sou · GOB334d2 · 2001-01-01 00:00:00 — För fastigheter som bytt ägare torde den belastning som fastighetsskatten utgör alltså uppvägas av lägre kapitalkostnader. Det faktum att ägarskiften förekommer innebär alltså att kombina- tionen av räntebidrag och fastighetsskatt inte alltid har fungerat som en omfördelning av kapitalkostnaderna över fastighetens livslängd utan enbart som en stimulans till ökat bostadsbyggande. Därför är det, enligt vår mening, inte rimligt att enbart basera utfasningen av fastighets- skatten och räntebidragen på den återbetalningsprincip som skisserats ovan. Vid utformningen av övergångsreglerna måste stor hänsyn också tas till de kostnadsförhållanden som gäller för olika delar av beståndet. De ny- och ombyggnadsinvesteringar som gjorts har ju grundats på nu gällande regler om ett evigt räntebidrag. En förändring av dessa regler måste därför genomföras på ett sådant sätt att de berörda företagen ges möjlighet att anpassa verksamheten till de nya reglerna och med hänsyn tagen till de kostnadsförhållanden som råder för de olika delarna av beståndet . Framförallt bör skill- naderna i ekonomiska förutsättningar mellan fastigheter av olika ålder beaktas. Slutligen måste hänsyn tas till de statsfinansiella konsekvens- erna av en avveckling. Allmänt gäller att avvecklingen av fastighetsskatten och ränte- bidragen för hyresbostadsfastigheter bör ses i ett sammanhang. För räntebidrag som utgår till ny- och ombyggnation av fastigheter som påbörjats , anser vi det emellertid inte motiverat att utforma särskilda övergångsregler. Bidrag enligt de regler som gällde 1992 eller tidigare är nämligen redan under snabb avveckling, i enlighet med tidigare fattade beslut. Enligt prognos kommer de räntebidrag som utgår för ny och ombyggnad av flerfamiljshus enligt äldre regler i stort sett vara helt avvecklade . För dessa fastigheter behandlar vi därför endast frågan om hur avvecklingen av fastighetsskatten ska genomföras. Detta görs i följande avsnitt. 338 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning går vi in på hur ett avskaffande av fastighetsskatten och en utfasning av de s.k. eviga räntebidrag, som utgår enligt regler, kan gå till. Liksom tidigare använder vi oss i det följande av begreppet hyresbostadsfastigheter som beteckning på hyresbostäder som ingår i näringsfastighet som inte ägs av privatbostadsföretag. Avvecklingen av fastighetsskatten i den äldre delen av beståndet I detta avsnitt behandlar vi alltså frågan om hur fastighetsskatten ska avvecklas för fastigheter som inte omfattas av räntebidrag enligt regler. En komplikation i sammanhanget är att medan reglerna för räntebidrag tar sin utgångspunkt då byggnadsarbetena påbörjas, så relateras fastighetsskatteuttaget till fastighetens värdeår. Det innebär att någon exakt koppling mellan räntebidragssystemets och fastighets- skattens avveckling inte kan uppnås. Den avvecklingsplan som skisseras nedan utgår från att fastigheter som inte omfattas av räntebidrag enligt regler färdigställts och därför åsatts värdeår 1993 eller tidigare. Vidare utgår vi från att fastigheter som omfattas av räntebidrag färdigställts och därför åsatts värdeår 1994. Detta överensstämmer inte helt med de verkliga förhållandena. Det finns nämligen även fastigheter som påbörjats eller tidigare och som därför omfattas av de äldre räntebidragsreglerna, men som färdigställts och därmed åsatts ett värdeår senare än 1993.26 Därtill kommet ett mindre antal fastigheter som både påbörjats och färdigställts . Dessa fastigheter erhåller därför räntebidrag enligt regler men har åsatts värdeår 1993.27 Huruvida det är möjligt och lämpligt att ta hänsyn till detta i avvecklingen av fastighetsskatten får utredas i den fortsatta beredningen av denna fråga. Med denna reservation gäller diskussionen i detta avsnitt hur fastighetsskatten för hyresbostadsfastigheter med värdeår 1993 eller tidigare bör hanteras. Det finns flera skäl som talar för att fastighets- skatt bör fortsätta att utgå för dessa fastigheter. Ett skäl är att en stor del av dessa fastigheter tidigare medgivits omfattande subventioner, antingen i form av räntebidrag eller genom tidigare former för stöd till 26 Enligt den s.k. 2-årsregeln som infördes i bestäm- melserna för räntebidrag, ska ett projekt emellertid aldrig anses påbörjat tidigare än före dagen då projektet är färdigt. 