sou · GOB323d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Utan möjligheter att reglera koldioxidutsläppen från dieseldrivna arbetsmaskiner är det av stor vikt att utveckla verktyg som gör det möjligt för maskinanvändarna i samband med inköp eller upphandlare av arbetsmaskinstjänster att kunna jämföra olika maskiners energieffektivitet. Detta kräver att ett jämförbart mätnings- och provningsförfarande för bränsleförbrukning utvecklas. Miljöstyrnings- rådet borde därför ges i uppdrag att utveckla en miljövarudeklaration för arbetsmaskiners bränsleförbrukning. En sådan deklaration kan bli ett verkningsfullt verktyg för maskininköpare att kunna välja de mest bränsleeffektiva maskinerna. 512 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Detta avsnitt behandlar utsläpp från avfallsdeponier. Utsläpp från förbränning av avfall ingår under energiavsnittet, se avsnitt 13.1. Utsläpp av metan från avfallsdeponier Av det avfall som deponeras i samhället är det organiska innehållet i hushållsavfall, slam från avloppsreningsverk, trädgårds- avfall, jordbrukets restprodukter samt det organiska industriavfallet som kan bilda metan vid deponering. Den största mängden avgår från hushållsavfall, . Åtgärder för att minska utsläppen av metan från deponier är i första hand installationer av deponigasutvinning. De första deponigas- anläggningarna togs i drift och har successivt ökat . Deponigas utvinns förutom från deponier i drift även från deponier som är nedlagda. Deponigas används främst för lokal uppvärmning eller i fjärrvärmenät och för elproduktion. har intresset för deponigas som fordonsbränsle ökat. Tabell 13.31 visar utsläpp av metan till luft från avfallsdeponier. Tabell 13.31 Utsläpp av metan från avfall , miljoner ton koldioxidekvivalenter (GWP100) Utsläppen av metan från avfallsdeponier utgjorde av de totala nationella utsläppen av växthusgaser redovisat enligt Klimatkonventionen. arbetar med att anpassa beräkningsmetod till den som föreslås av IPCC. Utsläpp av metan från deponering av avfall - grundscenario I förutsättningarna för grundscenariot, det vill säga en bedömningen som är baserad på utvecklingen utgående från fattade beslut, ingår en kraftig minskning av deponeringen av organiskt avfall och införandet av avfallsskatt. Befintliga deponier kommer fortsätta att SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 513 avge metangas, men avgången kommer successivt att avklinga. Grundscenariot redovisas i Tabell 13.32 Tabell 13.32 Grundscenario för metanutsläpp från avfall , miljoner ton koldioxidekvivalenter Källa: Nationalrapporten, 1997 Gällande mål och styrmedel som påverkar utsläpp från avfallsdeponier I Regeringens proposition (1992/93:179) angav regeringen som mål att metangasutsläppen från deponering bör minska . Det finns dessutom lagstiftning som kommer att leda till att utsläppen av metan från deponier kommer att minska genom att mängden avfall som deponeras minskar. Enligt dessa får inte deponering ske av organiskt avfall Dessutom kommer en skatt på avfall som deponeras att tas ut, per ton avfall, från . har stöd utgått till ett antal deponigasanläggningar med elproduktion inom ramen för det energipolitiska programmen 1991-96. I samband med prövning i enlighet med miljöskyddslagen har i vissa fall krav ställts på omhändertagande av metan. EU:s kommande deponeringsdirektiv innehåller bestämmelser om att deponigas ska samlas upp, behandlas och utnyttjas, dock ej i vilken omfattning. Det finns bestämmelser om viss begränsning av deponering av organiskt avfall. Direktivet bedöms vara betydligt svagare än de mål och beslut som gäller i . Direktivet bedöms inte få någon betydelse för svensk klimatpolitik (STEM och NV, 1999). Åtgärder för att minska utsläppen av metan från avfallsdeponier Den övergripande strategien har varit att minimera den mängd avfall som behöver deponeras. De lagar och förordningar som successivt kommer att träda i kraft kommer att leda till