sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — I utredningen har tre olika ambitionsnivåer, låg, medel och hög, prövats. I tabell 15.2 beskrivs nivåerna samt skillnader i miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser. Beskrivning av tre ambitionsnivåer för Levande skogar med jämförande konsekvensbedömning. ambitionsnivå anges med fetstil för varje etappmål. +/- 0 generell hänsyn på all hänsyn på viss areal för att skyddet skall vara död ved otillräckligt. Tillskotten av äldre löv- rik skog samt gammal otillräckligt, det krävs förstärkt hänsyn för att skyddet skall bli tillfreds- Hård död ved regionalt otillräckligt. Ytterligare ökning av äldre lövrik skog samt gammal skog behövs på lång sikt. Arealen skyddad skog kan också inkludera vissa kulturhistoriskt värdefulla områden som saknar tillräckliga biologiska värden. Forn- lämningar skadas ej och tillräcklig hänsyn tas till kulturlämningar. Också denna nivå kräver generell och förstärkt hänsyn. Hård död ved på de flesta ställen tillfredsställande. På lång sikt behövs ytterligare ökning. Ytterligare ökning av äldre lövrik skog och gammal skog behövs på lång sikt. Arealen skyd- dad skog kan i högre grad inkludera kulturhisto- riskt värdefulla områden som saknar tillräckliga biologiska värden. Forn- lämningar skadas ej och tillräcklig hänsyn tas till kulturlämningar. Åt- gärdsprogrammen för hotade arter påbörjas i större utsträckning tidi- gare. Också denna nivå kräver generell och för- stärkt hänsyn. Ca /år i Ca /år i Ca /år i offentliga utgifter*. offentliga utgifter*. offentliga utgifter*. kan vara otillräcklig för kan i högre grad inklu- vissa områden för re- dera områden för rekrea- tion och friluftsliv som i alla nivåerna ge-nerell för att skyddet skall bli hälsa särskilt i tätorts- särskilt i tätortsområden. * Vid given fördelning över olika typer av områdesskydd. Fördelning av åtgärdskostnader för miljökvalitetsmålet Levande skogar uppdelat på offentliga utgifter och kostnader för sek- torernas anpassning. Vi har prövat de alternativa ambitionsnivåerna enligt ovan och funnit angivna nivåer vara de rimligaste (blandning mellan alternativ låg och medel). Produktionsbortfallet för skogsbruket i vårt förslag uppgår till /år, beroende av vilka antaganden som görs om efterfrågan på skogsråvara och val av basår för beräkningarna. Be- dömningen av kostnaderna finns utvecklade i bilaga V. 15.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Vi rekommenderar att 800 000 ha skyddsvärd skogsmark undantas från skogsproduktion. Genom att välja ambitionsnivå medel kan vissa skyddsvärda kulturmiljö- och rekreationsskogar skyddas även om de saknar tillräckliga biologiska värden och därför inte inkluderats i Mil- jövårdsberedningens beräkning av 700 000 ha skyddsvärd skog. Vi räknar med att ökningen från 700 000 ha till 800 000 ha främst ska täckas genom en fördubbling av arealen naturvårdsavtal samt av frivil- liga avsättningar. Vi rekommenderar en ökning av mängden hård död ved med . En höjning av målets ambitionsnivå är angelägen för att öka den biologiska mångfalden. Skogsbrukets bedömer att det till 2010 är svårt att åstadkomma mer än en 25-procentig höjning räknat med hänsyn till riskerna för insektsskador. Vi föreslår därför att etappmålet om hård död ved revideras . Uppföljning och utvärdering av insektsskador och mängden död ved bör ske fortlöpande. Vi väljer ökning av äldre lövrik skog eftersom det är svårt att påverka ökningen beroende på den inväxande skogens förutsättningar. Vi rekommenderar att andelen gammal skog ökar med . Att öka andelen gammal skog är angeläget liksom att öka arealen mark som föryngras med lövskog. Vi rekommenderar att etappmål 3 om skydd av forn- och kulturläm- ningar gäller . Vi anser att målet kan gälla även om inte all skogsmark är inventerad , genom att inventeringarna genomförs på de marker som ska föryngras. Vi rekommenderar att etappmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter gäller . Målet är tillsammans med etappmålen 1 och 2 en förutsättning för att nå hållbarhet. Vi bedömer att en tidigareläggning av etappmålet är svår att genomföra på grund av det förhållandevis stora antalet hotade arter i skogslandskapet. Generellt bedömer vi att högre ambitionsnivåer än de vi föreslår ger alltför stora statsfinansiella kostnader. Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden stöds av etappmål 1 och 2. Detta är dock inte tillräckligt. För perioden förutses etappmål som fokuserar på skötselkrävande skogar. För skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i träd- slagssammansättningen finns ett behov av att utveckla produktions- metoder och skötselanvisningar. Dessa åtgärder är väsentliga för kul- turmiljövården och för de biologiska värdena. Precisering e) om brandpåverkan innebär att en uppföljning av brandfrekvensen behövs och att kontrollerad bränning är nödvändig. I hur stor omfattning som den kontrollerade bränningen behövs måste undersökas ytterligare. Precisering f) om att naturlig föryngring bör användas på för meto- den lämpliga marker medför i normalfallet att kostnaderna för föryng- Det är en normal åtgärd inom skogsbruket som kan påverkas genom rådgivning och lagtillsyn. Preciseringen syftar till att bibehålla naturlig föryngring på för metoden lämpliga marker. Metoden minskar läckaget av näringsämnen från skogsmarken och ger positiva effekter på markförsurningen vid naturlig föryngring av lövskog. Miljökvalitetsmålet bör nås genom att statliga och frivilliga åtgärder samverkar. Staten kan inte ensidigt reglera fram en hållbar utveckling. Skogsnäringens arbete med certifiering och frivilliga avsättningar har varit ett viktigt steg framåt för miljöarbetet. Därav följer att vi vågar ha stora förväntningar på de frivilliga åtgärderna och vår bedömning är att de kommer att svara för merparten av vad som krävs för att nå delmålen. Att enbart uppfylla skogsvårdslagens krav är inte tillräckligt utan det krävs en hänsyn i skogsbruket som överstiger lagens nivå och som bidrar till att natur- och kulturmiljövärdena bevaras och förstärks. Även för att skydda skog behövs utöver statens åtagande med stöd i ett stort frivilligt engagemang. Bland annat en förväntad kraftig ökning av certifierat skogsbruk gör det möjligt att nå delmålen. Vi bedömer att befintliga rättsliga styrmedel främst , jordabalken, lagen om kulturminnen och skogsvårdslagen i huvudsak är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Skogsvårdslagens föreskrifter och allmänna råd kan dock behöva ses över t.ex. för att underlätta ökningen av död ved enligt etappmål 2 och understryka betydelsen av att lämna grov död ved. Det statliga skyddet av skogsmark bör ske genom de olika skydds- former som lagstiftningen anvisar. De viktigaste är inrättande av natur- eller kulturreservat genom markinköp eller intrångsersättning, inrättande av biotopskyddsområden samt upprättande av civilrättsliga avtal mellan staten och markägare. Civilrättsliga avtal kan göras gällande mot ny ägare. Med tanke på inriktningen att genom hög grad av frivillighet nå miljökvalitetsmålet har rådgivning, information och utbildning fortsatt väsentlig betydelse. har här en central roll. Av stor betydelse är också näringens egna insatser såsom miljöledning, certifiering, information, intern fortbildning, gröna skogsbruksplaner, ekologisk landskapsplanering m.m. Ekonomiska styrmedel spelar en begränsad roll i skogsbruket. Anslagen till naturvårds- och kulturmiljöåtgärder i skogsbruket samt till återväxtåtgärder i ädellövskog behöver utökas. Inom flera områden behövs ytterligare forskning och utveckling. Forskningens framtida inriktning övervägs av regeringen. För att nå etappmål 3 behöver skonsammare markberedningsmetoder utvecklas av skogsbruket. bör få i uppdrag att utreda på vilka arealer som naturlig föryngring är lämplig. Markanvändningen bör planeras med helhetssyn. Med tillgång till statliga inventeringar och andra kunskapskällor underlättas för företagen att planera sin verksamhet i ett landskapsperspektiv. Genom att arbeta med systematiserad uppföljning kommer uppfölj- ning och utvärdering att få styrande effekt. Ett omfattande internationellt arbete pågår inom både miljö- och skogssektorn. Vi bedömer att detta arbete kommer att stödja det natio- nella miljöarbetet. 15.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Levande skogar på regional och lokal nivå. Gemen- samma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan skogsvårdsstyrelser, länsstyrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer, bl.a. skogsbruket. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Skogens tillstånd och skogsbrukets produktionsbetingelser varierar mellan olika delar av landet liksom behovet av och förutsättningarna för att genomföra åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. Det nationella miljökvalitetsmålet kan självfallet inte tillämpas på varje enskild fastighet, lokalt område eller län i landet. Inom skogsbruket är behovet av regionala mål särskilt stort. Det behövs utvecklad regional och lokal kunskap om skogsland- skapets natur- och kulturmiljövärden och andra värden. Sådant underlag behövs också för att kunna tillgodose dessa värden bl.a. vid över- väganden om mark- och vattenanvändning. Skogsvårdsstyrelsernas regionala aktionsplaner är av stort värde för utvecklingen av underlaget. Åtgärdsförslagen ovan innebär främst åtgärder från skogsägare, skogsvårdsstyrelser, länsstyrelser och kommuner, i vissa fall med stöd av centrala myndigheter t.ex. arbetet med områdesskyddet. Kommunerna kan i sin översiktsplanering bygga upp ett samlat kun- skapsunderlag om mark och vatten som ger vägledning för hantering av frågor som berör skogslandskapets natur-, kulturmiljö-, rekreations- och andra värden. Ett sådant underlag behövs vid utveckling av ekologiska landskapsplaner och certifiering inom skogsbruket. Länsstyrelserna behöver också underlag i ärenden som berör skogslandskapets natur-, kulturmiljö- och andra värden. Det gäller bl.a. beslut om skydd av områden enligt och om tillstånd till exploateringsåtgärder. Skogsvårdsstyrelserna och länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i sam- arbete mellan skogsvårdsstyrelser, länsstyrelser och kommuner, och program och andra kunskaps- och planeringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Arbetet bör bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogs- vårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- respektive skogsbruket. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 15.3 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Levande Skogar med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Alla delmål kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av före- slagna indikatorer, dock i några fall under förutsättning att ytterligare utveckling av indikatorerna sker. För precisering c) kan en ny indikator som specifikt rör olikåldriga skogar behöva utvecklas. Även för precisering d) och e) kan det finnas behov av att utveckla nya indika- torer. Lämpligt statistikunderlag finns dock. För att på ett bra sätt kunna följa upp etappmål 3 om fornlämningar behövs det inventeringsinsatser. För mål om främmande arter och genmodifierade orga- nismer är det osäkert om det är möjligt att ta fram indikatorer för att kunna följa upp delmålet. Kanske uppföljningen bäst bör ske på annat sätt än via indikatorer. Sjutton av nitton indikatorer under Levande skogar finns i någon form med i uppföljningssystem för miljökvalitets- målen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i denna rapport. De övriga två indikatorerna nummer 100 och 125 behövs för att kunna följa upp etappmål 3 om hotade arter och precisering e) om bränder. Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Levande skogar och tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) Virkesuttag totalt och fördelat på sågtimmer, massaved och finns även i kap 13. brännved (D). Antal jaktkort och skjutet vilt fördelat på arter (D,S). statistik för skjutet vilt Påverkan (P) Nedfall av försurande ämnen och överskridande av kritisk tionellt avtal påskrivet av belastning i skogsmark och sjöar (P). även i kap. 6, 11, 12, 17. trädslag (P). Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Andel och areal markyta som är påverkade av vattenreglering (P). nad skogsareal ingår. Uppdelat efter grad av i kap. 12. Status (S) grad), aluminium och pH i skogs- mark (S). i kap. 6. Areal samt andel äldre lövrik Pa, Pc, E2 skog respektive lövskog av total produktiv skogsmarksareal (S). finns även i kap. 6. Mängd hård död ved inom total produktiv skogsmarksareal (S). torra träd och vindfällen. Areal gammal skog samt dess Pa, Pc, E2 andel av total produktiv skogs- marksareal (S). Areal skogsmark som har eller Pa, Pe, E4 kommer att påverkats av bränder (S). Inverkan (I) Skogens och markens netto- upptag av atmosfärisk koldioxid (I). Ökad kunskap behövs genom även i kap. 4. Antal hotade arter enligt Pa, Pe, E4 rödlistan (akut och starkt hotade samt sårbara) (I). finns även i kap. 13, 14, 16, Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Areal skyddad skogsmark för Pa, Pb, Pc, E1, ändamål och dess andel av total produktiv skogsmarksareal (R). reservat, biotopskydd, Areal med tillräcklig hänsyn till Pb, Pd, E2 natur- och kulturmiljö, samt andel av marksareal (R). för hotade arter med stora behov av riktade åtgärder (R). endast