sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till kultur och nöjen Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till skolor, barnomsorg Nära till stadens centrum Nära till vänner och bekanta Ett område med gott rykte En fastighet med hög standard Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Lätt att få parkeringsplats till park eller grönområde Fritt från buller- och trafikstörningar En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra kommunikationer Nära till affärer Ett säkert och tryggt område % SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 343 Tabell 8.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Centrala stan, Öst på stan, och Öbacka är bostadsområden som en större andel av hyresgästerna i populationen skulle kunna tänka sig att betala mer för att bo i. Planerar du/ni att byta bostad ? Det är som anger att de planerar att byta bostad . 2 2 4 91351 12 4 1 0 0 98 4 4 12 22 2925 2 1 0 - - 99 1 1 2 4 431 30 17 6 2 1 99 11 8 19 24 2114 1 0 - - 0 98 1 2 3 71149 17 7 1 1 0 99 4 5 9 202928 3 1 0 - 0 99 4 4 10 19 2929 3 1 0 - - 99 6 4 10 17 22 32 7 2 1 - 0 100 3 4 7 13 2340 7 3 1 - -100 7 8 13 16 24 25 5 2 1 0 0 100 10 7 19 23 21 16 2 1 0 - 0 100 2 2 4 13 15 40 16 4 1 1 0 100 9 6 13 19 22 28 2 1 0 - 0 100 2 2 5 10 13 40 17 7 1 0 0 100 2 1 3 8 11 42 21 10 1 1 1 101 Carlshem Centrala stan Mariehem Nydalahöjd Sandbacka Väst på stan Öbacka Öst på stan -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 211 7647 27 333 12068 43 228 8263 30 772 27977 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 344 Bilaga 3 SOU 2000:33 8.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. 751 736 2. Carlshem 720 661 3. Centrala stan 861 817 4. 743 594 5. 812 753 6. 741 665 7. Mariehem 735 665 8. Nydalahöjd 853 681 9. Sandbacka 807 698 10. 780 654 11. 741 606 12. Väst på stan 743 731 13. 766 646 14. Öbacka 820 730 15. Öst på stan 768 765 I tabell 8.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 345 Diagram 8.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 1000 Centrala stan Öst på stan Väst på stan Öbacka Sandbacka Nydalahöjd Mariehem Carlshem Årshyra (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja 346 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 8.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 8.2 och 8.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det inte finns något bostadsområde där betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. För bostadsområdet på stan ligger betalningsviljan ungefär på samma nivå som den faktiska hyran. Högst attraktivitet har Centrala stan, Öst på stan och . Lägst attraktivitet har och . 0 200 400 600 800 1000 Centrala stan Öst på stan Väst på stan Öbacka Sandbacka Nydalahöjd Mariehem Carlshem Årshyra (kr/kvm) SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 347 Diagram 8.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 8.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av hyresgästerna i kommun tänka sig att betala för en likvärdig bostad, som den man har , i Centrala stan. För alla bostadsområden ligger den översta decilen ca högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 1200 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde 348 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 8.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden I diagrammet ovan framgår att betalningsviljan är större bland hos dem som har lägre inkomster. Det gäller för alla bostadsområden. 0 200 400 600 800 1000 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 349 Diagram 8.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de med barn för alla områden utom för och . Den högre betalningsviljan bland individer boende i hushåll utan barn är dock något mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn 350 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 8.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja än de äldre. Det gäller speciellt för bostadsområdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 351 Diagram 8.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Individerna boende i allmännyttan har en högre betalningsvilja än de som hyr av en privat ägare. 0 200 400 600 800 1000 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare 352 Bilaga 3 SOU 2000:33 8.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelade på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 135,0 161,5 Mellan 112,6 161,7 Låg attraktion 103,6 150,1 Samtliga områden 114,5 155,0 Diagram 8.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor I tabell 8.17 och diagram 8.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Det finns även en tendens att inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna procentuellt sett är större i områden med låg attraktivitet. Dessutom är inkomstskillnaderna mellan attraktivitetsgrupperna större bland hyresrätter än bland bostadsrätter. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 353 9 Samtliga bostadsmarknader I detta kapitel görs jämförelser mellan de olika lokala bostadsmarknaderna för en del variabler. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i fördelat på de åtta olika bostadsmarknaderna. Procent Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Totalt Nordvästra 3 5 9 35 48 100 2 4 9 35 50 100 4 8 13 40 35 100 3 5 14 38 39 100 2 5 12 43 38 100 2 7 12 42 37 100 2 3 10 43 41 100 2 4 10 45 39 100 Det är inga större skillnader mellan bostadsmarknaderna då det gäller hur nöjd man är med området bostaden ligger i. Möjligen är de boende i hyresrätt i och något mindre nöjda. 354 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 9.2. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i, samtliga bostadsmarknader. Procent Andel viktigt Ett säkert och tryggt område 96 Bra kommunikationer 94 Nära till affärer 91 En vacker fastighet med trevlig utemiljö 89 Nära till park eller grönområde 89 Fritt från buller- och trafikstörningar 84 Ett område med gott rykte 80 En fastighet med hög standard 77 Nära till Stadens centrum 74 Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende 74 Lätt att få parkeringsplats 73 Nära till vänner och bekanta 72 Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice 68 Nära till kultur och nöjen 65 Nära till skolor, barnomsorg 61 Nära till motions- och idrottsanläggningar 53 Bra lekytor och lekutrustning 50 Studerar man samtliga bostadsmarknader visar det sig att av hyresgästerna anser att ett säkert och tryggt område är viktigt för att det skall vara bra att bo i. Även alternativen bra kommunikationer och nära till affärer får höga svarsandelar. I diagram 9.1 visas samma data som i tabell 9.2 men i diagramform. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 355 Diagram 9.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i, samtliga bostadsmarknader. Procent 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till skolor, barnomsorg Nära till kultur och nöjen Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till vänner och bekanta Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende Nära till Stadens centrum En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Fritt från buller- och trafikstörningar Nära till park eller grönområde En vacker fastighet med trevlig utemiljö Nära till affärer Bra kommunikationer Ett säkert och tryggt område % 356 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 9.3. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i, fördelat på de åtta olika bostadsmarknaderna. Procent Nordvästra till affärer 92 89 89 91 90 90 90 90 Nära till skolor, barnomsorg 61 61 59 61 65 64 67 64 Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice 67 62 73 68 69 69 67 57 Nära till park eller grönområde 91 86 85 89 87 85 86 81 Nära till kultur och nöjen 68 64 62 66 61 60 63 56 Nära till vänner och bekanta 73 72 65 75 70 73 72 71 Nära till motions- och idrottsanläggningar 53 53 47 56 52 53 56 56 Nära till stadens centrum 74 80 73 75 79 75 75 67 Bra kommunikationer 98 80 88 95 85 90 90 87 En vacker fastighet med trevlig utemiljö 88 92 91 90 91 89 90 84 Bra lekytor och lekutrustning 48 45 51 52 53 53 55 49 Fritt från buller- och trafikstörningar 84 85 83 85 86 86 87 84 Ett säkert och tryggt område 95 97 95 96 97 98 97 95 Lätt att få parkeringsplats 67 82 76 74 83 84 82 75 Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende 69 77 78 79 78 77 81 74 En fastighet med hög standard 74 82 84 77 78 80 76 73 Ett område med gott rykte 77 84 86 84 81 85 82 72 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 357 I tabell 9.3 redovisas vad individerna boende i hyresrätt i de lokala bostadsmarknaderna anser vara viktigt för att ett bostadsområde ska vara bra att bo i. Motsvarande redovisning ges även i diagrammen nedan. Hur viktigt det är med närheten till affärer för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till affärer anses över lag vara viktig för att ett bostadsområde skall vara bra att bo i. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 358 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.3. Hur viktigt det är med närheten till skolor och barnomsorg för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till skolor och barnomsorg är inte lika viktig för att ett bostadsområde skall vara bra att bo i. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 359 Diagram 9.4. Hur viktigt det är med närheten till vårdcentral och annan samhällsservice för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till vårdcentral och annan samhällsservice har inte ansetts lika viktig i och som i övriga bostadsmarknader. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 360 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.5. Hur viktigt det är med närheten till park eller grönområden för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till park eller grönområden anses viktig i alla bostadsmarknader. Mest uttalat är det dock i bostadsmarknaden Nordvästra . 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 361 Diagram 9.6. Hur viktigt det är med närheten till kultur och nöjen för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till kultur och nöjen har bedömts som viktig av av hyresgästerna i bostadsmarknaderna. Undantaget är där andelen ligger en bit . 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 362 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.7. Hur viktigt det är med närheten till vänner och bekanta för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till vänner och bekanta har inte ansetts lika viktig i som i övriga bostadsmarknader. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 363 Diagram 9.8. Hur viktigt det är med närheten till motions- och idrottsanläggningar för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. Även då det gäller närheten till motions- och idrottsanläggningar ligger hyresgästerna i lite lägre än övriga. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 364 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.9. Hur viktigt det är med närheten till stadens centrum för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Närheten till stadens centrum har av hyresgästerna i och angivit som viktig. I Nordvästra var det betydelsen av närheten till som skulle bedömas. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 365 Diagram 9.10. Hur viktigt det är med bra kommunikationer för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Det tycks vara viktigare med bra kommunikationer i de stora kommunerna. I Nordvästra och i har en mycket stor andel angivit detta som viktigt för att ett bostadsområde skall vara bra att bo i. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 366 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.11. Hur viktigt det är med en vacker fastighet med trevlig utemiljö för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Att det är viktigt med en vacker fastighet med en trevlig utemiljö tycks hyresgästerna i de olika bostadsmarknaderna vara överens om. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 367 Diagram 9.12. Hur viktigt det är med bra lekytor och lekutrustning för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. tycker att det är viktigt med bra lekytor och lekutrustning. Hyresgästerna i och ligger lite lägre än övriga. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 368 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.13. Hur viktigt det är att det är fritt från buller- och trafikstörningar för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. En stor andel anser det viktigt att det är fritt från buller- och trafikstörningar för att ett bostadsområde skall vara bra att bo i. Det är inga skillnader mellan bostadsmarknaderna. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 369 Diagram 9.14. Hur viktigt det är att det är ett säkert och tryggt område för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. Att det är viktigt med ett säkert och tryggt område är alla hyresgäster överens om. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 370 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.15. Hur viktigt det är att det är lätt att få parkeringsplats för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. I de stora kommunerna är tillgången till parkeringsplatser inte lika viktig som i de mindre kommunerna. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 371 Diagram 9.16. Hur viktigt det är att det är möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. Möjligheten att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende anses inte lika viktig i bostadsmarknaden Nordvästra som i övriga bostadsmarknader. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 372 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 9.17. Hur viktigt det är med en fastighet med hög standard för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. I och anser hyresgästerna det viktigare med en fastighet med hög standard än i övriga bostadsmarknader. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 373 Diagram 9.18. Hur viktigt det är att området har gott rykte för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. av individerna tycker att det är viktigt att området har ett gott rykte. Nordvästra och avviker något genom att ha lägre andelar än övriga. 0 20 40 60 80 100 NV StorStock holm Procent 374 Bilaga 3 SOU 2000:33 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 375 Bortfallsanalys Siffrorna i tabellerna nedan är avrundade och summerar därför inte alltid till . Nordvästra i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 753 0,47 410 0,44 Kvinna 853 0,53 523 0,56 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 423 0,26 208 0,22 30 - 564 0,35 336 0,36 45 - 492 0,31 302 0,32 eller äldre 127 0,08 87 0,09 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 519 0,32 249 0,27 100 000 - 241 0,15 148 0,16 150 000 - 286 0,18 173 0,19 200 000 - 243 0,15 156 0,17 250 000 - 112 0,07 78 0,08 300 000 kr eller mer 182 0,11 120 0,13 Ingen uppgift 23 0,01 9 0,01 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 1186 0,74 721 0,77 Annat land 420 0,26 212 0,23 376 Bilaga 3 SOU 2000:33 kommun Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 587 0,49 355 0,45 Kvinna 605 0,51 426 0,55 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 428 0,36 273 0,35 30 - 340 0,29 206 0,26 45 - 286 0,24 193 0,25 eller äldre 138 0,12 109 0,14 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 440 0,37 278 0,36 100 000 - 236 0,20 158 0,20 150 000 - 251 0,21 172 0,22 200 000 - 141 0,12 92 0,12 250 000 - 44 0,04 31 0,04 300 000 kr eller mer 73 0,06 48 0,06 Ingen uppgift 7 0,01 2 0,00 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 1053 0,88 699 0,90 Annat land 139 0,12 82 0,10 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 