella, sociala, intellektuella och motoriska utveckling och därmed också för deras hälsa. Det behövs därför insat- ser för att stärka och utveckla verksamheten inom framför allt barn- och ungdomshabilitering så att barn med funktionshinder får den sti- mulans och träning de behöver för sin utveckling. Hälsoförutsättningar för barn med funktionshinder kan också för- bättras genom att definitionen av hjälpmedel vidgas så att den anpassas till barnens behov av exempelvis leksaker och redskap för fritidsakti- viteter. För den fortsatta utvecklingen av en hälsofrämjande skola är det angeläget att behoven hos barn med funktionshinder uppmärksammas, så att den blir en hälsofrämjande skola för alla. Möjligheterna för funktionshindrade elever att delta i skolans idrottsundervisning bör sär- skilt beaktas. 36 Ett avtal har tecknats mellan staten och med inriktning på genetiska frågor. Se avsnitt 14.2.1. Försäkringsbolagen förbinder sig bl.a. i avtalet att inte införa krav på genetiska undersökningar vid prövning av ansökan om försäkring. Avtalet gäller t.o.m. . Hälsa och funktionshinder 533 Anhöriga till personer med funktionshinder, framför allt föräldrar som har funktionshindrade barn, behöver ett gott stöd, både praktiskt, ekonomiskt, socialt och psykologiskt. Möjligheter till förlängd utbildningstid Det finns ett väl belagt samband mellan utbildning och hälsa. Personer med lång utbildning har bättre hälsa och högre medellivslängd än per- soner med kort utbildning. Ett funktionshinder minskar ofta möjlig- heterna att skaffa sig en lång utbildning, bl.a. därför att personen ofta behöver för att genomföra sina studier. Möjligheterna att studera på individuellt anpassade program inom och gym- nasieskolan behöver därför förbättras. Reglerna för studiestöd från , , behöver vidare ses över med syfte att förbättra möjligheterna till förlängd studietid för högskolestude- rande med funktionshinder. Att ha ett arbete är en viktig hälsofaktor. Det råder dock stora brister i insatserna för att ge fler personer med funktionshinder möjligheter att delta i arbetslivet, bl.a. därför att samordningen av de insatser som görs av olika parter inte fungerar bra. Den process som behövs för att en person med funktionshinder skall komma in i arbetslivet får inte heller alltid ta den tid som krävs. För att komma till rätta med de brister som finns behövs ett långsiktigt samarbete mellan Arbetsmarknads- verket, och exempelvis de fackliga organisationerna, handikapprörelsen, arbetsgivare samt kommunens LSS-insats. Tillgången till arbetshjälpmedel behöver också förbättras. Enskilda individer riskerar att falla mellan stolarna därför att ansvaret bollas mellan olika ansvariga. Fysisk aktivitet genom kontinuerlig träning och behandling Fysisk aktivitet har en grundläggande betydelse för hälsan. För perso- ner med funktionshinder är det ofta svårt att delta i de olika former av motion som erbjuds allmänheten. Den fysiska aktiviteten kan i stället bestå av exempelvis sjukgymnastik. De flesta personer med funktions- hinder behöver sådan återkommande träning och behandling regelbun- det under hela livet. Det är ett samhällsansvar att funktionshindrade aktivt erbjuds möjligheter till motion och träning på sina egna villkor. 534 Hälsa och funktionshinder Det finns ett stort behov av psykologiskt stöd för personer med olika slags funktionshinder. Särskilt behöver funktionshinder som innebär kommunikationssvårigheter uppmärksammas, exempelvis dövhet och hörselskada samt utvecklingsstörning, Damp/ADHD och tal- och språkstörningar. Det psykologiska stödet till dessa grupper behöver utformas med hjälp av specialkunskap om de olika kommunikations- former som behövs. Utvecklingsmedel till handikapporganisationerna för hälsoinsatser För personer med funktionshinder är det nödvändigt att kunna skaffa sig kunskap om det egna funktionshindret för att kunna stärka och utveckla en god hälsa. Ett sätt att tillgodose detta är att ge handi- kapporganisationerna tillsammans med andra aktörer medel för att i projektform pröva olika former av hälsofrämjande insatser. Kunskapen om funktionshinder behöver förbättras inom skolhälso- vården samt hos dem som arbetar med hälsofrågor, hälsoupplysning osv. Det kan exempelvis ske inom ramen för det nationella program för kompetensutveckling om funktionshinder, som utarbetas av utbildningsstöd, Sisus. I utbildningen är det viktigt att förmedla kunskap om de särskilda hälsovillkor som gäller för invandrare med funktionshinder. Funktionshinder finns inte med i alla kommuners folkhälsoplaner. Det är därför värdefullt att det upprättas folkhälsoplaner i alla kom- muner och att funktionshinder finns med som en särskild hälsofaktor i dessa planer. Det finns stora brister i tillgängligheten för personer med funktions- hinder när det gäller lokaler för hälso- och sjukvård. Bristerna finns inte minst inom den förebyggande hälsovården