sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — 0 10000 20000 30000 40000 50000 60000 Källa: , 1999h. Världens totala primära energitillförsel bestod av olja, kol och naturgas, enligt IEA. Biobränslen, torv m.m. I redovisningar används ofta biobränslen, torv m.m. som ett begrepp. I denna grupp ingår förutom olika typer av biobränslen även torv och avfall. Avfall omfattar hushållsavfall och olika typer av andra avfall såsom rivningsvirke m.m. Gruppen utgör så kallade obeskattade bränslen. Inget av dem omfattas av koldioxid- eller energiskatt. Enligt svensk standard (SS 18 71 06) är bioenergi energi från biomassa. Bioenergi omfattar alla energibärare där biomassa är utgångsmaterial. Energibäraren kan ha genomgått kemisk process eller omvandling och ha passerat annan användning. Skogsenergi är energi från trädråvara. Skogsenergi omfattar alla energibärare där träd eller delar av träd är ursprungsmaterial. Energibäraren kan ha genomgått kemisk process eller omvandling och ha passerat annan användning. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 375 Exempel på energibärare är trädbränsle, avlutar, bränsle från avfallspapper och etanol från ved. Biobränsle är bränsle som består av biomassa. Trädbränsle är biobränsle från trädråvara som inte genomgått kemisk process. Bränslet kan ha passerat annan användning. Skogsbränsle är trädbränsle som inte tidigare haft annan användning. De bränslen som handlas med på den öppna marknaden är främst trädbränslen i form av avverkningsrester och industriella biprodukter såsom sågspån och bark. Förädlade biobränslen, t.ex. pelletter och briketter, produceras oftast från sågspån. Biobränslen anses inte ge något nettoutsläpp av koldioxid. Torvens relation till begreppet biobränsle är föremål för diskussion. Enligt svensk standard är torv en organisk jordart bildad av huvudsakligen förmultnade växtdelar. Koldioxidutsläppen från torvförbränning är omdiskuterade. Inom t.ex. EU, IPCC och IEA betraktas torv som ett fossilt bränsle och koldioxidutsläppen från torvförbränning ingår i den redovisning som klimatkonventionens parter ska göra till konventionens sekretariat. I redovisning för bidrar torv med koldioxid, se Figur 13.7. Användningen av torv för energiändamål påverkar växthusgasbalansen. Framför allt släpps koldioxid ut vid förbränningen av torv. I samband med brytningen av torv påverkas dessutom växthusgasbalansen för myrmarken. I internationell och nationell rapportering skiljer man på utsläpp från förbränning, dvs. utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser från energianläggningen, och påverkan på markanvändningen vid brytning och efterbehandling. IPCC tillhandahåller metodik för beräkningen av växthusgasutsläpp. Denna metodik används vid rapportering till klimatkonventionen. Tabell 13.1 anger utsläppsfaktorer för koldioxid från förbränning av några bränslen för el- och värmeproduktion, som används vid beräkning av svenska utsläpp. 376 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.1 Utsläppsfaktorer för koldioxid från förbränning av några olika bränslen CO2, g/MJ bränsle Olja, eldningsolja 2-5 Källa: Ds 1997:26 Utsläppsfaktorn för torv beror på bl.a. vatteninnehållet, dvs. hur fullständig torkningen av torven är. Utsläppsfaktorn kan därför variera mellan 88 och CO2/MJ bränsle. Om man beaktar enbart förbränningen av torv så är därför påverkan likvärdig med eller större än påverkan från kolförbränning. Vid brytning av torv sker flera olika förändringar som påverkar avgång och upptag av växthusgaser. En naturlig myr avger metan, sumpgas, till atmosfären och växer torvskiktet vilket ger en bindning av kol i myren. Detta är det naturliga tillståndet och dessa avgångar och upptag omfattas inte av och rapporteras inte heller till klimatkonventionen. Mänsklig påverkan på dessa flöden omfattas dock i princip av konventionen och bör rapporteras. Metodiken är dock inte färdigutvecklad och