detta. Vidare bör arbete fortgå med att välja miljömässigt goda lösningar för energi- respektive materialåtervinning. Vid prövning av enskilda deponianläggningar enligt bör möjligheten till att ställa krav på omhändertagande av metan 514 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Kostnaderna för att omhänderta metan från deponier i nya anläggningar kommer successivt att öka i och med att mängden organiskt avfall som deponeras kommer att minska. Tekniker som celldeponering för enbart organiskt avfall omnämns som en möjlighet att behandla avfall och erhålla deponigas för energiutvinning. Det finns inga kostnadsuppskattningar för ytterligare åtgärder. Diskussion och kommitténs bedömningar Genom att utvinningen av deponigas från deponier har ökat bedöms utsläppsmålet att minska metanutsläppet från deponering komma att uppnås. Besluten om avfallsskatt som gäller från kommer att leda till att deponering av allt avfall, inklusive organiskt avfall, kommer att minska. Lagen om förbud att deponera organiskt avfall kommer att leda till minskningar av metanutsläppen fram . På kommer utsläppen av metan från deponier att klinga av om inget nytt organiskt material deponeras. Kommittén föreslår att vid prövning av enskilda deponianläggningar enligt bör det utredas vilka möjligheter som finns att ställa krav på att metan tas tillvara. Frågan om ytterligare möjligheter att minska metanavgången från deponier och möjlighet till återvinning bör dessutom ingå i arbetet på nivå. Vi bedömer att inga ytterligare åtgärder behöver vidtas för att minska utsläppen från deponier eftersom utsläppen bedöms bli mycket låga med fattade beslut. Kommittén föreslår även att får i uppdrag att se över metoden för uppskattning av metangasavgången från deponier eftersom det finns betydande osäkerheter. Det råder osäkerhet beträffande ansvar för uppföljning av utsläpp från deponier. Kommittén föreslår därför att bör ges i uppdrag att utreda och föreslå organisation för uppföljning av utsläpp från deponier. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 515 Kommitténs förslag och bedömningar: Kommittén föreslår att ökade resurser avsätts för klimatforskning. bör ges i uppdrag att i samverkan med de grundforskningsråd och myndigheter som har relevans för svensk klimatforskning arbeta fram en plan för hur ökade resurser bäst disponeras för att stärka svensk klimatforskning. Planen bör innefatta såväl naturvetenskaplig, samhällsvetenskaplig som humanistisk forskning. Forskningen inom klimatområdet är en utgångspunkt för att komma till rätta med klimatproblemet. saknas en översikt och samordning mellan de forskningsfinansiärer som stöder klimatrelaterad forskning. Initiativ bör tas för att främja svenska forskares möjligheter att få stöd för mer övergripande och långsiktiga insatser, vilket också skulle stärka deras ställning internationellt som intressanta partner för gemensamma projekt. I klimatsammanhang poängteras ofta betydelsen av ett förändrat beteende hos individer och förändrade konsumtionsmönster. Forskningen på detta område kan vara underdimensionerad i förhållande till den betydelse som oftast tillskrivs problematiken med dagens konsumtionsmönster och beteende. En nationellt sammanhållande kraft för att ta vara på all den samhällsvetenskapliga miljöforskning som pågår på landets universitet och högskolor skulle kunna övervägas. Det är väsentligt att samordna och tillvarata olika forskningsinsatser. Klimatforskningen kan, även om gränsen inte alltid är knivskarp, delas in i naturvetenskaplig klimatforskning, teknisk klimatrelaterad forskning och samhällsvetenskaplig klimatforskning. FN:s klimatpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), avrapporterar sin tredje utvärdering . De bedriver arbetet i tre arbetsgrupper. En grupp omfattar det vetenskapliga, en annan omfattar effekt, anpassning, åtgärder, vetenskap och teknik och en tredje är mer samhällsekonomisk och behandlar områden som 516 