sou · GOB376 · 2001-01-01 00:00:00 — Byggherren har alltid ett ansvar för att byggnadsarbeten utförs enligt bestämmelserna i . För en del typer av åtgärder Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 97 fordras varken bygglov eller att bygganmälan görs. Ansvaret för att varsamhetsreglerna i 3 kap. följs åvilar då enbart byggherren. Byggherren behöver för åtgärder som varken fordrar bygglov eller bygganmälan inte utse någon kvalitetsansvarig. prövar bl.a. frågor om bygglov, rivningslov och marklov. utövar också tillsyn över byggnads- verksamheten i kommunen, däribland det lovfria byggandet (se 11 kap. 1 §). skall ta upp frågan om påföljd eller ingripande så snart det finns anledning att anta att en överträdelse har skett av bestämmelserna om byggande i eller i någon annan föreskrift eller något beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. Vem som helst kan göra en anmälan till om sådana felaktigheter. När en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov har vidtagits utan lov, skall nämnden se till att det som har utförts blir undanröjt eller på annat sätt rättat, om inte lov till åtgärden meddelas i efterhand (se 10 kap. 1 §). får förbjuda att ett visst byggnadsarbete fortsätts, om det är uppenbart att arbetet eller åtgärden strider mot gällande bestämmelser eller något beslut som har meddelats med stöd av . får också, om nämnden finner att byggherren inte följer någon väsentlig del av kontrollplan, förbjuda att ett byggnadsarbete fortsätts innan de uppkomna bristerna avhjälps (se 19 kap. 3 §). kan påföra fastighetsägare avgift om han t.ex. utför åtgärd som kräver bygglov utan lov eller underlåter att göra bygganmälan. Nämnden kan också förbjuda användning av byggnad och förelägga fastighetsägare att vidta rättelse och ansöka om särskild handräckning vid kronofogdemyndighet för att rättelse skall ske. Fram till dess att bostadssaneringslagen (1973:531) upphävdes hade organisation av hyresgäster i vissa fall ett direkt inflytande över frågan om ett bygglov skulle beviljas. Om hyresgästorganisation motsatte sig att det i en fastighet vidtogs åtgärd som krävde bygglov och som inte behövdes för att en bostadslägenhet skulle uppnå lägsta godtagbara standard, fick åtgärden enligt bostadssaneringslagen vidtas endast om hyresnämnden medgav det. Enligt fick bygglov till 98 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete en sådan åtgärd meddelas endast om antingen hyresgästorganisationen godtagit åtgärden eller hyresnämnden medgett att den fick vidtas. Vid en ansökan om bygglov skulle således, om hyresnämnden inte medgett tillstånd till åtgärden, ett s.k. hyresgästintyg bifogas. Bostadssaneringslagen upphävdes vid utgången av . 4.2.1Allmänna synpunkter på reglerna efter Enligt direktiven skall utredningen utvärdera de regler om hyresgäst- inflytande vid ombyggnad som infördes . Utvärderingen bör ge svar på om hyresgästerna har ett tillfredsställande inflytande. Utredningen har i samband med utvärderingen låtit cirka 20 organisationer och myndigheter besvara enkäter angående bestäm- melserna. Landets samtliga hyresnämnder och ett stort antal hyresgäst- föreningar och fastighetsägareföreningar har lämnat statistik om ärendeantal. Utredningen har också gått igenom samtliga ombyggnads- ärenden som sakprövats vid - och samtliga ombyggnadsärenden som inkommit till i respektive (se bilaga 4 och 5). Av enkätsvaren framgår att ombyggnadsverksamheten har varit av förhållandevis liten omfattning sedan de nu gällande bestämmelserna trädde i kraft. I vissa orter har nästan inte några lägenheter alls byggts om. Den finns flera orsaker till detta. De främsta orsakerna är nog konjunkturen och att de statliga subventionerna för ombyggnad har minskat. Svaren visar vidare att det finns stora geografiska skillnader i fråga om hur bestämmelserna tillämpas. I lämnar mycket sällan samtliga hyresgäster i ett hus tillstånd till aviserade ombyggnads- åtgärder. Det medför att praktiskt taget samtliga