osäkerheterna i de uppskattningar som gjorts är mycket stor. Påverkan från denna typ av förändringar i markanvändningen ingår inte i nuvarande krav enligt Kyotoprotokollet. Rapporteringen är frivillig och rapporterade dessa i den andra nationalrapporten (Ds 1997:26). Vid torvbrytning sänks vattennivån så att torven torrläggs. Detta innebär att metanavgången och torvtillväxten upphör inom de torrlagda ytorna. exponeras torv som tidigare legat under vatten för luft och börjar därför långsamt oxideras, vilket innebär att koldioxid avgår. Hur torvmarken behandlas efter brytningen påverkar det samlade växthusgasutsläppet. Om ytan beskogas så binds kol i trädens biomassa och det samlade nettoutsläppet blir mindre. Om däremot vattennivån av t.ex. naturvårdsskäl återställs, så återgår sannolikt metanavgången till ungefär den nivå den hade före brytningen. Förändringar i flöden av växthusgaser från torvmarken vid och efter brytning är därför osäker. Koldioxidutsläppen från förbränningen kompenseras till en del av ändrade växthusgasflöden på grund av förändringar i markförhållandena. Flera studier (och , 1994, och , 1996, m.fl., 1997) pekar på SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 377 att torv som energiråvara ger en sammantagen påverkan på växthuseffekten som är att jämställa med fossila bränslen, sannolikt lägre än kol och mer i nivå med olja och naturgas. Osäkerheten är dock mycket stor och data varierar från fall till fall, från myr till myr, och är kraftigt beroende på beräkningssätt och vad som händer med myren efter brytning. Dessa osäkerheter kommer säkerligen att bestå . Politiken för avfallshanteringen grundas på synsättet att uttjänta produkter i första hand ska återanvändas, i andra hand material- återvinnas, i tredje hand energiåtervinnas och först i fjärde hand deponeras. Det finns dessutom lagstiftning som kommer att leda till att mängden avfall som deponeras minskar. Enligt dessa får inte deponering ske av organiskt avfall Dessutom kommer en skatt på avfall som deponeras att tas ut, per ton avfall, från . Detta medför sammantaget att mängden brännbart material kommer att öka. Merparten av det brännbara avfallet består av biologiskt material, som kan brännas eller användas som råvara till biogas. Hushållsavfall består till en viss del av plaster som ger upphov till koldioxid vid förbränning. För beräkning av koldioxidutsläpp från förbränning av hushålls används i IPCC:s riktlinjer för emissionsfaktorer, se Tabell 13.1. Uppgifter om olika bränslen som i går under benämningen avfall eller obeskattade bränslen är bristfälliga med avseende på utsläpp av växthusgaser och mängder. Mängden bränslen som importeras inom denna kategori ökar. I det följande görs en sammanfattning av den totala användningen för och jämfört med grundscenariot för och bedömda potentialerna för respektive bränsle. Tabell 13.2 presenterar den totala användningen av biobränslen, torv och avfall i och 1997 jämfört med grundscenariot. 378 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.2 Användning av trädbränsle, torv och avfall i , 1997 jämfört med grundscenario för , TWh bränsle Källa: , 1999b och 1999i har på uppdrag av gjort en sammanställning av tidigare prognoser på tillgången av dessa bränslen samt gjort en egen översiktlig bedömning av den tekniska potentialen med hänsyn till kostnader och miljöaspekter. I Tabell 13.3 redovisas bedömda potentialer för , såväl potentialer efter tekniska, ekonomiska och ekologiska restriktioner som brutto potential, jämfört med användningen . SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 379 Tabell 13.3 Sammanställning av potentialer för biobränslen, torv och avfall i , jämfört med användningen 1990 och 1997, TWh bränsle 1.1.2 Brännved 5) Övrigt (t.ex. RT-flis) 1)efter tekniska, ekonomiska och ekologiska restriktioner 2)bioenergi med ursprung i skogsbruk och skogsindustri 3)bruttovärdet utgår från dagens typ av