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 emissionscenarier och tekniköverföring. Det finns redan nu en del underlagsrapporter. Bland annat en om flygets påverkan: and the Global Atmosphere. Ytterligare tre rapporter är under utarbetning. Dessa behandlar tre delar som speciellt lyfts fram i denna tredje utvärdering. Special Report on Methodologies and Technological issues in Technology Transfer, Special Report on Emission Scenarios och Special Report on Land-use, land use change and forestry. Den naturvetenskapliga forskningen om globala miljöförändringar samordnas genom tre internationella program, International Geosphere- Biosphere Programme (IGBP), Programme (WCRP) och International Human Dimensions Programme (IHDP), där svenska forskare deltar i stor utsträckning. IGBP är huvudsakligen inriktat mot de biologiska och kemiska processerna medan WCRP fokuserar på grundläggande fysikaliska processer relaterade till klimatförändringar. De tre programmen samordnar forskningen. Exempel på IGBP-relaterad forskning är: Study of the Indirect and Direct Influences on Climate of Anthropogenic Tracegas Emissions (SINDICATE) Joint global (JGOFS) in the (LOICZ) Biosphere Aspects of the Hydrological Cycle (BAHC) Global Change and Terrestrial Ecosystems (GCTE) Past Global Changes (PAGES). Exempel på WCRP-relaterad forskning är: the Global Energy and Water Cycle Experiment (GEWEX). Inom detta program finns ett program av särskilt svenskt intresse som kallas BALTEX (the Baltic Sea Experiment). Climate Predictability and Variability (CLIVAR) World (WOCE) IHDP samordnar bl.a. projekt som studerar socio/ekonomiska konsekvenser av klimatförändringar. Tundra Experiment (ITEX) är ett cirkumpolärt program som initierades 1990 genom /(Man and the Biosphere) och som fortsatt kommer att drivas under innevarande år. Inom EU:s fjärde och femte ramprogram för forskning finns program med klimatanknytning. Förutom att deltar i andra EU- program deltar vi inom ramen för samarbete på energiområdet, (). SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 517 Klimatrelaterad forskning bedrivs vid universitet samt vid () och och Luftvård (IVL). () har tre projekt med klimatanknytning. () har ett särskilt insatsområde på global biogeosfärsdynamik, som riktar sig mot klimatforskning. Inom programutskotten finns ytterligare enskilda projekt med klimatanknytning. Även () ger stöd till projekt med samhälleliga aspekter på klimatfrågan. Huvuddelen av svensk klimatforskning finansieras på detta sätt genom universitetsinstitutionernas grundanslag med förstärkningar från forskningsråden för specifika projekt. Därutöver kan vissa specifika satsningar nämnas: I finns ett Klimatforskningscentrum inom () (). Forskningen syftar till att kombinera den klassiska biologiska geologiska och glaciologiska forskningen vid och Tarfala med modern satellitinformation. Inom MRI finns Spatial Modeling Center (SMC) som i ett av sina projekt ser klimatfrågan ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det är ett samhällsgeografiskt miljöcentrum som till viss del använder sig av simuleringsmodeller (). Satsningen på MRI löper året ut men man hoppas på förnyade medel. En mer integrerad forskning mellan natur och samhällsvetenskaplig forskning företräds av (). Just nu finns det speciellt två program inom MISTRA som har stark klimatansknytning, Land Use Strategies for Reducing Net Greenhouse Gas Emissions (LUSTRA) och Swedish Regional Climate Modelling Programme (SWECLIM). LUSTRA är ett program vars syfte är att värdera skogsmarkens potential som sänka, huvudsakligen koldioxid. Programmet pågår till 2003. SWECLIM skalar ner globala modeller till en regional klimatmodell för med närområde. Programmet har fått förnyade medel tom 2003. Det finns även andra program som har en mer indirekt koppling till klimat, som t.ex. program om miljöanpassade batterier och om utveckling av solceller. Den klimatrelaterade forskningen som finansieras av Skog och