för en del arter. Indikatorn finns även i kap. 12, 13, 14, 16, 17. Andel av skogsarealen med naturlig föryngring (R). R, Pb, E3 fördelade på skadeorsak, forn- lämningstyp, län och kommun och andel skogsmark som är forn- minnesinventerad (R,S). Areal med god ståndorts- Pb, E2, E3 anpassning, samt andel av total produktiv skogsmarksareal (R). *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , och Skogssty- relsen ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer respektive myndighet har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår att och ges i uppdrag att bedöma behov, möjligheter och kostnader för att utveckla indikatorer om olikåldrighet (precisering c), naturlig hydrologi (precisering d) och bränder (precisering e). och bör ges i uppdrag att lägga upp ett projekt och ange kostnader för att via inventeringar ge ett bättre underlag till indikator 129 för att följa upp etappmål 3 om forn- lämningar. Lämplig instans bör utreda möjligheter att ta fram indikator om introduktion av främmande arter och genmodifierade organismer. Detta arbete bör samordnas för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myll- rande våtmarker, Storslagen fjällmiljö och Levande sjöar och vatten- drag. 16 Ett rikt odlingslandskap fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. I beslutet har miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap formulerats på följande sätt; Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: –Åkermarken har ett välbalanserat näringstillstånd, bra markstruktur och mullhalt samt så låg föroreningshalt att ekosystemens funktioner och män- niskors hälsa inte hotas. –Odlingslandskapet brukas på sådant sätt att negativa miljöeffekter mini- meras och den biologiska mångfalden gynnas. Den genetiska variationen hos domesticerade djur och växter bevaras. –Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. –Biologiska och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet som uppkom- mit genom lång, traditionsenlig skötsel bevaras eller förbättras. –Hotade arter och naturtyper samt kulturmiljöer skyddas och bevaras. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. 16.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till preciseringar av miljökvalitetsmålet: a)Odlingslandskapets vilda växt- och djurarter har sina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda. b)Odlingslandskapets byggnader och gårdsmiljöer är bevarade och vårdade i tillräcklig omfattning för att landskapet ska bibehålla sin karaktär och kulturarvet kunna upplevas och förstås. c)Ett öppet och varierat odlingslandskap bibehålls i skogs- och mellanbygder. 506 Ett rikt odlingslandskap d)Odlingslandskapet i slättbygderna är variationsrikt med betydande inslag av småbiotoper och vattenmiljöer. e)Jorden brukas på ett sådant sätt att markens långsiktiga produk- tionsförmåga upprätthålls. 1.Nuvarande areal () hävdade ängs- och betesmarker beva- ras och sköts. Arealen särskilt värdefulla betesmarkstyper utökas med (ca 13 000 ha) och arealen hävdad ängs- mark med (ca 5 000 ha) till 2010. 2.Mängden småbiotoper i eller i anslutning till bevaras i minst dagens omfattning i hela landet och senast till 2005 tas en strategi fram för hur mängden småbiotoper i slättbygden ska ökas. 3.Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ökar till 2010 med . 4.Lantbrukets äldre kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader är bevarade i den utsträckning som krävs för att bibehålla odlingslandskapets karaktär. finns ett program för omfattning och inriktning av bevarandet. 5.Senast 2010 är det nationella programmet för växtgenetiska resurser fullt utbyggt. finns det tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa överlevnaden av de flesta inhemska husdjursraser i . 6.Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Vi bedömer att det finns goda förutsättningar att nå uppställda etappmål till 2010. Det krävs dock ett ökat samhällsstöd till jordbruket för de kostnader som uppstår vid skötsel och vård av marker, kulturhistoriskt värdefulla landskapselement och äldre byggnader. Det är oklart hur anläggning av småbiotoper i slättbygderna och skötsel av äldre ekonomibyggnader kan finansieras. Det är viktigt att forskning och utveckling bedrivs parallellt med åtgärderna i odlingslandskapet för att kunna göra strategiska prioriteringar och finna de mest kostnadseffektiva lösningarna. Ett rikt odlingslandskap 507 16.3Skälen för kommitténs förslag Underlaget