skogsbruk 4)avverkningsrester vid gallring och slutavverkning, direkt bränsleuttag i klen gallring, virke utan industriell användning, röjning av hagmarker etc. 5)helved och flis använd för enskild uppvärmning (en mindre andel förädlade biobränslen ingår, 1997) 6)bark, spån m.m. 7)därav importerad returflis (RT-flis) 8)nyttiggjord värme och el 9)potentialen returlutar är framräknad från dagens användning och bedömning av massa och pappersindustrins utveckling till 2010 resp. bedömning i grundscenario enl. 10)enligt bedömning från forskningsprogram för energirelaterad avfallsforskning. Källa: , 1999b och 1999i 380 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Potentialerna för primära skogsbränslen efter tekniska, ekonomiska och ekologiska restriktioner är uppskattade. Den potential som kan realiseras vid ett givet tillfälle kommer att bero på ett flertal faktorer. När det gäller potentialen för energiskog och energigrödor så är det i första hand ekonomiska och tekniska restriktioner som gör att en realistisk potential inte blir högre än . Detta är baserat på att nuvarande planteringstakt för energiskog, upprätthålls. Vid en förändrad jordbrukspolitik inom EU som skulle gynna etablering av energiskog och energigrödor finns förutsättningar för en betydligt större produktion. 1997 importerades biobränsle, största andelen var tallolja/tallbecksolja följt av träpellets, flis av returträ och skogsflis (, 1999i). Det sker även en viss import av torv och en icke obetydlig import av olika typer av avfall. För hela gruppen biobränslen, torv och avfall beräknas importen ligga på mellan 7 och . Importen omfattar av tillförseln till fjärrvärmeverken (, 1999a). Produktionen av el i baseras huvudsakligen på vattenkraft och kärnkraft. El kan även produceras i kraftvärmeanläggningar, oljekondeskraftverk, gasturbiner och vindkraftverk. Figur 13.4 visar elproduktion . De oljebaserade kraftverkens andel av elproduktionen har minskat kraftigt sedan de första kärnkraftverken togs i drift . Genom reformer av elmarknaden och ökad internationalisering har flera kondenskraftverk ställts av då det inte är ekonomiskt lönsamt att hålla dem startklara. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 381 Figur 13.4 elproduktion 1970-1998, TWh Källa: , 1999a Det finns dessutom drygt 420 svenska vindkraftverk med en installerad effekt av 174 MW, men dessa står ännu för en mycket liten del av elproduktionen, och . Hur produktionsslagen förhållit sig till varandra framgår av Figur 13.4. producerades el i . Produktionen i vattenkraftverken uppgick till , eller av elproduktionen. Den höga nivån på vattenkraftproduktionen förklaras av att 1998 var med mycket nederbörd. Kärnkraften producerade drygt eller av elproduktionen . Sammanlagt stod vattenkraften och kärnkraften för av den totala elproduktionen. Kraftvärme stod för . producerades från biobränsle, största delen inom industrisektorn. Potentialer för ökad vind- respektive vattenkraft har bedömts i flera utredningar. I vindkraftsutredningens betänkande (SOU 1999:75) refererades till utredningen för vindkraft (SOU: 1988:32). I Läge för vindkraft redovisas en nettopotential på 2,9 eller på land beroende på minsta avståndsgränser till bebyggelse och hänsyn tagen till andra intressen. Till havs var det inga svårigheter att uppnå den i utredningen avsedda mängden elenergi, . Fullt så stora verk som förutsattes i utredningen finns ännu inte kommersiellt tillgängliga, men bedöms komma (SOU 1999:75). De möjligheter som finns att använda vindenergi till energiproduktion 382 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 begränsas främst av hur vindkraften värderas dvs. möjligheterna att erhålla erforderliga tillstånd såsom bygglov. föreslår som planeringsmål i ett första steg att redovisa områden med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk, till land och till havs, med en sammanlagd produktionskapacitet på (SOU 