jordbrukets forskningsråd () rör främst skog, men i någon mån även jordbruksmarkernas användning. Forskningen berör skogsbruk, granskogens vitalitet, kvävets roll i skogen/skogsmarken och biologisk mångfald i ett förändrat klimat. Särskilda forskarprojekt med koppling till klimatfrågan pågår under ekologiskt lantbruk - strategier för 518 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 framtida markanvändning och helträdsfysiologi med inriktning mot kol- och kväveomsättning. gör synteser av tidigare forskningsprojekt. Det som studerades under forskningsprogrammet klimat och UV-B strålning var avgång och upptag av växthusgaser effekter av globala klimatförändringar på nordliga landekosystem effekter av ökad UV-B strålning på nordliga ekosystem har beslutat om ett anslag för miljöforskning till . Regeringen har inrättat en miljöforskningsnämnd inom som skall ansvara för fördelningen av verkets anslag för forskning. Inriktningen är att stödja forskning som tillgodoser bl.a. kunskapsbehov i arbetet med att nå och utveckla miljömålen, klimatfrågan ingår som en viktig del. 13.7.3Teknisk och samhällsvetenskaplig forskning vid med relevans för klimatfrågan Statens energimyndighets forskningsinsatser för ett miljöanpassat energisystem fokuseras på möjligheter att ersätta fossila bränslen och att effektivisera energianvändningen. Forskning med relevans för klimatfrågan utgörs till största delen av åtgärdsforskning. Forskningsprogrammet energisystemstudier (AES) har som en av sina uppgifter att stödja forskning för anpassning av energisystemet till ökade krav på miljö- och klimathänsyn. De medel som avsätts för programmet uppgår till . Inom programmet pågår verksamheter som syftar till att med utgångspunkt i nationalekonomisk teori och forskningsmetodik belysa samhällsekonomiska aspekter på energi- och miljöpolitik. Forskningsprogrammet produktion av biobränslen från skogsmark behandlar miljörelaterade aspekter av bränsleuttag från skogen, och har en budgetram på under 1997-juni 2000. Efter juli 2000 kommer frågorna att behandlas i tre separata program: Hållbart skogsbränsle, Kolbalanser, och SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 519 Bioenergi och biologisk mångfald. Frågor om skogsekosystemens flöden och förråd av kol och växthusgaser behandlas i Kolbalanser, med en föreslagen budget på , vilket är en förstärkning av området. Inom torvbruket är forskningsinsatserna riktade mot kartläggning av markfaktorer som kan vara gynnsamma för ett utbrutet torvområdes potential att fungera som kolsänka efter avslutad torvtäkt. Dessa miljörelaterade insatser uppgår till ca /år. Forskningsprogrammet , med en budget på syftar till att klargöra den totala effekten på energi- och materialflöden vid utnyttjandet av olika biobränslen. Tyngdpunkten i Statens energimyndighets satsningar på energi- skogsodling ligger på växtförädling och på åtgärder som ökar odlings- säkerheten. avsätts för detta. Fortsatt forskning inom området Energi från avfall inriktas på systemstudier av energiutvinning och avfallshantering i ett helhetsperspektiv, förbränning av olika utsorterade avfallsfraktioner, samt produktion av biogas från olika typer av rötningsanläggningar. Biogas från deponier och rötningsanläggningar används i stor utsträckning för att ersätta fossila energikällor. Inom avfallsområdet bedrivs även forskning för avfallsbaserad vätgasproduktion. Projektområdet Kraft/värmeteknik är i stor utsträckning inriktade mot teknik där förnybara energislag används. Artificiell fotosyntes är ett nystartat framtidsorienterat område som har förutsättningar att bidra med teknik för vätgasproduktion. Forskningsprogrammen Fluidbäddförbränning/Förgasning och Småskalig förbränning av biobränslen inriktas på en ökad användning av biobränslen, effektivare energiproduktion samt miljömässigt bättre prestanda. Stor vikt läggs vid bl.a. grundläggande förgasningsmekanismer, förbränningskemi och fluiddynamik. Forskningen inom