för förslagen till preciseringar och etappmål har i första hand hämtats från rikt odlingslandskap (SJV rapport 1999:18), och miljön och regeringens propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145). Bevarande av kultur- och naturvärden knutna till det fjällnära jord- bruket behandlas även i kap. 17 om Storslagen fjällmiljö. Bevarande av kultur- och naturvärden knutna till skärgårdarnas odlingslandskap behandlas även i kap. 14 om Hav i balans samt levande kust och skär- gård. a)Av föreslaget delmål. Preciseringen anknyter till mål uppsatta i propositionerna Om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146) och En god livsmiljö (prop. 1990/91:90) och som beslutats av . b)Preciseringen utgår ifrån och Jordbruks- verkets förslag, som dock enbart omfattade det äldre byggnads- beståndet. Det innebär en komplettering till beslut som enbart behandlar kulturvärden knutna till skötseln av jordbruks- marken. Skälet till att också innefatta gårdsmiljöerna är att ett meningsfullt bevarande också måste innefatta den miljö som bygg- naderna ingår i. Gårdsmiljöerna hyser också ofta en rik, kulturbetin- gad biologisk mångfald. c)Preciseringen överensstämmer med målsättningen för miljöstödet. Anknyter till mål om att bevara arealen i norra och i södra och skogsbygder. d)Preciseringen pekar på betydelsen av skapa en mer variationsrik miljö i den ensartade slättbygden. Anknyter till etappmål 2 om anläggning av småbiotoper. e)Vi har omarbetat förslaget från . Verket pekade på två frågor som särskilt borde uppmärksammas: markpackning och kadmium i åkermarken. Den första frågan bör kunna lösas av jord- brukssektorn själv, se vidare i kap. 24 om de areella näringarna. Den andra frågan behandlas av , som kommer att lägga förslag om utfasning av kadmium (se också kap. 8 om Giftfri miljö). 508 Ett rikt odlingslandskap 1.Etappmålet överensstämmer med förslag till delmål för bevarande och skötsel av livsmiljöer och kulturvärden. Målet utgör en kvantifiering till några av de delmål regeringen angivit bör fortsätta att gälla. Med betesmarker avses både naturbetesmarker och s.k. kultiverade betesmarker, dvs. liknande marker som naturbetesmarkerna men där gödsling eller insådd av vallfrö skett. Bete på (vall) ingår däremot ej. 2.Etappmålet överensstämmer med förslag till delmål för bevarande och skötsel av livsmiljöer i odlingslandskapet. Målet utgör en kvantifiering till ett av de delmål regeringen angivit bör fortsätta att gälla. Målet ligger i linje med förslag att av jordbruksmarken i slättbygder inte bör bära åkergröda. I etappmålet ingår också trädgårdar och parkmiljöer, där föreslagit som mål att arealen park i slättbygder inte ska minska mer än marginellt. 3.Etappmålet överensstämmer med förslag till delmål för bevarande och skötsel av kulturvärden i odlingslandskapet. Målet utgör en kvantifiering till ett av de delmål regeringen angivit bör fortsätta att gälla. 4.Etappmålet är omarbetat efter förslag från och . Det bygger på delmål men har kvantifierats och avgränsats till att enbart gälla ekonomibyggna- derna eftersom dessa är mest hotade. Målet utgår från regeringens uttalande om bevarande av kulturmiljön och ansluter till precise- ring b) om jordbrukets byggnader och gårdsmiljöer. 5.Etappmålet ansluter till förslag, men är något om- arbetat. Målet utgör en kvantifiering till ett av de delmål regeringen angivit bör fortsätta att gälla. 6.Etappmålet har tagits fram inom ramen för vårt arbete med syfte att uppnå miljökvalitetsmålet med avseende på bevarande av biologisk mångfald och i synnerhet precisering a). Vi bedömer att skydd och vård av odlingslandskapet samt en ökad generell hänsyn från jord- bruket måste kompletteras med individuellt utformade åtgärds- program för att också de mest hotade arterna ska kunna fortleva på lång sikt. Det kan i vissa fall vara lämpligt att åtgärdsprogram utformas gemensamt för en grupp av hotade arter med liknande krav eller för speciella livsmiljöer som hyser många hotade arter. Ett rikt odlingslandskap 509 16.3.3Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen gjorde i miljömålspropositionen bedömningen att miljö- kvalitetsmålet borde kompletteras med delmål avseende skötsel av ängs- och hagmarker, bevarande och återskapande av våtmarker, beva- rande av kulturmiljövärden och hotade arter samt stärkande av jordbru- kets positiva och minimering av dess negativa miljöeffekter. Detta täcks huvudsakligen av föreslagna preciseringar och etappmål.