ombyggnadsprojekt i hänskjuts, åtminstone beträffande någon enstaka lägenhet, till i för prövning. Utanför lyckas däremot fastighetsägarna och hyresgästerna i allmänhet komma överens. Ombyggnaderna behöver då inte prövas av hyresnämnd. Det nu nämnda förhållandet framgår tydligt av ärendestatistik. Vid i har - handlagts 213 ärenden angående tillstånd till förbättrings- och ändringsarbete (ett ärende omfattar i allmänhet samtliga lägenheter på en fastighet vars hyresgäster inte har godkänt Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 99 Motsvarande siffror är för i 46, för i 9 och för de övriga nämnderna tillsammans 14 (se bilaga 3). Det har framförts olika förklaringar till det stora antalet ombyggnadsärenden som förts till i för prövning. hävdar att det beror på att hyresgäster i är, jämfört med i övriga delar av landet, mindre benägna att frivilligt gå med på ombyggnader. menar däremot att det i stället beror på bl.a. att många hyresvärdar i inte är villiga att tillmötesgå enskilda hyresgästers önskemål. Statistik som utredningen har inhämtat visar att i princip i samtliga ombyggnadsärenden som har sakprövats vid i har hyresvärdens ansökan bifallits helt. Enligt utredningens uppfattning är det svårt att med säkerhet fastslå orsaken eller orsakerna till det stora antalet ombyggnadsärenden som förts till i för prövning. Det som skiljer från övriga delar av landet är den stora bristen på bostäder som råder i . Enligt utredningens uppfattning är detta i vart fall en av orsakerna till de många prövningsärendena. En hyresgäst som inte vill godta en föreslagen ombyggnadsåtgärd har ytterst begränsade möjligheter att finna en annan lägenhet. I orter där utbudet av lägenheter är större kan en hyresgäst som inte vill bo kvar efter ombyggnaden i allmänhet utan större svårigheter få tag på en ny lägenhet som bättre motsvarar hans eller hennes önskemål. Det kan vidare antas att hyresvärdarna där är mer benägna att tillmötesgå hyresgästernas önskemål inför en förestående ombyggnad än vad de skulle ha varit om det fanns en lång kö av sökande till ombyggda lägenheter. Lagändringarna innebar att en rad förändringar i systemet med hyresgästinflytande gjordes. Bl.a. fick hyresgästerna inflytande över åtgärder i de gemensamma delarna av fastigheten. Hyresgästinflytandets räckvidd utökades sålunda till att omfatta t.ex. gemensamma utrymmen såsom trappuppgångar och tvättstuga. Detta upplevs av hyresgästerna som en positiv förändring. De nya reglerna innebar också att hyresgästerna fick ett direkt inflytande över ombyggnadsåtgärder och alltså kan förhindra vissa typer av åtgärder. Detta upplevs av hyresgästerna som en positiv förändring jämfört med den gamla ordningen, som endast gav hyresgästerna en rätt till ekonomisk kompensation. Många fastighetsägareorganisationer är däremot negativt inställda till denna ändring och menar att regelsystemet före var bättre och att fastighetsägarna då enklare kunde utföra nödvändiga förbättrings- och ändringsarbeten. 100 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Omfattningen av samrådet mellan hyresvärd och hyresgäster samt hyresvärd och hyresgästförening har med de nya bestämmelserna ökat. Samrådet är något mer omfattande beträffande fastigheterna inom allmännyttans bestånd än beträffande de privatägda fastigheterna. Vissa allmännyttiga bostadsföretag respektive fastighetsägareföreningar har träffat särskilda avtal med hyresgästföreningar som reglerar formerna för samrådet. Att samrådet har ökat upplever hyresgästerna som positivt. Hyresgästorganisationerna anser att samrådet för de privata fastigheterna fortfarande inte är tillräckligt omfattande. I var det före ändringarna mycket vanligt att hyresgästernas hyresavtal sades upp inför ombyggnader. En bidragande orsak till detta var att hyresvärden inte ville riskera att inte kunna ta ut en högre hyra efter ombyggnaden. Antalet uppsägningar som grundas på ombyggnad har minskat kraftigt efter . Frågan om hyresgästens boende