27 Enligt uppgifter från rör det sig endast om drygt 400 lägenheter fördelade på 38 ärenden. Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning 339 För dessa är det rimligt att betrakta fastighetsskatten som en del i ett system för omfördelning av kapitalkostnaderna över fastighetens livstid som nämnts tidigare. Därför skulle det vara rimligt att bibehålla fastighetsskatten för dessa fastigheter. I den mån de fastigheter, för vilka byggsubventioner tidigare utgått, har bytt ägare kan man visserligen hävda att skatten i praktiken inte ingår i något omfördelningssystem, såsom framhållits tidigare. För dessa fastigheter gäller dock att nuvärdet av det förväntade framtida fastighetsskatteuttag som gällande regler medför, sannolikt är kapitaliserat i fastighetspriserna. Skulle fastighetsskatten slopas för dessa fastigheter skulle det antingen resultera i lägre hyror eller ge upphov till icke förutsedda kapitalvinster för fastighetsägarna, s.k. windfall gains. Som framgår av tabell 11.8 är de ekonomiska för- hållandena i den äldre delen av beståndet emellertid betydligt mer gynnsamma än i den yngre delen. Det gäller både om vi ser till hyresnivåerna28 och med avseende på driftsnettot. Också av detta skäl är det enligt vår mening mindre angeläget att avskaffa fastighetsskatten för alla befintliga hyresbostadsfastigheter. Slutligen talar givetvis även de statsfinansiella begränsningar som vi har att ta hänsyn till för att fastighetsskatten inte bör slopas i de äldre delarna av det befintliga beståndet av hyresbostadsfastigheter. bör den dock avvecklas också för de äldre fastigheterna på det sätt som tidigare förordats av såväl Utredningen om statens stöd för bostadsfinansieringen som den Bostadspolitiska utredningen, dvs. genom att fastighetsskatten knyts till fastighetens värdeår. Det innebär att fastighetsskatt fortsätter att utgå för de äldre fastigheterna tills dess att de genomgår så omfattande ombyggnader att de åsätts ett nytt värdeår som sammanfaller med de värdeår vid vilka fastighetsskatt inte längre utgår, dvs. värdeår 1994 eller . 28 De totala intäkterna per kvadratmeter totalyta speglar även hyresrelationerna mellan årgångarna. 340 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning Tabell 11.8 Totala kostnader och hyresnivåer 1998 i hyresfastigheter med olika värdeår. Kronor per kvadratmeter totalyta. Källa: SCB, Intäkts- och kostnadsundersökningen för flerbostadshus 1998. Motsvarande uppgifter fördelade efter fastigheternas ålder finns inte att tillgå för de kommunala bostadsföretagens fastigheter. 1Intäkter för bostäder är angivna i kronor per kvadratmeter boyta, inte totalyta. Eftersom omfattande ombyggnader tenderar att aktualiseras i de äldsta årgångarna först kan denna modell för en långsiktig avveckling av fastighetsskatten för hyresbostadsfastigheter förväntas medföra att skatten avvecklas successivt med början i de äldsta delarna av beståndet. Därmed innebär den i huvudsak att fastighetsskatten avskaffas först i de delar av beståndet där det samlade värdet av de räntebidrag eller andra generella byggsubventioner som erhållits för fastigheten redan betalats tillbaka genom tidigare års fastighetsskatt. Detta gäller dock endast i de fall då ombyggnaden av fastigheten är så omfattande att den vid taxeringen åsätts ett värdeår som sammanfaller med de värdeår vid vilka fastighetsskatt inte längre utgår. Det förhåll- andet att fastigheten vid en tillräckligt omfattande ombyggnad befrias från skatt kommer sannolikt stimulera till sådana ombyggnader. Den ovan skisserade avvecklingsplanen kan emellertid också få motsatt effekt i vissa fall. Det gäller fastigheter där