för kvinnor. Bristen på tillgänglighet gäller också platser för motion och rekreation, samt lek- platser. Dessa brister behöver kartläggas, vilket exempelvis kan ske inom ramen för det nationella tillgänglighetscenter som inrättas hos . Hälsa och funktionshinder 535 En studie som genomförts vid visar att det finns stora brister i säkerheten inom färdtjänsten med incidenter och olycksfall som följd.37 Orsaken är oftast att rullstolen inte har blivit ordentligt fastsatt och att säkerhetsbältena inte fungerar. I- och urstig- ning är också en olycksrisk. Det behövs således åtgärder för en högre säkerhet inom färdtjänsten. Det finns stora kunskapsluckor när det gäller funktionshindrades hälso- situation och behovet av insatser. Här anges några områden där det behövs forskningsinsatser. Flera utredningar har konstaterat att personer med funktionshinder har stora merkostnader för hälsoinsatser. Det finns dock bristfälliga uppgifter om hur stora kostnaderna verkligen är, och vilka konsekven- ser dessa kostnader får för den privatekonomiska situationen för perso- ner med olika funktionshinder. Det är angeläget med fördjupad kun- skap på området. Personer med funktionshinder är klart underrepresenterade i hög- skoleutbildningen. Enstaka vetenskapliga studier har gjorts om de svå- righeter som vissa grupper möter i studiesituationen, men det behövs fördjupad kunskap om hindren för att rätt åtgärder skall kunna vidtas. har presenterat beräkningar som visar att yrkesinriktad rehabilitering är mycket lönsam för samhället. Det är också angeläget med en utvärdering av kostnaderna för bristande rehabilitering i form av kontinuerlig träning och behandling för perso- ner med olika funktionshinder. Kostnaderna drabbar både individen och samhället i form av utebliven arbetsinkomst och ökade utgifter för stöd, assistans, sjukvård osv. , , har i uppdrag att sam- ordna handikappforskningen. Rådet har också ett särskilt folkhälso- program. Det är viktigt att det nya forskningsråd som avses inrättas, och som skall handha SFR:s nuvarande frågor, särskilt uppmärksammar behovet av forskning om funktionshinder och hälsa. 37 Komfort och säkerhet i samband med färdtjänstresor. 15 Homo- och bisexuellas hälsa1 Homo- och bisexualitet har troligen funnits och i alla kultu- rer. Homo- och bisexualitet är inte någon sjukdom som smittar eller går att bota. Det förtjänar att påpekas därför att homosexualitet togs bort från klassifikation av sjukdomar så sent som år 1979.2 Det är mycket svårt att bedöma antalet homo- och bisexuella. Anledningen till detta är delvis att det är svårt att definiera vilka som är homo- och bisexuella eftersom definitionerna ibland syftar på identitet och ibland på beteende. De flesta senare studier visar att människor ofta inte är exklusivt homo- eller heterosexuella utan istället befinner sig på en glidande skala där exklusivt homo- och heterosexuella är Kunskapen om homo- och bisexuellas levnadsvillkor och hälsa är bristfällig. Det finns t.ex. inga studier som visar hur homo- och bi- sexuellas hälsa ser ut i . Ett exempel på en internationell studie är den norska NOVA-undersökningen.4 Eftersom synen på sexualitet och villkoren för homo- och bisexuella kan variera i olika samhällen är det osäkert i vilken utsträckning man kan föra över resultaten från den norska undersökningen till svenska förhållanden. Det är dock troligt att studien kan visa på tendenser som finns även i . 1Kapitlet är skrivet av kommitténs sekretariat mot bakgrund av bl.a. ett underlagsmaterial med referenser som har ställts till kommitténs förfogande av RFSL. Homosexuella och samhället. Slutbetänkande av Utredningen om homosexuellas situation i samhället. 3Widegren B, . Homosexuellas rättigheter. 4Hegna K, , Moseng Ulstein B. Levekår og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn. Norsk Institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring. Rapport 1/1999. 538 Homo- och bisexuellas hälsa Homo- och bisexuella är en unik minoritet i den meningen att man måste deklarera sig själva för att synas. Att komma ut (av komma ut ur garderoben – Out of the closet) är ett viktigt begrepp för homo- och bisexuella. Komma ut står för både den individuella processen att bli medveten om sin sexuella lägg- ning, att acceptera den och få den bekräftad samt att slutligen integrera homosexualiteten i sin identitet och våga vara öppen inför omgiv- ningen. Denna process är unik för homo- och bisexuella. Någon liknande motsvarighet för heterosexuella eller någon annan grupp finns inte. Att komma ut är ingenting annat än att sluta ljuga – för sig själv och för andra. Det är även en livslång process. Varje gång man träffar en ny person måste den homo- eller bisexuelle bestämma sig för om, när och hur man skall berätta om sin sexuella läggning. När man växer upp som homo- eller bisexuell och börjar berätta om sina känslor är det fortfarande inte