sou · GOB3102d1 · 2001-01-01 00:00:00 — EKN:s verksamhet är särskilt viktig för affärer eller projekt i mer riskfyllda länder där kredittiden är lång eller mycket lång. EKN:s fasta åtaganden brukar motsvara ett par av den årliga svenska exporten. Det finns både EU- och OECD- bestämmelser som reglerar de statsstödda exportkreditgarantierna. 6.2.5Invest in () , Delegationen för utländska investeringar, är en relativt ny statlig myndighet under UD med uppgift att informera om som investeringsland samt arbeta för att öka de utländska investeringarna i . skall samverka med regionala och lokala myndigheter. erhöll i statliga anslag. hade 20 fast anställda, varav 16 i och två vardera i och . Därtill anlitar man i relativt stor utsträckning personal på tidsbegränsad basis. har i två länder, och , egna kontor medan man i tio andra länder representeras på annat sätt. De båda egna kontoren är s.k. fullservicekontor med uppgifter inom hela ISA:s verksamhets- område medan övriga kontor utomlands har ett mer begränsat uppdrag. har ett avtal med om samarbete. F.n. företräds i och av . I är det den svenska ambassaden som företräder . producerar skriftligt material om och svenskt näringsliv som också kan användas av de andra aktörerna inom Sverige-främjandet är den centrala myndigheten för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet har 85 anställda och en årlig budget Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet Kollegiet genomför analyser och utredningar på det handelspolitiska området och bistår UD i det handelspolitiska arbetet. Kollegiet fungerar också som problemlösare och upplysningscentral för svenska företag i handelsrelaterade frågor. Kollegiet är s.k. kontaktpunkt för företag och enskilda som vill anmäla handelshinder på EU:s inre marknad eller i övrigt. Dessa hinder hänger ofta samman med att inte tillämpas riktigt. Här arbetar man efter anmälan från bl.a. företag med konkreta ärenden vilket i enskilda fall kan leda till att praktiska handelshinder undanröjs. Kollegiet handlägger också frågor om handelsprocedurer och auktoriserar handelskamrar. Det står vidare till tjänst med att tillhandahålla EU-dokument. Kollegiet är också licensmyndighet och hanterar export- och importlicenser för industrivaror. Den näringspolitiska verksamheten har jämfört med tidigare ökat i kommunerna. Det är bl.a. den ändrade inriktningen av näringspolitiken mot mer decentraliserade insatser som ligger bakom detta. Kommunernas insatser har till stor del inriktats på att bistå och utveckla kommunens existerande företag samt att dra till sig nya företag. Kommunerna fungerar ofta som samordnare eller motor i nätverk tillsammans med det lokala näringslivet. Inom ramen för de utbyggda näringspolitiska insatserna har kommunerna i viss utsträckning börjat erbjuda exportfrämjande aktiviteter. Kommunerna både finansierar andra aktörers insatser och genomför vissa egna satsningar, t.ex. seminarier, affärs-, exportteknisk och EU-rådgivning samt etableringsservice. Ett exempel på en ny aktör är . Detta är ett bolag som bildats av 13 kommuner och som har till uppgift att på olika sätt främja regionens näringsliv. Man kan t.ex. stå till tjänst med affärskontakter utomlands. Utredningen har inga uppgifter på hur stora resurser kommunerna totalt lägger ned på exportfrämjande. Landstingen kanaliserar huvuddelen av sina exportfrämjande insatser via de regionala ALMI-företagen som de till viss del äger. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet Länsstyrelserna har som en huvuduppgift att bedriva ett långsiktigt utvecklingsarbete och att samordna regionala aktörers insatser för att uppnå olika politiska mål. Det innebär bl.a. en samordningsroll för länets näringsutveckling. Länsstyrelsernas roll i det exportfrämjande systemet är främst som medfinansiär och initiativtagare till olika projekt för att stimulera mindre och medelstora företag att exportera. Sedan omkring 1990 har länsstyrelserna haft möjlighet att stödja export- satsningar med medel från de s.k. länsanslagen, regionalpolitiska medel för utveckling av länet som alla länsstyrelser haft tillgång till. Exportfrämjande projekt utförs normalt av någon annan organisation på uppdrag av . De projekt läns- styrelserna finansierar och tar initiativ till kan t.ex. genomföras av , , handelskamrar eller privata konsulter. Stöd till enskilda företag t.ex. för marknadsinvesteringar eller för konsult- medverkan vid en exportsatsning bereds och handläggs av länsstyrelserna själva. Sådant stöd kan i begränsad utsträckning ges via konsultcheckar. 6.2.9Miljöteknikdelegationen (MTD) MTD är en fristående myndighet under som inrättades 1996 och skall avsluta sitt arbete sista december . MTD har ett kansli med sju medarbetare. MTD har till uppgift att genomföra aktiviteter och projekt som bidrar till att miljöanpassad teknik lättare och snabbare kommer ut på marknaden. Fyra områden prioriteras: transporter, byggande och boende, livsmedel och lantbruk samt marksanering och ekologiskt återställande av mark. ingick också i MTD:s uppdrag att utföra exportfrämjande insatser. MTD har under den tiden prövat metoder för att underlätta små och medelstora miljöföretags internationalisering. Arbetet har bl.a. gått ut på att kartlägga den svenska resursbasen, göra marknadsanalyser, skapa kom- munikationsfönster och underlätta samverkan. Samarbeten har inletts med regionala aktörer, bl.a. Miljöresurs , Miljöforum Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet , och Sustainable South East. Regionala kartläggningar av utbudet av produkter med hög miljöprestanda har genomförts. Resultaten av arbetet sammanställs i en databas som innehåller över 1.500 svenska miljöanpassade varor och tjänster. I flera av regionerna har företag, med stöd från MTD, tillsammans inlett samverkansprojekt för att genomföra exportsatsningar. Projekten kommer att genomföras . MTD har särskilt belyst möjligheterna för att exportera tekniker och tjänster som minskar utsläpp av växthusgaser. Efter- frågan på kostnadseffektiva lösningar är redan stor och kommer att öka när Kyoto-protokollets åtagande ska uppfyllas. Det svenska utbudet av klimateffektiva tekniker och tjänster har kartlagts för att identifiera starka branscher. genomförs analyser av marknader för klimateffektiv teknik i och . Tillsammans kan detta ge underlag för svenska exportsstrategier. MTD har bl.a. samarbetat med STATT för att kartlägga och bevaka trenderna på miljödrivna marknader världen över. Fokus var på områden där svenska företag har produkter med komparativa fördelar inom ekologisk hållbarhet och miljödriven affärsutveckling. MTD har också gett stöd till företagsgrupperingar att genomföra marknadsanalyser. Exempel på detta är marknaden för ekologisk mat i och , biobränsleteknik i och energieffektiv teknik i . I uppdraget ingick att samverka med som också har ett särskilt statligt uppdrag på miljöområdet. i utlandet (NSU) NSU är ett centralt samrådsforum för Sverige-främjande och rådgivande organ till regeringen i dessa frågor. I NSU som sammanträder cirka ingår representanter för för internationell handel, UD:s enhet för export- främjande och inre marknaden, , , , och . UD:s presschef är ordförande. NSU har f.n. en årlig budget på , som kan komplettera annan finansiering. En stor de av dessa medel används för främjandeprojekt i . NSU är ett forum för diskussion av strategi- och policyfrågor rörande presentation och marknadsföring av i utlandet. Strategiska insatser, större och mediasatsningar är exempel på frågor på NSU:s agenda. NSU ger fyra gånger om Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet året ut Agendan med information om större evenemang . En annan NSU-publikation är i utlandet, en adressförteckning över det officiella svenska nätverket i utlandet. 