sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetens kvalitet och effektivitet. Sam- tidigt fastställdes direktiven för utredaren, se bilaga 1. Som särskild utredare utsågs dåvarande riksdagsledamoten , . Som sakkunniga utsågs , , , , , , , och , , som ersattes av . I arbetets senare del har även , deltagit. Som experter förordnades skolöverläkare , rektor och docent . utsågs till huvudsekreterare , men entledigades på egen begäran , varvid hon för- ordnades som sakkunnig. AnnSofi , utsågs till biträ- dande sekreterare och förordnades som sekreterare. Någon ny biträdande sekreterare utsågs inte, men utredningen beviljades tre månaders förlängd utredningstid. Utredaren har haft tillgång till en referensgrupp med företrädare för olika organisationer som har kunskap och intresse i frågorna. Orga- nisationerna och deras företrädare, se bilaga 2. I enlighet med direktiven har utredaren sammanträffat med övriga kommittéer som är verksamma inom eller har beröring med området, , Sekretariatet för Välfärdsbokslut, och kommunernas samverkan kring vård och omsorg, och . En språklig genomgång av texten har gjorts av , . Under arbetets gång har varit utredningens kom- mitteassistent och har utarbetat heloriginal. Utredare och sekreterare har genomfört tre egna undersökningar. Vi startade med att skicka ut en enkät till ett representativt urval av kommuner och skolor, se bilaga 4. Den andra undersökningen utgjordes av strukturerade personliga intervjuer med ett antal kommuner, se bila - ga 5. Den tredje var en intervjuundersökning, som vi genomförde vid personliga besök på enskilda skolor. Vi träffade då olika yrkesgrupper, oftast elevvårdare, elevvårdsteam, resursenheter men också rektorer, lärare och elever som fick svara på frågor enligt ett formulär, se bilaga 6. Utöver detta har vi sammanträffat och talat med många människor som arbetar med närliggande frågor och inte minst har vi haft elektro- niska kontakter med oerhört många. I bilaga 3 finns en förteckning över de personer som haft synpunkter, granskat texter eller på annat sätt bidragit till utredningen. Vi har också varit inbjudna till yrkesföreningar för att tala om utredningen och uppvaktats av olika intresse- organisationer. Arbetet hade inte varit möjligt att genomföra utan den stora hjälp jag har fått av experter och sakkunniga som varit knutna till utredningen. De har engagerat sig helhjärtat och har aktivt och konstruktivt bidragit hela vägen fram till det färdiga betänkandet. Professor har, i sitt inlägg på temat Om lusten och viljan att lära, fångat den ton jag hoppas genomsyrar betänkandets texter. Avsikten är att ingen ska sväva i tvivelsmål om att uppgiften för alla vuxna i skolan är att skapa lärande miljöer som främjar elevernas lust att lära. I det arbetet ska skolans Elevhälsa aktivt bidra. Med detta ber jag att få överlämna betänkandet Från dubbla spår till Elevhälsa, i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling. Lust att lära ............................................................................................. Undanröja hinder för lust att lära............................................................... Om lusten och viljan att lära – några reflektioner av ........... Definitioner av begrepp som används i betänkandet.................................... Förslag och bedömningar ..................................................................... Från elevvård till Elevhälsa ......................................................................... Ny konferens för myndighetsbeslut av enskild elevs skolgång....................... Kompetens- och fortbildningsfrågor ............................................................ Försöksverksamhet med ny organisation av social-medicinskt hälsoarbete för barn och ungdomar............................................................ Förslag att överlämna till andra kommittéer................................................ Organisation, landstingens och kommunernas ansvar och arbete .......................... Kompetensutveckling och fortbildning ....................................................................... Skolornas arbete för alla elever...................................................................................... Skolornas arbete för elever i behov av särskilt stöd .................................................. Uppföljning, utvärdering, kvalitetsarbete och tillsyn Genomgång av tidigare utredningar och rapporter............................. Innehåll och slutsatser ............................................................................... Läs- och skrivkommittén (LÄSK).............................................................. Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (FUNKIS)...................... Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU) .. Nära och gratis, utvärdering av skolhälsovården..................... Temabild om elever i behov av särskilt stöd................................................ Den nationella kvalitetsgranskningen 1998.................................................. Den nationella kvalitetsgranskningen 1999.................................................. Vad visar utredningens kartläggning?................................................. Innehåll och slutsatser ............................................................................... Svårt att få fram uppgifter................................................................................................ Att integrera elevvården i skolan................................................................................... Dokumentation, uppföljning, utvärdering och kvalitetsarbete................................. Brist på ledning................................................................................................................. Situationsstyrd och individinriktad verksamhet......................................................... Tendens