ombyggnadsbehovet är mindre omfattande än vad som krävs för att fastigheten ska hamna i den skattebefriade delen av beståndet. Eftersom ombyggnader generellt sett leder till högre taxeringsvärden skulle ombyggnaden i dessa fall medföra ett ökat skatteuttag. Konsekvensen kan då bli att planerade ombyggnader i vissa fall skjuts tills dess att behovet av Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning 341 ombyggnad är så omfattande att den medför att fastigheten överförs till den skattebefriade delen av beståndet. En annan aspekt av den avvecklingsplan som skisseras ovan är att det sannolikt kommer ta mycket innan fastighetsskatten avskaffats helt för hyresbostadsfastigheter. Som framgått av resone- i avsnitt 11.1 är det dock ur neutralitetssynpunkt mycket angeläget att fastighetsskatten avvecklas också för de äldre hyres- bostadsfastigheterna. Om man vill påskynda utfasningen måste därför en annan avvecklingsmodell än den vi anvisat här införas. Med hänvisning till de statsfinansiella restriktioner som vi har att anpassa oss till avstår vi dock från att lägga fram ett sådant förslag. Däremot har vi diskuterat huruvida fastighetsskatt bör fortsätta att utgå för alla fastigheter med värdeår eller om gränsen bör sättas vid ett lägre värdeår. Framförallt bör det övervägas om fastig- hetsskatten även bör slopas för de s.k. krisårgångarna, dvs. fastigheter byggda /7–1992. Som framhållits ovan är ett skäl att bibehålla fastighetsskatten för alla fastigheter med värdeår att skatten för dessa fastigheter utgör en del i ett system för omfördelning av kapitalkostnaderna över tiden där förmånen – ränte- bidraget – redan utbetalats. Detta motiv är givetvis giltigt även för kris- årgångarna. Det andra skälet däremot – att de ekonomiska förutsätt- ningarna såsom de återspeglas i den genomsnittliga hyresnivån och driftsnettot generellt sett är betydligt gynnsammare i den äldre delen av beståndet – äger endast begränsad giltighet för fastigheter färdigställda . Även om hyresnivån i dessa årgångar inte är fullt så hög som i fastigheter med värdeår 1994–96 så ligger den ändå nämnvärt över den nivå som gäller i de fastigheter som är äldre än krisårgångarna (se tabell 11.8). Därtill kommer att driftsnettot, dvs. de totala intäkterna minus de totala kostnaderna, är positivt också i krisårgångarna endast så länge vi utgår från nettokostnaderna, dvs. de totala kostnaderna minskat med de räntebidrag som utgick det aktuella året. I den mån man i dessa årgångar inte lyckas sänka övriga kostnader i samma takt som räntebidragen avvecklas är det möjligt att de redan relativt höga hyrorna i dessa fastigheter kommer att öka snabbare än i beståndet i övrigt. Ett annat problem av betydelse i sammanhanget är att oavsett vilket värdeår man väljer som gräns för fastighetsskatteuttaget kan en skarp gräns skapa tröskeleffekter som får stor betydelse för enskilda. Skälet är att det värdeår fastigheten åsätts efter en ombyggnad får betydligt större konsekvenser för skatteuttaget än enligt nu gällande regler. har värdeåret nämligen endast en viss inverkan genom dess betydelse för taxeringsvärdets nivå. Med den ovan förordade 342 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning avvecklingsmodellen däremot blir värdeåret avgörande för om fastig- hetsskatt skall utgå överhuvudtaget. Eftersom värdeåret för nybyggda fastigheter alltid motsvaras av det år då fastigheten färdigställs berörs de inte av problemet. Ombyggda fastigheter skall däremot åsättas ett nytt värdeår som bestäms med hänsyn tagen till ombyggnadskostnadernas storlek. Med den teknik som skisserats ovan ökar de skattemässiga konsekvenserna av hur värdeåret fastställs vilket kan leda till kraftiga tröskeleffekter. Effekterna skulle emellertid mildras betydligt om man i stället för en skarp gräns valde en lösning där fastighetsskatteuttaget avtar successivt för fastigheter med stigande värdeår. Vi förordar därför att man använder sig av en successiv avtrappning av fastighetsskatten. Skatten skulle