ovanligt att man inte blir trodd. Den norska NOVA-undersökningen har visat att homo- och bisexuella ung- domar i betydligt större utsträckning än sina heterosexuella kamrater har funderat på och försökt att ta sina egna liv.5 Verkligheten för homo- och bisexuella barn, ungdomar och unga vuxna är sådan att en stor del av den egna energin går åt till att ständigt vara på sin vakt och ständigt spela med i ett spel som går ut på att omgivningen inte skall upptäcka vem man är. För den som inte lyckas med det, eller som i längden inte orkar bry sig om att spela med, väntar ibland en förlösande befrielse (komma ut) men inte sällan blir resultatet för den som är barn eller ton- åring i stället missriktade tillrättavisningar från vuxna och utanförskap eller mobbning från jämnåriga.6 Diskriminering av homo- och bisexuella Det finns två olika sorters diskriminering av homosexuella – en öppen och en dold. Den öppna diskrimineringen kan ta sig många former. Misshandel, förolämpningar och förtal är inte ovanligt. Andra former av öppen diskriminering är t.ex. diskriminering i arbetslivet. 5Hegna K, , Moseng Ulstein B. a.a. Homosexuella och samhället. Slutbetänkande av Utredningen om homosexuellas situation i samhället. Samt: Prop. 1986/87:124 om homosexuellas situation i samhället. Homo- och bisexuellas hälsa 539 Den dolda diskrimineringen av homo- och bisexuella innebär att de blir osynliggjorda. Osynliggörandet av homo- och bisexuella innebär bl.a. att man förutsätter att alla är heterosexuella och därigenom inte ser de enskilda individerna. Denna diskriminering kan leda till att homosexuella censurerar sig själva, får bristande självrespekt och inte vågar hävda sina rättigheter.7 15.2Homo- och bisexuellas hälsa I likhet med t.ex. etniska minoriteter är homo- och bisexuellas hälsa relaterad till både livsstil och diskriminering. Det är inte helt lätt att särskilja dessa faktorer eftersom en stor del av gaykulturen har sin upp- rinnelse i ett utanförskap. Det är dock troligt att en del av den ohälsa som finns inom denna grupp skulle existera även om gruppen inte dis- kriminerades eftersom homo- och bisexualitet bl.a. kan innebära att man förlänger sin adolescens och bildar familj . Skillnader mel- lan heterosexuellas respektive homo- och bisexuellas sexuella praktiker medför också skillnader i hälsa. Homo- och bisexuella skulle även, utan diskriminering, uppleva påfrestningar när man upptäcker sin sexuella läggning. Våld och andra brott mot homo- och bisexuella I rapporten utsatta: Brott mot homosexuella kvinnor och män visar att av de tillfrågade homosexuella utsatts för brott på grund av sin sexuella läggning.8 Av dessa hade utsatts för hot och för våld. Det är främst män- nen som utsatts för våld. av de utsatta männen hade drabbats av våldsbrott medan motsvarande siffra för den kvinnliga populationen var . Homosexuella drabbas även i betydligt högre grad av trakasserier och mobbning på arbetsplatser och i skolan än befolkningen i övrigt. studie visar att homosexuella löper dubbelt så stor risk att drabbas av våld och hot som befolkningen i övrigt. Detta bekräftas även i den norska NOVA- rapporten og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn. 7Widegren B, . a.a. De utsatta – Brott mot homosexuella kvinnor och män. 540 Homo- och bisexuellas hälsa Enligt avhandling är den huvudsakliga anledningen till att homosexuella utsätts för brott i större omfattning än befolkningen i övrigt ett resultat av homofobi. Ursprunget till homofobi är komplext. Studier av gärningsmännen visar att de ofta känner en osäkerhet inför den egna sexualiteten. Det förekommer även att gärningsmännen kän- ner en attraktion till offret. Andra anledningar till homofobi kan vara religiösa, politiska eller andra grundläggande värderingar som innebär att man uppfattar homosexuella och/eller homosexualitet som något förkastligt. Homosexuella har enligt Nova-undersökningen en sämre psykisk hälsa än befolkningen i stort. Av undersökningen framgår det att andelen homosexuella som funderat på att begå självmord är betydligt högre än i befolkningen i stort. Vidare framgår det att självmordsförsök är betydligt vanligare bland den homosexuella gruppen än bland befolk- ningen i stort. En avsevärt större del av homosexuella i undersökningen har funderat på att begå självmord.9 Anledningen till att homo- och bisexuella har sämre psykisk hälsa än den norska befolkningen i övrigt är komplex. En stor del av den psykiska ohälsan är, enligt NOVA-undersökningen, kopplad till psy- kisk stress. En av anledningarna till att homo- och bisexuella ofta är mer stressade än befolkningen i övrigt är den ovan nämnda komma ut processen. Att komma ut inför sig själv och acceptera sin egen sexualitet kan för många vara mycket psykiskt ansträngande. Det inne- bär även en stor stress att i varje ny kontakt behöva ta ställning till om man skall komma ut eller inte berätta.