6.2.11Närings-och teknikutvecklingsverket () är den centrala näringspolitiska myndigheten för frågor som rör näringslivets tillväxt och förnyelse. skall vad gäller små och medelstora företag genom utredningar och stöd till forskning svara för kunskapsutveckling och därmed skapa underlag för statens agerande, lämna förslag till strategier för utveckling av dessa företag samt svara för näringspolitiska insatser inom ramen för EU:s småföretagarprogram och andra frågor som rör internationalisering. har ca 350 medarbetare och ett budgetanslag för på 2,5 mdkr. insatser för små och medelstora företag avser bl.a. att bidra till internationalisering av livskraftiga sådana företag genom att komplettera marknaden vad avser information, rådgivning och finansiering. skall bl.a. informera om förhållanden och program inom EU. arbetar dock inte enbart med generella insatser utan har även operativa uppgifter inom information, finansiering och EU-program. har en central roll för att genomföra EU:s småföretagsprogram i . Dessa syftar främst till att ge småföretag snabb och lättillgänglig information (), stimulera samarbete mellan företag i olika länder (bl.a. EU:s samarbetsprogram), underlätta tekniköverföring samt skapa bättre förutsättningar för under- leverantörer. EU:s småföretagsprogram omfattar bl.a. kontakt- dagar där små och medelstora företag möts. Värdskapet för kontaktdagarna växlar mellan EU:s länder. brukar samordna de svenska företagens deltagande och är också en aktiv part i de kontaktdagar som arrangeras i . arrangeras s.k. Europartenariat för företag i EU-länder, ibland företag i både EU-länder och andra länder. Europartenariat ska ge små utvalda nischföretag i struktursvaga regioner eller i strukturomvandling möjlighet att skapa internationella kontakter. Det är kostnadsfritt att delta men företagen får själva stå för rese- och logikostnader. Interprise är ett annat program som är mindre och mer branschinriktat. Interprise skall stimulera samarbete mellan minst tre medlemsländer. Varje Interprise har subventionerats Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet med högst (=ca ), eller högst av kostnaden. krävs helt nationell finansiering av verksamheten. Det finns också ett särskilt program för inköpare och underleverantörer, International Buyers Exhibition (IBEX). EU:s finansiering av övriga samarbetsprogram kan eventuellt upphöra. I det nya småföretagsprogram som beslutas tidigast kommer framgå omfattning och inriktning av den verksamhet som framöver skall finansieras av . är samordnare i det svenska (se avsnitt 6.2.3). ansvar för svenskt deltagande i EU-program för små och medelstora företag innebär vidare att man tillsammans med länsstyrelserna och de särskilda programstyrelser som bildats för samordning mellan offentliga och privata intressen, hanterar insatserna som rör medel ur bl.a. . Delar av kommer att slås samman med moderbolag och från ingå i den nya centrala företagsutvecklingsmyndigheten. Sida är den centrala svenska biståndsmyndigheten som är verksam inom en rad områden. Sida har ca 550 anställda i och ett hundratal utomlands. De sistnämnda arbetar inom svenska utlandsmyndigheter i samarbetsländer. Sida har i många fall en närvaro i länder där inte har utlandskontor. Sidas budget uppgår till ca 9,6 mdkr. Verksamheten är inriktad på och i mindre utsträckning länder i . Syftet med verksamheten är att bidra till att höja levnadsstandarden i fattiga länder. har fastställt sex delmål för verksamheten, som bl.a. berör ekonomisk tillväxt och ekonomiskt och politiskt oberoende. Sida har alltså inget främjandeuppdrag. Ändå kan Sida ha en viktig roll för att främja kontakter mellan näringslivet i och andra länder liksom ekonomiskt utbyte i olika former. Nästan hela verksam- heten kan i någon mycket allmän och indirekt mening betraktas som handelsfrämjande, eftersom syftet är att förbättra tillståndet i de fattigaste länderna. Sidas verksamhet kan också skapa en goodwill som är värdefull ur främjandesynpunkt. Sida är inom området privatsektorutveckling verksamt vad gäller att stärka u- ländernas kapacitet att aktivt delta i världshandeln. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet trerar sina insatser till fyra huvudområden, där ett gäller utveckling av handel (t.ex. verka för reducerade handelshinder och skapa marknadsplatser för samarbetsländernas strategiskt viktiga varor) och ett annat kompetensutveckling för företagare (höja kunskapsnivån inom bl.a. marknadsföring och export). Vissa delar av Sidas verksamhet, inte minst den som hanteras av Avdelningen för infrastruktur och ekonomiskt samarbete, , har nära samband med både exportfrämjande och importfrämjande. Detta gäller t.ex. sådan verksamhet där det svenska näringslivet eller dess organisationer utnyttjas som en resurs i biståndet, t.ex. institutionsuppbyggnad i andra länder. Andra områden där Sida kan ha en mycket viktig roll för att främja svenska intressen är kredit- och garantigivningen, Sidas konsultfonder vid interna- finansinstitut, kursverksamheten för högre tjänstemän och tekniker samt Sidas importfrämjande verksamhet. Arbetet med importfrämjande utförs till stor del av handelskamrar och på uppdrag av Sida. Sida har ingått avtal med tre handelskamrar om handelsfrämjande insatser för företag och organisationer i samarbetsländer. Det import- garantisystem som Sida finansierar för att stödja exportörer i u- länder och vissa länder i hanteras likaså av handelskamrar. har av Sida fått i uppdrag att arbeta med tekoprojektet i syfte att förbättra kontakterna mellan nio tekoexporterande länder och , främst . Sida har vidare publicerat en marknadsguide om för i första hand företag i . Man kan också erbjuda företag i , och att kostnadsfritt informera om sina produkter via de svenska handelskamrarna. STATT är en stiftelse bildad av staten och Ingenjörsvetenskaps- (). Den har till ändamål att genom insamling, analys och överföring av teknisk information från utlandet bidra till tekniska och industriella utveckling. STATT har sju kontor i fem länder och huvuddelen av verksamheten bedrivs utomlands. Kontoren finns i , , , samt i , och . STATT har 34 medarbetare varav 24 utomlands. STATT hade ett anslag på . Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet Verksamheten finansieras dels av ett statligt ramanslag, dels genom statliga uppdrag som svarar av den totala omsättningen. Den statliga verksamheten består i att bevaka den tekniska utvecklingen i utlandet för att på så sätt få fram underlag för strategiplanering för , centrala myndigheter och de svenska regionerna. Det har blivit alltmer viktigt för STATT att bevaka de processer som driver utvecklingen i vissa dynamiska regioner. Man koncentrerar sig på fem huvudområden: liv/hälsa, kunskap/lärande, IT, hållbar utveckling och innovations- system. STATT bedrev under konsultliknande uppdragsverksamhet. Denna är helt avvecklad mot bakgrund av risken för konkurrens- snedvridande effekter på privat verksamhet. STATT har ett visst samarbete med , t.ex. på IT- området. Verksamheten på fältet är inhyst i utlandsmyndigheternas lokaler där sådana finns. STATT kommer från att upphöra i nuvarande skepnad och då bli en del av den nya myndighet för omvärldsbevakning som då inleder sin verksamhet. SEK är ett aktiebolag som till ca två tredjedelar ägs av staten och en tredjedel av ABB. SEK har ca 90 medarbetare. SEK har till uppgift att främja svensk export genom att tillhandahålla förmånliga exportkrediter. SEK är i första hand inriktat på finansiering av affärer med medellånga och långa exportkrediter. kan SEK också medverka vid finansiering av infra- strukturella investeringar och utvecklingssatsningar i som syftar till att stärka näringslivets internationella konkurrenskraft. SEK hanterar på statens uppdrag det svenska systemet för statsstödda exportkrediter. Detta system har utnyttjats i varierande utsträckning beroende på ränteutvecklingen. Det statsstödda exportkreditsystemet kan vara särskilt betydelsefullt för stora affärer med lång kredittid, särskilt i ett läge med stigande räntor. Det finns OECD-bestämmelser som reglerar de statsstödda exportkrediterna. SEK har en fördelaktig rating vilket medför låga upplåningskostnader. Detta medför att bolaget kan erbjuda attraktiva räntor i den icke statsstödda verksamheten. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet 6.2.15Svenska Institutet (SI) SI är en myndighet under UD som har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet. Man skall också svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Verksamheten skall främja svenska intressen och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling i . De årliga statsanslagen uppgår till ca . Härtill kommer medel för särskilda uppdrag t.ex. för samarbete med länder i . Den totala omslutningen uppgår för till ca . SI har ca 110 anställda, nästan alla i . SI har bara ett utlandskontor, det svenska i . En stor del av verksamheten bedrivs i nära samarbete med svenska ambassader och konsulat i utlandet. SI ger ut ett omfattande informationsmaterial om , bl.a. faktablad om det svenska samhälls- och kulturlivet. Det finns ett sjuttiotal olika titlar varav vissa översatts till ett tjugotal språk. SI medverkar vidare i olika presentationer av svensk kultur och svenskt samhälle, t.ex. vid utställningar och mässor. SI stöder också kulturellt utbyte på områden som musik, arkitektur, design och konsthantverk utbyte och samarbete inom utbildnings- och forskningsområdet, svenskundervisning vid utländska universitet samt expert och erfarenhetsutbyte inom andra samhällssektorer. är ett av staten ägt aktiebolag med knappt 20 medarbetare. erbjuder svenska företag riskkapital och kompetens för investeringar i i , och samt länder i Öst- och . Målet är att medverka till att skapa lönsamma företag och därmed bidrag till den ekonomiska utvecklingen i investeringsländerna som svenska företags affärsmöjligheter främjas. Alla investeringsbeslut fattas på affärsmässiga grunder. huvudsakliga roll är att delta i etableringen och stå kvar till dess att företaget uppnått en hållbar lönsamhet. medverkar med högst av den totala investeringen. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet engagerad i drygt 60 investeringar i 32 länder, varav hälften finns i . Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turist- frågor under . Den inrättades med uppgift att förbättra samordningen av olika statliga insatser som kan medverka till att stärka turistnäringens utveckling och utveckla samverkan mellan staten, regionala organ, kommuner och den privata näringen. Myndigheten skall också följa utvecklingen inom näringen och svara för kunskapsutveckling. Turistdelegationen har utarbetat ett handlingsprogram för utveckling av svensk turism. Det blev klart och de strategiska riktlinjer som lagts fram i handlingsprogrammet utgör en grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. Anslaget över statsbudgeten är . Staten medverkar i marknadsföringen av som turistland på vissa utlandsmarknader. med Turistdelegationen bildades ett av staten () och näringen gemensamt ägt bolag, , med uppgift att svara för övergripande marknadsföring och information utomlands av som turistland. skall vara en samlande och drivande kraft av den internationella marknadsföringen av som resmål och fungera som en marknadsfunktion för en stor del av svensk turistnäring. Staten finansierar bolagets basverksamhet (bl.a. utlandskontor) och den övergripande imagemarknadsföringen, dvs. Näringen finansierar riktade aktiviteter, dvs. produktmarknads- föringen i anslutning till bolagets verksamhet. Målet är att båda parter tillskjuter lika mycket. har påbörjat en omstrukturering av sin verksamhet för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader. Färre fasta kontor utomlands och en mer flexibel organisation genom ett ökat användande av modern informationsteknik gör det möjligt att få en bredare och mer kostnadseffektiv representation utomlands och att medel frigörs till marknadsföringsaktiviteter. Anslaget över statsbudgeten är . Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet Det finns ett flertal ytterligare organisationer som ibland kan vara inblandade i exportfrämjandet. Bland dessa kan Industriellt Utvecklingscentrum (IUC), Länsarbetsnämnder () och universitet och högskolor nämnas. De regionala tillväxtavtalen som tillkommit på förslag av regeringen är treåriga program som tagits fram inom ramen för vad som benämns regionala partnerskap. Avtal avseende samtliga regioner för perioden –2002 överlämnades till regeringen . Inga nya statliga pengar satsas på tillväxtavtalen. Syftet är i stället att använda nuvarande statliga medel på ett mer effektivt sätt. Regionala parter kan komma med förslag hur detta kan göras. Ett regionalt tillväxtavtal är inte ett avtal i juridisk mening utan snarare en viljeyttring från de inblandade hur man skall åstadkomma ökad tillväxt. Varje avtal innehåller en analys av respektive regions förutsättningar, ett treårigt program för tillväxt och skriftliga överenskommelser mellan de parter som skall genomföra och finansiera programmet. Tanken från regeringens sida har varit att avtalen skall bidra till gemensamma prioriteringar mellan privata och offentliga aktörer samt ökad långsiktighet jämfört med tidigare. Avtalen är ganska olika vad gäller ambitions- nivå, utformning och förankring. Detta uppges bl.a. bero på länens vana att hantera regionalt utvecklingsstöd. I länen är det länsstyrelserna eller de regionala självstyrelseorganen som lett och drivit processen att ta fram avtalen. EU:s fyra strukturfonder är ett viktigt instrument för att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling inom EU-området. Ca en tredjedel av EU:s budget används för detta. För perioden –2006 avser tre mål och fyra gemenskapsinitiativ. Mål 1 (regioner som släpar efter) och 2 (regioner med strukturproblem) är knutna till avgränsade regioner Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet medan mål 3 (bl.a. individinriktade insatser) gäller hela landet. Det största s.k. gemenskapsinitiativet är Interreg som är uppdelat på tre olika inriktningar. Regionala myndigheter för mål 1 och 2 liksom Interreg är respektive länsstyrelse och för mål 3 Svenska (ESF=europeiska socialfonden). tilldelas 2,19 mdkr EUR eller ca 19 mdkr vilket är en ökning jämfört med tidigare. Medel ur struktur- fonderna för samtliga tre mål och Interreg kan användas för allmänt exportfrämjande ändamål. I viss utsträckning har sådana medel också tidigare använts på detta område. För att kunna utnyttja dessa EU-medel krävs alltid nationell samfinansiering Europeiska kommissionen har inte något allmänt eller heltäckande program för gemensamt exportfrämjande, medlemsländerna skall i princip själva svara för sina företags behov av officiellt export- främjandestöd. Kommissionen är emellertid engagerad i en rad särskilda program och projekt för att komplettera och förstärka medlemsländernas egna ansträngningar, som syftar till att främja utbyte och partnerskap mellan företag inom EU och utanför unionen och att medverka till kunskapsutveckling. Några exempel på sådana program och projekt är AL-Invest, som inriktats på , Asia-Invest, som inriktats på Syd- och samt , Executive Training Programme in och Gateway to . För flertalet av programmen utses en nationell koordinatör, i vart och ett av de EU-länder som omfattas. För t.ex. Gateway to är Handelskammare svensk koordinatör. Kommissionen finansierar informationskontor, () i t.ex. , och . Dessa har till uppgift att förmedla information om EU-marknaderna och EU-program till små och medelstora företag i verksamhetsländerna och att medverka till allianser med europeiska företag. Särskilt EU-stöd kan förekomma för att delfinansiera gemensamt deltagande för i internationella utställningar på några strategiska marknader och på affärsområden där EU-länder bedöms ha särskilda förutsättningar. Övriga aktörer med betydelse för export- och importfrämjandet 6.3.1Export Music (ExMS) ExMS är ett exportfrämjande organ för musikbranschen som bildades .