området Nya termiska processer för elproduktion utgör tillsammans med bl.a. forskning rörande bioenergi en central del i det svenska energiforskningsprogrammet. Inriktningen ligger bl.a. på arbetsprocesser för elproduktion eller kombinerad el- och värmeproduktion. Biobränslen har en framskjuten roll i detta arbete. Vidare görs särskilda satsningar kring gasturbiner, 520 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 strömningsteknik och materialteknik. Ett konsortium för gasturbinteknik har byggts upp mellan tre högskolor och industrin. Ett flertal av de generiska forsknings- och utvecklingsprogram som drivs av har på olika sätt applikation på tekniska lösningar för förgasning av biobränslen. Medel har beviljats för att demonstrera tekniken. Projektet har dock ännu inte förverkligats då osäkerheter råder om framtida elpriser. satsar på forskning om utsläpp och luftkvalitet. Syftet är att säkerställa att en ökning av förbränningen av biobränslen inte leder till risker för människors hälsa eller till en försämring av miljön. Vindkraftprogrammet (VKK) löper 2001, med en budget på . Forskningen ska i huvudsak bedrivas inom områdena vindunderlag, aerodynamik och strukturdynamik, lastunderlag och dimensionering, elsystem och reglerteknik, akustik och socio-tekniska aspekter. Prioritet läggs på forskning inriktad mot havsbasering och avseende områden såsom modeller och metoder för vindsimulering, fundamentering, drift- och underhåll och socio-tekniska aspekter. och Elforsk finansierar vardera av projektpaketet, som drivs på årsbasis. Projektpaketet riktar sig i första hand till ägare av vindkraftanläggningar. ska verksamhet bedrivas inom områdena teknikbevakning, driftuppföljning, förbättringar avseende drift- och underhållsfrågor, samt nya anläggningar. finansierar tillsammans med MISTRA, ett solenergicentrum i , ÅSC, för forskning kring solceller och sol- energimaterial. Den totala programkostnaden uppgår till . driver ett forsknings- och utvecklingsprogram (4,/år) mellan tillverkare av solvärmeanläggningar, forskare och bostadsföretag. Syftet är att inledningsvis öka användningen av solvärme och i på koppla solvärme med utvecklad teknik för säsonglagring. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 521 driver tillsammans med ett trettiotal företag och branschorganisationer inom svensk kyl- och värmepumpsindustri forskningsprogrammet 21. Ett antal institutioner vid fyra tekniska högskolor/universitet deltar också i forskningen. Programmet påbörjades och pågår t o m . Budgeten är ca . pågår drygt tio projekt inom programmet. och samarbetar i ett forsknings- och utvecklingsprogram kring fjärrvärme. Budgeten för programmet, som pågår , är . Forskningsprogrammet är inriktat på fjärrvärmens hetvattentekniska frågor. Produktionsfrågor berörs inte. Områdena fjärrvärmecentraler, mätarfrågor, distributionsteknik, kundkommunikation och system- relaterade frågor bildar ram för programmet. Energisystem i vägfordon är ett samlat program med huvudsyfte att tillgodose kompetensförsörjningen inom teknikområden relaterade till energieffektivare fordon. Programmets budget är på . Programmet kompletterar de insatser som görs inom det sk Gröna Bilen- paketet vars budget är på varav finansieras över Statens energimyndighets budget. Vidare finns det två kompetenscentra i anslutning till transporter. Katalys och Förbränningsmotorteknik. Det förstnämnda programmet har en budget på /år och det senare på /år. Bränsleceller är ett område som fått ökad uppmärksamhet. På fordonssidan pågår flera utvecklingsprojekt bl a i samverkan med . Vidare ges stöd till motorutveckling av system för variabel kompression, med målet att nå en högre verkningsgrad. utvecklingslinje på området har aktualiserats positivt. FoU-programmet för framställning av etanol från träråvaror med biokemiska metoder startade . Programmet fick utökade resurser energiöverenskommelse och har en total budget på . finansierar även annan forskning på området Hållbara drivmedel. Projektområdet syftar till en långsiktig kunskapsuppbyggnad rörande framställning av drivmedel från förnybara råvaror. Områden av speciellt intresse är metanol, driv- medelskomponenter, biogas och vätgas. 