då endast tas ut på en del av taxeringsvärdet avseende bostäder i hyreshus med värdeår 1987-93 enligt följande schema: Förutom att man därigenom begränsar de tröskeleffekter som en skarp gräns ger upphov till innebär denna lösning att viss hänsyn tas till det relativt höga kostnadsläget i många av de s.k. krisårgångarna. En skiss för avvecklingen av räntebidrag enligt regler För fastigheter med värdeår efter 1993 bör avskaffandet av fastighets- skatten samordnas med avvecklingen av de räntebidrag som utgår enligt regler. Som redovisats ovan (avsnitt 11.2) föreslår vi att sådana räntebidrag inte skall utgå för ny- eller ombyggnader med påbörjandeår eller . Med denna förutsättning skulle över- gångsregler beträffande räntebidragen endast avse fastigheter med påbörjandeår . För fastigheter i den del av beståndet som uppbär räntebidrag uppgår bidraget av den schablonberäknade räntekostnaden under hela fastighetens livstid. I det följande redovisar vi hur en samordnad avveckling av räntebidrag och fastighetsskatt för dessa fastigheter bör utformas. Utifrån de förutsättningar som angivits ovan, dvs. att inga nya ränte- bidrag beviljas för byggnader som påbörjats efter den 31/2000, bör samordningen ske genom att fastighetsskatten avskaffas från och med Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning 343 taxeringen för alla fastigheter med värdeår 1994 eller . fr.o.m. , reduceras nivån på räntebidraget för nybyggnader som påbörjats eller senare så att bidraget fram till och med det år då full fastighetsskatt skulle ha utgått motsvarar det bidrag som skulle ha utgått enligt nu gällande regler, minskat med den fastighetsskatt som skulle ha belastat fastigheten. Det innebär att nettoeffekten av räntebidrag och fastighets- skatt blir ungefär densamma med övergångsreglerna som enligt nu gällande regler fram till och med det år då full fastighetsskatt skulle ha utgått . Tabell 11.9 Utfasning av räntebidrag och fastighetsskatt för en genomsnittlig hyreslägenhet. Källa: SCB, samt egna beräkningar. 1Medan det första bidragsåret motsvaras av färdigställandeåret inträder skatteplikten först året efter färdigställandeåret. Nuvarande regler om hel skatterabatt innebär därför att ingen skatt tas ut . Enligt nu gällande regler utgår räntebidrag fr.o.m. det år då fastigheten färdigställs. Skatteplikten inträder emellertid först . De här skisserade övergångsreglerna innebär alltså att räntebidraget till nybyggda fastigheter , då ingen fastig- hetsskatt utgår enligt nu gällande regler, även fortsättningsvis ska uppgå till av den bidragsberättigande räntekostnaden för de aktuella fastigheterna. Under följande , då halv fastighetsskatt skulle ha utgått enligt nu gällande regler, reduceras bidraget med ett belopp som motsvarar halva taxeringsvärdet för bostadsdelen i den aktuella fastigheten multiplicerad med gällande fastighetsskattesats. 344 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning året efter färdigställandeåret, då full fastighetsskatt skulle ha utgått, reduceras bidraget med ett belopp som motsvarar hela taxeringsvärdet för bostadsdelen i den aktuella fastigheten multiplicerad med gällande fastighetsskattesats. Därefter trappas bidraget ned successivt så att det fr.o.m. det efter färdigställandet inte längre utgår något bidrag. Dessa övergångsregler illustreras med ett konkret exempel i tabell 11.9. Exemplet avser en genomsnittlig nybyggd lägenhet. Fram t.o.m. år 12 motsvaras bidraget enligt övergångsreglerna av skillnaden mellan räntebidraget och fastig- hetsskatten enligt nu gällande regler. Därefter trappas det återstående bidraget ned . För den enskilde fastighetsägaren innebär denna avvecklingsmodell alltså ingen förändring av nettoutgifterna efter färdigställandeåret. Först år 13 blir nettoeffekten av den slopade fastig- hetsskatten och avvecklingen av räntebidragen negativ för fastighets- ägaren. Det bör dock påpekas att den negativa nettoeffekten avtar med fastighetens ålder och blir positiv. Det beror på att bidragsunderlaget