att bilda centrala resursenheter..................................................................... Elevvården saknar lagstöd.............................................................................................. Kraftigt varierande resurser........................................................................................... Elevhälsa för förskoleklasserna .............................................................................................. Redovisning av kartläggningen................................................................... Kartläggningens resultat avseende mål, ledning, organisation och samverkan Motiv för resursenheter............................................................................................... Kartläggningens resultat avseende dokumentation, uppföljning, utvärdering, fortbildning och handledning ..................................................................... Uppföljning och utvärdering ...................................................................................... Fortbildning och handledning .................................................................................... Kartläggningens resultat avseende elevvårdens ansvar och sätt att arbeta .... Andra regelbundna möten .......................................................................................... Klassföreståndares och mentorers arbete och ansvar ............................................ Hur aktualiseras elever i hos elevvårdare?......................................... Hur aktualisera gymnasister med problem hos elevvårdare? Övriga elevvårdande uppgifter ................................................................................... Kartläggningens resultat avseende elevvård i förskoleklass ......................... Kartläggningens resultat avseende resurser för elevvård............................. Osäkra uppgifter i siffermaterialet .............................................................................. Jämförelsetal för elevvård och studie- och yrkesvägledning ................................. Kostnadsutveckling för elevvård per elev i fasta kostnader.................................. Faktisk kostnad för elevvård per elev ........................................................................ Spridningsmått för kommunernas kostnader för elevvård per elev........................ Antalet årsarbetare av olika yrkeskategorier inom elevvård ................................... Särskild redovisning av resurserna inom skolhälsovården .................................... Kostnader för specialundervisning ........................................................................... Kartläggningens resultat avseende personalens uppfattningar om situationen i skolan................................................................................... Lärande och hälsa går hand i hand.................................................... Innehåll och slutsatser .............................................................................. Vad är lärande? Vad är hälsa?.......................................................................................... En skola för lärande och hälsa.................................................................. Barn och skolplikt.................................................................................... Skolmiljön regleras i flera författningar ..................................................... Trygghet och trivsel................................................................................. Mobbning och trakasserier......................................................................................... Elevstödjare, , friends m.m. ........................................................... Samspelets betydelse för skolmiljön.......................................................... Relationerna är viktiga ............................................................................. Elevinflytandet behöver stärkas................................................................ Lust och glädje i lärandet ......................................................................... Naturliga källor till lust ............................................................................. Slöjd, hemkunskap........................................................................................................ Poesi och musik ............................................................................................................ Nätverk för hälsoskolor ........................................................................... Vad säger barn och ungdomar om hälsa?.................................................. Hälsa i läroplanerna ................................................................................. Hälsa i kursplanerna ................................................................................ Ny inriktning på skolans hälsoarbete .......................................................... Hälsofrågorna i skolans vardagsarbete....................................................... Livskunskap – samtal som inslag i skolan.................................................. Den fysiska intre och yttre miljön ............................................................. Barn och ungdomar i behov av särskilt stöd..................................... Innehåll och slutsatser .............................................................................. Hur många elever är i behov av särskilt stöd? Elever i svårigheter .................................................................................. Riskmiljöer och kriser .............................................................................. Att ha utländsk bakgrund – tillgång och problem......................................... Asylsökande barn och ungdomar.............................................................. Övriga barn och ungdomar med utländsk bakgrund .................................... Elever med funktionshinder ...................................................................... Elever med neuropsykiatriska funktionshinder............................................ Hur kan ökningen av elever i behov av särskilt stöd förklaras?................... Ökningen av elever i särskolan och specialskolan....................................... Diskussionen om diagnoser ...................................................................... Vad innebär diagnostisering för barn med svårigheter? Risk för medikalisering? Barns syn på diagnosen............................................................................ Lärares syn på diagnoser och på sitt ansvar................................................ Skolans insatser för elever i behov av särskilt stöd..................................... Stöd till elever med funktionsnedsättningar ................................................ Elevhälsan och elever med funktionshinder................................................ Elevassistenter eller personliga assistenter i skolan? Elevhälsans kompetens och utbildningar .......................................... Innehåll och slutsatser .............................................................................. Vad avses med begreppet kompetens? Personalens olika kompetens .................................................................... Kompetens som ska finnas inom Elevhälsan.............................................. Grundutbildning, fortbildning och vidareutbildning ....................................... Studie- och yrkesvägledarutbildning .......................................................... Övrig fort- och vidareutbildning för Elevhälsans personal........................... Behov av förändring i grundutbildningar .................................................... Vidareutbildningar för skolsköterskor och skolkuratorer ............................. Fortbildning för Elevhälsans personal........................................................ Skolan och elevvården – i går och ............................................ Innehåll och slutsatser .............................................................................. En skola för alla barn och ungdomar......................................................... Elevvårdens och skolhälsovårdens framväxt ............................................... Skolläkare knyts till skolan........................................................................ Statliga bidrag och statlig tillsyn utvecklas.................................................. Skolhälsovården speglar hälsoutvecklingen................................................. Elevvårdens roll för skolmiljön .................................................................. Elevvården får plats i läroplanerna ............................................................. Direktiven för elevvårdskommittén betonade samverkan............................. Olika synsätt har präglat elevvården.......................................................... Olika förklaringsmodeller påverkar förhållningssätt och arbete ..................... Människosyn och människobilder.............................................................. Vad är särskilda behov?........................................................................... Elevvården i författningarna...................................................................... Rektor har ansvar för elevvården.............................................................. Ledningsfrågorna är komplicerade .............................................................................. Skolhälsovård i regi................................................................................. Barnhälsovård – skolhälsovård-journaler................................................................... Andra lagrum, författningar och internationella överenskommelser som berör skolan..................................................................................... Iakttagelser vad gäller anmälningsskyldigheten...................................................... Sekretesslagens bestämmelser för skolans elevvård ................................... Barns och ungdomars uppväxtvillkor................................................ Innehåll och slutsatser .............................................................................. Vi lever i föränderlighetens tidevarv ......................................................... Hur påverkas barn och ungdomar av samhällets förändring? Barn och ungdomar växer upp med olika villkor ......................................... Barn socialiseras annorlunda ............................................................................ Det finns ingen gemensam ungdomskultur ................................................. Skillnader mellan unga kvinnor och unga män............................................ Barn och ungdomar behöver inte kompensation utan kompetens ................. Hur mår barn och ungdomar ? Innehåll och slutsatser .............................................................................. Mönster i hälsans och ohälsans fördelning................................................. Social klass och hälsa .............................................................................. Kön och hälsa......................................................................................... Etnicitet och hälsa ................................................................................... Livsstil, levnadsvanor och hälsa ................................................................ Miljö och hälsa........................................................................................ Långvarig sjukdom och bestående funktionshinder....................................... Psykiska och sociala problem................................................................... Integritet, sekretess och journalhantering ........................................ Sekretess gäller för vissa uppgifter ........................................................... Sekretess gäller mellan myndigheter och mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet............................................... Sekretess av olika grad............................................................................ Samtycke bryter sekretess ....................................................................... Några andra undantag från sekretess ......................................................... Konsekvenser av sekretessgränserna inom elevvård och skolhälsovård ........ Sekretessreglernas tillämpning i praktiken.................................................. Fristående skolor – tystnadsplikt................................................................ Behov av förenkling?............................................................................... Hantering och förvaring av barnhälsovårds- respektive skolhälsovårdsjournal Vilka behov ska tillgodoses?..................................................................... Kvalitetsarbete och utvärdering ........................................................ Innehåll och slutsatser .............................................................................. Kvalitetsarbete och utvärdering i ett mål- och resultatstyrt system............... Erfarenheterna från kartläggningen ........................................................... Mål för elever i behov av särskilt stöd finns ofta i skolplanerna ................... Uppföljning och utvärdering i olika skolor – vem är intresserad? Innehållet i elevvårdarnas arbete ................................................................ Kvalitet och kvalitetsredovisningar............................................................ Kvalitetsgranskning och – redovisning inom skolan .................................... Varför kvalitetsredovisa?......................................................................... Vad innebär kvalitetsredovisning för skolor och skolhuvudmän?.................. Kvalitetssäkring inom skolhälsovården....................................................... Ett särskilt tack till personer som hjälpt mig i mitt arbete Enkät om elevvård 1998 ........................................................ Intervjufrågor till kommuner................................................... Intervjufrågor vid skolbesök................................................... I inledningen visar jag de utgångspunkter jag har för mina förslag. Jag tar tydlig ställning för att skolan är en plats för lärande och att all verk- samhet i skolan ska främja lärandet, liksom att uppdraget för skolan är att tillsammans med föräldrar bereda jordmån för lärande, utveckling och växande. Skolan ska sträva efter att vara en levande social gemen- skap som ger trygghet och lust att lära. En annan av mina utgångs- punkter är att hälsa och lärande gynnas av samma generella faktorer och att begreppet empowerment1 sammanfattar faktorernas betydelse för individen. Skolan ska arbeta på sätt som ger alla elever i skolan inflytande och delaktighet, oberoende av om de är pojkar eller flickor, oberoende av föräldrars utbildningsbakgrund och oberoende av etnisk bakgrund. Jag förklarar också varför samspelet i skolan är viktigt för elevernas lärande och hälsa. Jag tar upp att de flesta barn mår bra, trivs i skolan och når målen. Men vi har ett växande antal barn som inte mår bra, ofta beroende på sociala, psykiska, känslomässiga och psykosomatiska orsaker. Det är ett skäl till att jag vill förstärka skola ns Elevhälsa genom att ge lagstöd till de yrkeskategorier som är specialister på dessa områden. Jag beskriver några av de hinder för lusten att lära som kan finnas, väl medveten om att hinder av olika slag upplevs olika av olika elever. Hinder kan finnas på många nivåer och i många dimensioner; i skolans arbetsmiljö och sätt att fungera, i skolans funktionssätt, dvs. organisation och administration, och i brister i att identifiera och stödja de ele ver som behöver stöd. Inledningen avslutas med en text på temat Lust att lära skriven av professor . Eftersom det är ett begrepp som jag använ- der flitigt i betänkandet bad jag honom skriva en bakgrund. 1 Kan beskrivas som i vilken mån individen upplever (emotionellt) och förstår (intellektuellt) sammanhang och meningsfullhet i sin vardag samt i vilken mån man kan påverka sin situation utifrån de upplevda sammanhangen. Bygger på ömsesidighet mellan samhälle och individ, samhället skapar förutsättningar och har tilltro till individens möjligheter att ta livet i egna händer. finns också definitioner av de ord och begrepp jag använder i betänkandet. Här redogör jag för mina förslag, motiveringar samt bedömningar. Jag beskriver också mitt förslag om försöksverksamhet med ny organisation av socialmedicinskt hälsoarbete för barn och ungdomar i en organisation som jag benämner Barn och ung- domshälsovård. Jag överlämnar några frågor till andra utredningar. Dessutom redogör jag för mina bedömningar utifrån iakttagelser jag gjort under utredningsarbetet, oftast iakttagelser som hänförs till området för kommunernas självbestämmande. En orsak till att denna utredning tillsattes var behovet av en samlad genomgång av elevvårdens och skolhälsovårdens roll och uppgifter, vilket inte har gjorts tidigare. Vissa delar av området har utretts och beskrivits och jag sammanfattar de viktigaste utredningarna, t.ex. , som tillsattes 1978 och publicerade tre delbetänkanden men inget slutbetänkande. Dess frågeställningar känns fortfarande aktuella. Jag redogör även för andra utredningar vars förslag jag har övervägt och i vissa fall anslutit mig till. De statliga myndigheter och , vilka har tillsynsansvar för elevvård och skolhälsovård har genomfört flera genomlysningar av sina respektive områden, vilka jag gått igenom.