522 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Forskning inom projektområdet energieffektivisering inom industrin omfattar satsningar på processintegration med ett årligt stöd på . Vidare finns flera utvecklingsprogram i samverkan med den energiintensiva industrin. Utvecklingsprogrammen har en budget på , inriktas på framtagning av energieffektiva processer, energieffektiv och miljöanpassad produktutveckling, återanvändning. finansierar ett målinriktat projekt vid , , med syftet att utveckla kunskap för utformning av en kylanläggning/värmepump med naturligt arbetsmedium. Modeller för strömningsförlopp, superkompakta värmeväxlare och avancerad styrning är exempel på områden som lätt kan transfereras till andra objekt. Projektet löper 1999-07- 01 till och har en budget på ca . har som sektorsforskningsråd ansvar för samordning och finansiering av forskning och utveckling inom området byggd miljö. Inom energiforskningsprogrammet har BFR ansvar för området energiforskning för bebyggelsen. Stöd till klimatrelaterad forskning sker främst inom transport- och energiområdet. På lång sikt kan förändringar i bebyggelse- och transportstruktur få betydande effekter. Kommuner och regioner kan genom strategisk planering av bebyggelse- och trafiksystem medverka till en minskad energianvändning. BFR har tillsammans med bl. a. Kommunikations- forskningsberedningen byggt upp forskarmiljöer som utvecklar modeller, metoder, etc. kring sambanden mellan bebyggelse och transportinfrastruktur. a. analyseras konsekvenser av tät respektive gles bebyggelsestruktur med avseende på transportbehov och resurser, samt indirekt resursförbrukning och miljöeffekter. SOU 2000:23 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer 523 För att klara omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle krävs energi- och eleffektivsering samt övergång till förnyelsebara energislag. Det som sker i den byggda miljön – vid planering, byggande och förvaltning – har avgörande betydelse för att klara omställningen. Bebyggelsen svarar för av energianvändning varav nära hälften, , är elbaserad. Inom Energiforskningen stöder BFR huvudsakligen systeminriktad FoU medan teknikutvecklingen har stöd från andra myndigheter. Med målsättningen att uppnå en mer miljöanpassad energianvändning inriktas programmet mot: Utveckling av bebyggelsens energisystem i ett uthålligt samhälle. Utveckling av byggnaden som energisystem. Utveckling av system för byggnadsegen värme- och elproduktion. Utveckling av kunskap om implementering av kunskap, metoder och teknik för effektiv användning av energi. Energifrågorna kan därutöver bli behandlade inom andra program inom BFR såsom Stadens tekniska infrastruktur; Byggnads- och produktionsteknik samt Samhällsplanering och stadsutveckling BFR:s anslag till energiforskning är under innevarande år (2000) . Inom den övriga verksamheten uppskattas vara inriktad mot miljörelaterad FoU 13.7.5Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) KFB har flera program som berör klimatfrågorna genom forskning, utveckling och demonstration (FUD). Frågeställningar som har betydelse för klimatpåverkan ingår ofta som delar i transportforskningsprogrammen. De program som med sin inriktning speciellt berör klimatrelaterade frågeställningar är Programmet för transportrelaterad energiforskning, Demonstrationsprogrammet för El- och Hybridfordon samt Programmet för systemdemonstrationer. Det tidigare programmet för biobränslen avslutades , men KFB följer fortsatt upp s.k. pilotprojekt från detta program (se vidare Tabell 13.33). 524 Åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från olika sektorer SOU 2000:23 Tabell 13.33 Medel för till program vid KFB Miljoner kronor/år