377 kommun Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 569 0,47 295 0,43 Kvinna 636 0,53 385 0,57 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 351 0,29 197 0,29 30 - 419 0,35 209 0,31 45 - 310 0,26 191 0,28 eller äldre 125 0,10 83 0,12 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 592 0,49 307 0,45 100 000 - 201 0,17 119 0,18 150 000 - 184 0,15 107 0,16 200 000 - 114 0,09 74 0,11 250 000 - 39 0,03 24 0,04 300 000 kr eller mer 40 0,03 31 0,05 Ingen uppgift 35 0,03 18 0,03 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 762 0,63 446 0,66 Annat land 443 0,37 234 0,34 378 Bilaga 3 SOU 2000:33 Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 607 0,50 344 0,46 Kvinna 598 0,50 400 0,54 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 421 0,35 231 0,31 30 - 381 0,32 235 0,32 45 - 278 0,23 182 0,24 eller äldre 125 0,10 96 0,13 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 481 0,40 256 0,34 100 000 - 221 0,18 143 0,19 150 000 - 235 0,20 159 0,21 200 000 - 136 0,11 94 0,13 250 000 - 54 0,04 41 0,06 300 000 kr eller mer 50 0,04 32 0,04 Ingen uppgift 28 0,02 19 0,03 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 876 0,73 556 0,75 Annat land 329 0,27 188 0,25 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 379 kommun Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 575 0,48 347 0,45 Kvinna 626 0,52 430 0,55 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 407 0,34 259 0,33 30 - 350 0,29 200 0,26 45 - 321 0,27 221 0,28 eller äldre 123 0,10 97 0,12 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 470 0,39 273 0,35 100 000 - 229 0,19 160 0,21 150 000 - 229 0,19 151 0,19 200 000 - 146 0,12 101 0,13 250 000 - 57 0,05 43 0,06 300 000 kr eller mer 45 0,04 33 0,04 Ingen uppgift 25 0,02 16 0,02 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 943 0,79 617 0,79 Annat land 258 0,21 160 0,21 380 Bilaga 3 SOU 2000:33 kommun Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 573 0,48 330 0,44 Kvinna 626 0,52 424 0,56 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 396 0,33 239 0,32 30 - 335 0,28 195 0,26 45 - 320 0,27 213 0,28 eller äldre 148 0,12 107 0,14 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 462 0,39 264 0,35 100 000 - 251 0,21 167 0,22 150 000 - 252 0,21 164 0,22 200 000 - 134 0,11 88 0,12 250 000 - 51 0,04 36 0,05 300 000 kr eller mer 43 0,04 32 0,04 Ingen uppgift 6 0,01 3 0,00 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 1019 0,85 652 0,86 Annat land 180 0,15 102 0,14 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 381 kommun Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 557 0,47 335 0,44 Kvinna 638 0,53 434 0,56 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 415 0,35 255 0,33 30 - 358 0,30 220 0,29 45 - 318 0,27 220 0,29 eller äldre 104 0,09 74 0,10 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 420 0,35 244 0,32 100 000 - 231 0,19 158 0,21 150 000 - 300 0,25 205 0,27 200 000 - 149 0,12 96 0,12 250 000 - 46 0,04 33 0,04 300 000 kr eller mer 41 0,03 30 0,04 Ingen uppgift 8 0,01 3 0,00 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 1112 0,93 714 0,93 Annat land 83 0,07 55 0,07 382 Bilaga 3 SOU 2000:33 kommun Kön Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande Man 586 0,49 360 0,46 Kvinna 614 0,51 416 0,54 Ålder Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 18 - 549 0,46 353 0,45 30 - 345 0,29 215 0,28 45 - 235 0,20 159 0,20 eller äldre 71 0,06 49 0,06 Inkomst Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 548 0,46 333 0,43 100 000 - 178 0,15 113 0,15 150 000 - 228 0,19 147 0,19 200 000 - 154 0,13 119 0,15 250 000 - 48 0,04 35 0,05 300 000 kr eller mer 30 0,03 20 0,03 Ingen uppgift 14 0,01 9 0,01 Födelseland Antal i urvalet Andel i urvalet Antal svarande Andel svarande 1038 0,87 687 0,89 Annat land 162 0,14 89 0,11 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 383 Enkätformulär – värdering av bostäders hyra och läge 1. Är Du man eller kvinna? 1 Man 2 Kvinna 2. Vilket år är Du född? 19 III 3. Hur många personer ingår i Ditt hushåll? Glöm inte att räkna med dig själv. Räkna inte med inneboende. 1 en person 2 två personer 3 tre personer 4 fyra personer 5 fem personer eller fler 4. Finns det hemmaboende barn i hushållet? 1 Ja 2 Nej 5. Hur stor yta har bostaden? 384 Bilaga 3 SOU 2000:33 6. Hur många rum har bostaden? 1 ett rum och kök (kokvrå) 2 två rum och kök (kokvrå) 3 tre rum och kök 4 fyra rum och kök 5 fem rum och kök eller större 6 Annat, vad: ........................ 7. Vem äger fastigheten Du bor i? 1 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 2 Privat ägare, t.ex. bolag eller enskild person 3 Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting 8. Hur stor är hushållets sammanlagda inkomst före skatt? Med inkomst menar vi inkomst av arbete, pension, föräldrapenning, arbetslöshetsersättning, barnbidrag, bostadsbidrag, socialbidrag, studiemedel etc. 1 2 10 000 - 3 20 000 - 4 30 000 - 5 40 000 - 6 50 000 eller mer 9. Vad är hyran för bostaden? Ange den senaste månadshyran. Om Du/Ni betalar kvartalshyra, ange en tredjedel av denna. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 385 10. Hur länge har Du bott i nuvarande bostadsområde? 1 Mindre än 2 3 4 Mer än 11.