enligt nu gällande regler ligger fast i nominella termer medan fastighetsskatteuttaget följer prisutvecklingen på fastig- hetsmarknaden. Med den avvecklingsmodell som skisserats här skulle det diskonterade nuvärdet av räntebidragen till de berörda fastigheterna uppgå till av produktionskostnaden.29 Detta kan jämföras med nettoeffekten av de eviga räntebidragen och fastighetsskatten enligt nu gällande regler, som enligt de beräkningar som redovisats i avsnitt 11.2 uppgår till mellan . Avvecklingen av räntebidrag till ombyggda fastigheter kan, i de fall de avser fastigheter med värdeår 1994 eller senare, genomföras enligt samma modell som nybyggnadsbidragen. I de fall de avser fastigheter, som även efter ombyggnaden åsätts värdeår , måste avvecklingen emellertid följa andra regler eftersom fastighets- skatt ska fortsätta att utgå för dessa fastigheter, enligt vårt förslag. Med hänvisning till att beslut om de aktuella ombyggnationerna baserats på nu gällande räntebidragsregler bör avvecklingen genomföras i för- hållandevis långsam takt. Den avvecklingsmodell för räntebidrag till nybyggda fastigheter som beskrivits ovan innebär att räntebidrag utgår, med successivt allt mindre belopp under efter färdigställandet. De bidrag som avser ombyggnader är generellt sett betydligt mindre per lägenhet än bidragen till nybyggnad. Enligt uppgifter från uppgick det genomsnittliga bidraget per lägenhet och år till 1999. Motsvarande genomsnitt för nyproducerade 29 Uppskattningen bygger på samma förutsättningar som vid beräkningen av nettoeffekten av nuvarande regler för räntebidrag och fastighetsskatt. (Se avsnitt 11.2.1.) Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning 345 fastigheter var 10 gånger så högt. Variationerna kan dock vara betydande. Generellt sett torde anpassningen till ändrade förutsättningar vara svårare att genomföra ju mer omfattande räntebidraget är. Därför förordar vi att bidrag till ombyggnationer av fastigheter med värdeår avvecklas genom att bidraget minskas med ett visst belopp per lägenhet . Därigenom kommer avvecklingen av räntebidragen till fastigheter där mer omfattande ombyggnationer vidtagits att genomföras än vad som blir fallet vid mindre ombyggnader. Kommittén har emellertid här inte tagit ställning till den exakta nivån på det belopp med vilket bidraget per lägenhet skall trappas ned . 11.4Statsfinansiella konsekvenser av slopad fastighetsskatt och räntebidrag för hyresbostadsfastigheter30 I detta avsnitt redovisas våra beräkningar av de statsfinansiella konse- kvenserna av att avskaffa de s.k. eviga räntebidragen till hyresbostads- fastigheter samt avvecklingen av fastighetsskatten i det yngre beståndet. Enligt vad som anförts i avsnitt 11.2 föreslår vi att inga nya ränte- bidrag beviljas för fastigheter påbörjade eller . För dessa fastigheter ska inte heller någon fastighetsskatt tas ut. Enligt våra beräkningar är nettot i nuvärdestermer av de eviga räntebidragen och fastighetsskatten positivt, dvs. att dessa två komponenter fungerar som en subvention till nybyggda fastigheter. Denna subvention motsvarar mellan av produktionskostnaden för ett nybyggt fler- familjshus. Det motsvarar i stort sett värdet av den skatterabatt som ges till ny – och ombyggda egnahem efter färdig- ställandet. Som framhållits tidigare ligger frågan om hur stödet till bostadsbyggandet bör utformas utanför vårt uppdrag. Under förutsättning att man även i fortsättningen finner det lämpligt att stimulera till bostadsbyggande genom direkta bidrag föreslår vi emellertid att någon form av investeringsbidrag får ersätta den nuvarande kombinationen av räntebidrag och fastighetsskatt till ny- och ombyggda hyresbostadsfastigheter. Vi utgår då från att stödet utformas 30 De uppskattningar av de statsfinansiella konsekvenserna av våra förslag som redovisas i detta avsnitt avser endast bruttoeffekten på statsbudgeten, dvs. effekten utan hänsyn tagen till de effekter de aktuella förändringarna kan ha på andra delar av statsbudgeten via konsumentprisindex. Dessa effekter beaktas dock i kapitel 14 där finansieringen av våra förslag diskuteras. 