1999:75). I kan under ett normalår vattenkraften producera totalt varav små vattenkraftverk står för . Regeringen har uttalat att vattenkraften bör byggas ut till nivån . I 4:e kapitlet redovisas de älvar och älvsträckor som är skyddade. administrerar ett investeringsstöd för småskalig vattenkraft. Målet är att tillföra från småskalig vattenkraft. Bidraget ges till uppförande av nya vattenkraftverk, upprustning av nedlagda eller komplettering av befintliga. Det finns motstående naturvårdsintressen för bevarande av vattendrag såsom biologiskt mångfald, friluftsliv, fiske, etc. I ett längre perspektiv kommer möjligheterna att utnyttja vattenkraft i allt större utsträckning att bero på hur man kan lösa den påverkan en utbyggnad har på miljön. satsningar på vattenkraft syftar till att de i ökad omfattning ska kunna drivas effektivt efter anpassning till fastställda nationella miljömål och direktiv. Vad en högre grad av miljöanpassning, än vad fallet är , konkret kan innebära kommer att avgöras från fall till fall i samband med omprövningar. Solvärme för elproduktion bedöms inte realistiskt för . Det är tekniken och ekonomin som är begränsande faktorer. Framtiden för elproduktion från solen beror på den tekniska utvecklingen av solceller. I är dock förutsättningarna att utnyttja solenergin sämre än i många andra delar av världen För att nätanslutna solcellsystem ska bli ekonomiskt gångbara i stor skala måste priset för solcellsmoduler gå ner avsevärt. Solvärme skulle dock kunna bli aktuellt som tillskott till fjärrvärmanläggningar (solfångarstorlekar ). Mest aktuellt anses solvärme producerad med solceller placerade direkt på husen (, 1999i). SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 383 Till och med var regleringen av den svenska elsektorn baserad på ett koncessionssystem enligt vilket elproduktions- och eldistributionsföretag var tilldelade försäljningsmonopol inom regioner respektive lokala distributionsområden. trädde en ny ellagstiftning i kraft i . Genom den nya lagstiftningen infördes konkurrens i produktionen och försäljningen av el. Utgångspunkten för den nya lagstiftningen är att alla elkunder ska ha rätt att fritt välja vilken elleverantör de önskar anlita. Fram krävdes att den som upphandlade el i konkurrens hade timvis mätning av sin elförbrukning. Detta innebär att kravet på timvis mätning av elförbrukningen slopas för många kunder. Den nya svenska ellagstiftning överensstämmer i stora delar med bestämmelserna i den norska ellagstiftning som varit i kraft . Även den finska ellagstiftningen har stegvis reformerats och överensstämmer nu i de flesta avseenden med de norska och svenska. För handeln inom och mellan och gäller således en lagstiftning som bl.a. innebär konkurrens i produktion och handel med el, reglerad elöverföring samt ett relativt enhetligt tariffsystem. öppnades den norska elbörsen (Statnet Marked ) för svenska aktörer på lika villkor som för norska aktörer. övertog av bolaget, som ändrade namn till . Även finska och danska aktörer bereddes tillträde till börsen. omsätter el på spotmarknaden och terminsmarknaden. Spotmarknaden omsätter kontrakt för fysisk leverans . Terminsmarknaden är en finansiell marknad där det omsätts kontrakt med en tidshorisont . handlas även med s.k. eloptioner. införde en ny ellagstiftning. Den innebär bl.a. att den danska elmarknaden i begränsad utsträckning har öppnats för konkurrens från grannländerna. Huvuddelen av de danska elkunderna har dock inte möjlighet att upphandla el i konkurrens. Det danska beslutade om ett omfattande 384 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 regelverk för den avreglerade danska elmarknaden. Ikraftträdandet blir successivt och fastställandet överlåts till miljö- och energiministern. Marknaden har dock vissa tekniska begränsningar i form av begränsad överföringskapacitet såväl inom som mellan länderna. I Tabell 13.4 redovisas överföringskapaciteter