under och efter ombyggnaden regleras numera näst intill uteslutande i särskilda ombyggnadsavtal som hyresvärden och hyresgästen träffar inför förestående ombyggnad. Hyresgästens besittningsskydd bryts då inte. Detta innebär en trygghet för hyresgästerna som naturligtvis upplevs som positivt. I samband med lagändringarna uttalades att en "betydelsefull nackdel" med de tidigare bestämmelserna var att hyresgästerna inte hade något inflytande över "normala" ombyggnader. Bestämmelsen i 55 a § hyreslagen tog nämligen endast sikte på åtgärder som "uppenbart inte varit motiverad av boendehänsyn". Det innebar att hyresgästerna endast kunde förhindra s.k. lyxåtgärder. Enligt de nya bestämmelserna skall hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot "det intresse som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas". Begreppet "det intresse som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas" (det s.k. objektiva hyresgästintresset) har av de dömande myndigheterna getts en sådan innebörd att hyresvärdarna i princip har möjlighet att utföra sådana åtgärder som innebär att lägenheterna uppnår modern nybyggnadsstandard. Hyresgästerna har sålunda även med de nya bestämmelserna i realiteten endast inflytande över lyxåtgärder. Tillämpningen är, enligt utredningens uppfattning, i enlighet med de riktlinjer som uppställdes i förarbetena till bestämmelserna (se prop. 1996/97:30 s. 73 f.). Många hyresgäster och hyresgästföreningar är dock starkt kritiska mot denna tillämpning och menar att hyresgästerna skall ha ett reellt inflytande över även "vanliga" ombyggnadsåtgärder. Utredningen gör i ett av de följande avsnitten en analys av om bestämmelserna i denna del skall ändras. SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 101 Ytterligare ett problem som har uppmärksammats är att den nuvarande sanktionsbestämmelsen (18 h §) inte är effektiv. Utredningen vill i detta sammanhang betona att det är ovanligt att förbättrings- och ändringsarbeten utförs utan tillstånd och att när så sker det får förmodas främst bero på okunskap om regelsystemet. Slutligen måste konstateras att det förhållandet att praktiskt taget samtliga ombyggnadsprojekt i förs till inte är tillfredsställande. Det medför kostnader för samhället för prövningsförfarandet och leder till att det tar innan ombyggnadsprojekten kan påbörjas. Tidsutdräkten leder till problem med upphandling av ombyggnader och fördyrar genomförandet av dem. Till detta skall läggas den nackdel för berörda parter som en längre tids ovisshet om genomförandet innebär. Eftersom hela systemet bygger på att det är den enskilde hyresgästen som skall ta ställning till ombyggnaden är det enligt utredningens mening dock oundvikligt att en del ombyggnadsåtgärder måste prövas av hyresnämnd. Det är däremot angeläget att antalet ärenden som förs till nämnd kan begränsas. Sammanfattningsvis anser utredningen att hyresgästernas inflytande har stärkts genom lagändringarna . Det finns dock alltjämt vissa brister i systemet. Utredningen återkommer i de följande avsnitten med förslag till åtgärder. 102 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 4.2.2De åtgärder som hyresgästernas inflytande omfattar Utredningens förslag: Hyresgästerna skall även i fortsättningen ha inflytande över dels standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, dels åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. Åtgärder som vidtas för att en bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard skall hyresgästerna inte ha något inflytande över. Enligt 18 d § första stycket hyreslagen har hyresgästerna inflytande över dels sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, dels åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. Hyresgästerna har enligt andra stycket inte något inflytande över åtgärder som vidtas för att en lägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena hyreslagen. Utredningen har låtit berörda organisationer och myndigheter lämna