346 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning så att dagens subventionsnivå upprätthålls. Följaktligen har våra förslag i denna del inga statsfinansiella effekter jämfört med nu gällande regler. Någon omedelbar budgeteffekt uppstår inte heller till följd av våra förslag avseende nybyggda fastigheter med räntebidrag enligt regler, dvs. fastigheter som påbörjats . För dessa fastigheter föreslår vi att fastighetsskatten slopas helt. ska räntebidraget för dessa fastigheter reduceras med det belopp som med nuvarande regler skulle ha utgått i fastighetsskatt. Reduktionen ska utgå från den skattesats som enligt tidigare fattade beslut åter ska gälla fr.o.m. taxeringen , dvs. Denna lösning innebär att den samtidiga avvecklingen av räntebidrag och fastighetsskatt för nybyggda hyresrätthus inte påverkar statsbudgeten förrän det 13:e bidragsåret. Fr.o.m. det 13:e bidragsåret reduceras emellertid den återstående delen av räntebidraget med 1/5 . Därigenom minskar de statliga utgifterna fr.o.m. det 13:e bidragsåret. För den äldsta av de berörda årgångarna inträffar detta . innebär dock slopandet av fastighetsskatten för dessa fastigheter ett visst skattebortfall. Som påpekats tidigare blir den totala subventionseffekten med de övergångsregler som skisserats här i stort sett densamma för den enskilde fastighetsägaren som med nu gällande regler. Kapitalkostnad- ernas fördelning över tiden förändras emellertid liksom belastningen på statens budget. Medan den för staten positiva nettoeffekten sparas in , uppstår skattebortfallet först . Enligt våra beräk- ningar är dock den samlade statsfinansiella effekten av denna omför- delning av utgifterna över tiden försumbar. Beräkningarna utgår från uppgifter från avseende det totala bidragsunderlaget för hyresrättshus färdigställda . Dessa uppgifter har kombinerats med uppgifter ur Fastighetstaxeringsregister avseende det totala taxeringsvärdet för bostadsdelen i hyreshus med nybyggnadsår 1994-98.31 För att räkna upp dessa värden till värdenivå har vi utgått från samma uppräkningsfaktor som ligger till grund för Finans- departementets prognoser avseende det totala taxeringsvärdet för bostäder 2001, dvs. Med ledning av uppgifter 31 Statistiken tyder på att en förhållandevis stor andel av alla fastigheter med värdeår 1994 har påbörjats och erhåller därför inte räntebidrag enligt regler. I våra beräkningar av den samlade statsfinansiella effekten av avvecklingen av räntebidragen och fastighetsskatten har vi därför endast inkluderat den del av taxeringsvärdet för nybyggda hyreshusfastigheter som kan anses avse fastigheter med räntebidrag enligt regler. Det skattebortfall som slopandet av fastighetsskatten medför för övriga fastigheter med värdeår 1994 beaktas i nästa steg av beräkningarna. SOU 2000:34 Neutralitetsmålet i praktisk tillämpning 347 från SCB och har vi uppskattat det totala bidragsunderlaget och taxeringsvärdet för fastigheter färdigställda 1999-2001.32 Utifrån dessa uppgifter har vi för var och en av de berörda årgång- arna beräknat nettobelastningen på statsbudgeten med nu gällande regler . Vi utgår då från att fastigheterna har en genomsnittlig livslängd . Denna nettobelasning har sedan jämförts med den budgetbelastning som vårt förslag skulle medföra. Skillnaden mellan dessa två belopp utgör den årliga saldoförändring som orsakas av utfasningen av räntebidragen och fastighetsskatten för fastigheter påbörjade . Den varaktiga budget- effekten, som motsvaras av statslåneräntan på de sammanlagda fram- tida saldoförändringarna i nuvärdestermer, består enligt dessa beräk- ningar i en budgetförstärkning på . Kalkylen ovan avser dock endast nybyggda fastigheter med värdeår eller senare som erhåller räntebidrag enligt regler. Det finns dock fastigheter med värdeår 1994 eller senare som inte erhåller räntebidrag enligt regler och som därför inte inkluderats i beräkningarna ovan.