till och från de nordiska länderna genom befintliga kablar och sådana som är planerade fram . Tabell 13.4 Överföringskapacitet till och från de nordiska länderna Befintliga (1999) Källa: Nordels årsstatistik, 1998 Utvecklingen i övriga nordiska länder är eller har varit densamma som i . När elmarknaderna omreglerades har ett antal produktions- anläggningar stängts eller lagts i malpåse. Detta till största delen beroende på att det statliga ansvaret för leveranssäkerheten har flyttats över till marknadens aktörer och att dessa har önskat reducera överkapaciteten i produktionen av kommersiella skäl. Till viss del har detta skett även av miljöskäl, då produktionen i dessa anläggningar till största delen varit baserad på fossila bränslen. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 385 En förutsättning för att kraftbehovet ska tillgodoses genom import är att ledig kapacitet finns tillgänglig. Med detta synsätt kan omvärld indelas i det nuvarande nordiska systemet, , och länderna på andra sidan . Avregleringen av den tyska elmarknaden har just tagit fart. finns en betydande överkapacitet men man har börjat med att stänga anläggningar. Även i finns en betydande överkapacitet. Överföringskapaciteten mellan det nordiska och polska systemet är begränsad till den påbörjade SwePol Link. är ett av de länder som har ansökt om medlemskap i . Det innebär att måste fullfölja EU:s elmarknadsdirektiv. Avregleringsprocessen i förväntas ge samma utveckling som i övriga länder, dvs. att överkapaciteten reduceras genom att anläggningar stängs. Flera av elproduktionsanläggningarna är gamla och underhållet eftersatt varför processen kan gå snabbare än i . För del påverkas även elproduktionssektorn av EU:s miljökrav då den polska kraftproduktionen så gott som uteslutande är kolbaserad. annonserades ett program för en omfattande rekonstruktion av kolindustrin vilket bl.a. förväntas leda till att 30 av 53 nuvarande kolgruvor stängs. Detta kommer att få effekter på utbudet av polsk kolkraft. finns en vision att skapa en gemensam elmarknad runt . Den region som avses består av de nordiska länderna, och samt nordvästra och de baltiska staterna. Möjligheterna att tillfredsställa kraftbehovet i från nordvästra och de baltiska staterna är begränsade. Som region betraktad finns även här en betydlig överkapacitet i elproduktionen. Däremot varierar den mellan länderna. Liksom i är anläggningarna gamla och underhållet eftersatt. Bland anläggningarna återfinns dessutom tre äldre kärnkraftsanläggningar. Då skicket på produktionsanläggningarna är långt från tillfredsställande är överkapaciteten i praktiken obefintlig. Dessutom är överförings- kapaciteten begränsad. saknas förbindelse mellan de baltiska och polska kraftsystemet. har flera försök annonserats för att få privata intressenter att finansiera en sam- mankoppling. Intresset är emellertid svagt. 386 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Handeln med el mellan länderna varierar både avseende omfattning och riktning. Det som påverkar handelsströmmarna mest är vattentillgångarna i det norska systemet och till stor del även i det svenska. sammanlagda import uppgick till , vilket är en kraftig nedgång jämfört med då importen var . Större delen av elen köptes från . Den sammanlagda exporten av el till grannländerna uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Totalt sett var nettoexportör av el, med . Figur 13.5 visar nettoimport av el till , dvs. import minus export av el. Figur 13.5 Nettoimport av el till (import minus export av el), 1970-1998, TWh -21970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Källa: , 1999a levererades fjärrvärme, vilket motsvarade ungefär efter normalårskorrigering, dvs. korrigering för variationer i klimatet (se Ds 1997:26). Av de totala leveranserna gick till bostadsuppvärmning, till uppvärmning av servicesektorns lokaler och till industrin. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 387 För att kraftvärme- och fjärrvärmeverken ska producera värmemängden krävs en total energitillförsel på . Figur 13.6 visar tillförd energi 1970 till 1998. stod olja för av tillförda bränslen i kraftvärme- och fjärrvärmeverken. Därefter har bränsleanvändningen för produktion av fjärrvärme förändrats. Trädbränslen, torv, avfall m.m. utgör numera de dominerande energibärarna i fjärrvärmesystemen. svarade de för . Figur 13.6 Tillförd energi i fjärrvärme, 1970-1998, TWh Biobränslen, torv mm Källa: , 1999a Övergången till andra energislag kan bl.a. förklaras av förändringar av skattesystemet inom energiområdet, vilket utformats i syfte att minska användningen av de fossila bränslena. En annan förklaring är den goda tillgången på el som funnits och som gett utrymme för värmepumpar och värmeproduktion i elpannor. El till elpannor, s.k. avkopplingsbara leveranser, var skattebefriad. Efter reformen på elmarknaden finns inga specialavtal eller andra bestämmelser som gäller för elpannor. En skatt på elpannor infördes . Elproduktionen från värmepumpar har ökat svagt på grund av att elpriserna legat på samma nivå som bränslepriserna för hetvattenpannor. Det har därför varit billigare att producera värme i dessa anläggningar. 388 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Omvandlings- och distributionsförlusterna uppgick till eller av den totala fjärrvärmetillförseln. , när energitillförseln dominerades av olja, uppgick förlusterna till . Den höga andelen el i fjärrvärmesystemen har bl.a. lett till att förlusterna minskat. 13.1.4Grundscenario för produktion av el och fjärrvärme Produktionen av el och fjärrvärme har bedömts av på grundval av de beslut som gäller , så kallat grundscenario. har i sitt grundscenario inte redovisat utsläppen från produktion av el och fjärrvärme separat. I kapitel 11 redovisas förutsättningarna för grundscenarierna. I detta avsnitt presenteras först produktionen av el och därefter av fjärrvärme. Dessa är givetvis beroende på motsvarande bedömning av förbrukningen av el och fjärrvärme inom respektive sektor. Ett antagande i referensscenario är att ingen utbyggnad av elproduktionskapacitet sker utöver de projekt som får stöd från dagens stödsystem. Den el som antas bli producerad 2010, jämfört med sammanfattas i Tabell 13.5. Denna tabell visar även ett nettobehov av elektricitet på som endera kan produceras i eller importeras. För vattenkraften antas ytterligare effektiviseringar och utbyggnader genomföras som antas bli ett normalt vattenår. Detta ger en produktionsförmåga på omkring . Utbyggnaderna ligger inom gällande vattenkraftplan. Vindkraftens driftbidrag (15,per kWh) antas i grundscenariot gälla till 2010. Dagens investeringsbidrag på är inte inkluderat i beräkningarna för grundscenariot . I grundscenariot antas att el produceras med hjälp av vindkraft. Kärnkraftens produktionsförmåga antas uppgå till . Hänsyn har då inte tagits till förbättringar eller uppjusteringar av kärnkraftverkens effekter, som kan komma att göras under prognos- perioden. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 389 Elproduktionen i industrins kraftvärmeanläggningar bedöms öka från till och elproduktionen i kraftvärmeverk antas uppgå till . Elproduktion med hjälp av oljekondens antas minska från 1997 till . Gasturbiner utgör endast den snabba startreserven och används inte för basproduktion av el. Elproduktionen i dessa anläggningar förväntas ligga kvar på samma nivå som 1997, dvs. Med dagens skattesystem fördelas fossila bränslen bokförings- mässigt till elproduktion i de kraftvärmeanläggningar där sameldning sker mellan biobränslen och fossila bränslen. Andelen biobränslen för elproduktion är därför liten. Tabell 13.5 Eltillförsel enligt Statens energimyndighets grundscenario jämfört med och 1997, TWh Kondens olja, gasturbiner -1,8 -2,7 -1,6-12,9 147,8-162,3 151,4-165,9 1 enligt svensk metod Källa: , 1999b