synpunkter på regleringen. Tillfrågade organisationer och myndigheter har lämnat en rad olika synpunkter. Flera organisationer och myndigheter har anfört att hyresgästerna har fått ett alltför stort inflytande. Några organisationer har ansett att kretsen av åtgärder har avgränsats på ett lämpligt sätt medan några har menat att hyresgästinflytandet bör utökas. i har anfört att inflytandet bör i princip omfatta underhållsarbeten och åtgärder som vidtas för att en fastighet skall uppnå lägsta godtagbara standard. En annan invändning som har framförts är att det råder oklarhet om vad som avses med vissa rekvisit i bestämmelsen. Några tillfrågade instanser har däremot ansett att det inte är några problem att tillämpa bestämmelsen. har t.ex. anfört att avgränsningen i sig inte har föranlett särskilda problem, men att utformningen av bestämmelsen vilseleder många hyresgäster och föranleder onödig byråkrati och förseningar som fördyrar ombyggnads- projekt. Vad först gäller kretsen av åtgärder som hyresgästerna har fått inflytande över måste konstateras att regleringen är vittgående. SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 103 finns dock starka skäl som talar för detta inflytande. Standardhöjande åtgärder påverkar i allmänhet lägenhetens bruksvärde och därmed hyran. Det är rimligt att hyresgästerna har ett inflytande över sådana åtgärder. Genom begränsningen "inte obetydlig inverkan på bruksvärdet" kan dock hyresvärden utföra vissa smärre standardhöjande åtgärder utan tillstånd, t.ex. i samband med underhållsarbeten. Före hade hyresgästen endast inflytande över åtgärder i den egna lägenheten. Hyresgästen bör emellertid enligt utredningens uppfattning ha inflytande även över åtgärder som berör de gemensamma delarna av fastigheten. Det är nämligen inte endast standarden i lägenheten som får inverkan på bruksvärdet. Bruksvärdet kan även påverkas av exempelvis en tvättstugas utrustning eller av förekomsten av fritids- och hobbylokaler. En myndighet har pekat på det tveksamma i att hyresgästerna har inflytande även över åtgärder som vidtas på en fastighets tak och fasad. Många åtgärder som berör tak och fasad utgör emellertid underhålls- eller reparationsarbete och omfattas således inte av tillståndsplikten. Om åtgärden har en inte obetydlig inverkan på bruksvärdet eller medför en inte oväsentlig ändring av fastigheten, kan åtgärden däremot vara tillståndspliktig. Parterna torde dock i allmänhet kunna komma överens om åtgärder som berör de gemensamma delarna av fastigheten. Fastighetsägaren får dessutom utföra sådana åtgärder utan tillstånd av hyresnämnd om hyresgästerna i minst hälften av lägenheterna i fastigheten har godkänt åtgärderna (enligt utredningens förslag skall det i fortsättningen krävas att hyresgästerna i mer än hälften av lägenheterna har godkänt åtgärderna, se avsnitt 4.2.5). Utredningen anser sålunda att hyresgästerna även i fortsättningen skall ha inflytande över standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på lägenhetens bruksvärde och åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av lägenheten eller av de gemensamma delarna av fastigheten. Hyresgästernas inflytande bör inte omfatta åtgärder som utgör sedvanligt underhåll eller reparationsarbeten. Dessa åtgärder måste hyresvärden få vidta utan tillstånd eftersom de endast syftar till att vidmakthålla fastighetens standard. Utredningen anser vidare att hyresgästerna inte heller bör ha något inflytande över åtgärder som vidtas för att en lägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard. Det finns ytterst få lägenheter som inte håller lägsta godtagbara standard. Om en hyresvärd vill genomföra en åtgärd som medför att en lägenhet uppnår denna standard torde han i princip alltid få tillstånd till det. Behovet av en ändring är ur denna synvinkel således begränsat. Det måste också ur principiell synvinkel anses rimligt att hyresvärden får genomföra sådana åtgärder som en 104 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete hyresgäst, genom reglerna om upprustningsföreläggande, på rättslig väg kan tvinga en hyresvärd att utföra. Vikten av samförstånd mellan hyresvärden och hyresgästen då lägenheten innehåller särskilda kulturvärden bör dock uppmärksammas. När det sedan gäller hur bestämmelsen skall tillämpas i de enskilda fallen kan konstateras att det i förarbetena finns några exempel som belyser innebörden av vissa begrepp. Det finns däremot inte särskilt många beslut där gränsdragningsfrågor har behandlats (se dock beslut nr SÖH 72 angående frågan om en åtgärd innefattar en "inte oväsentlig ändring av lägenheten"). Utredningen har övervägt frågan om en ändring av något rekvisit skulle underlätta tillämpningen. Flera organisationer och myndigheter har påpekat att det råder viss oklarhet om vad som avses med rekvisitet "inte obetydlig inverkan på bruksvärdet". Det finns emellertid skäl som talar för att man tills vidare bör avvakta en ändring. Bestämmelsen har inte varit i kraft . Efter ytterligare kommer det sannolikt att ha utbildats en mer etablerad praxis. Att det inte finns särskilt många beslut angående bestämmelsens räckvidd måste också tolkas som att det i praktiken inte varit några större problem med att tillämpa den. Det är dessutom inte säkert att en ändring av rekvisitet leder till att tillämpningen blir enklare. Den kan lika gärna leda till nya gränsdragnings- och tolkningsproblem. Utredningen anser sålunda att övervägande skäl talar för att man tills vidare bör avvakta en justering av bestämmelserna i 18 d § hyreslagen. Utredningens förslag: De nuvarande bestämmelserna om prövningen i hyresnämnd skall inte ändras. En ansökan skall sålunda bifallas, om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs skall hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot det intresse som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas (det s.k. objektiva hyresgästintresset). Om det finns särskilda skäl, får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. Enligt 18 f § första stycket hyreslagen skall en ansökan om tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd bifallas om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Av andra stycket i samma lagrum SOU 2000:76 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 105 framgår att vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs skall hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot det intresse som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. Om det finns särskilda skäl, får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. Utredningen har övervägt om bestämmelserna i 18 f § bör ändras. Det råder delade meningar bland tillfrågade organisationer och myndigheter om detta. anser att bestämmelserna har getts en sådan tillämpning i hyresnämnd och domstol att hyresvärdar i lämplig utsträckning fått tillstånd att utföra förbättrings- och ändringsarbeten. menar däremot att den balans mellan hyresvärdarnas och hyresgästernas intressen som man eftersträvade vid systemets införande inte har uppnåtts. Hyresgästerna måste enligt förbundet ges ett inflytande även över normala ombyggnader. Därvid bör inställningen hos de hyresgäster som bor i fastigheten beaktas. Om hyresgästen inte har efterfrågat en viss åtgärd så skall det anses oskäligt att åtgärden utförs mot hyresgästens vilja om hyresvärden inte kan visa att han har starka skäl. har anfört att vid de prövningar som hitintills skett har det allmänna hyresgästintresset getts en mycket vid tolkning. utgår inte från vad de boende i området eller fastigheten anser utan gör en mer hypotetisk bedömning och utgår från vad en hyresgäst kan tänkas förvänta sig av en modern lägenhet. Inte heller tar man hänsyn till politiska beslut som uttrycker samhällets uppfattning om gällande bostadspolitik. Tillämpningen av det objektiva hyresgästintresset motverkar mångfald och kan leda till slätstrukna och ur kulturmiljövårdens synpunkt dåliga lösningar. Begreppet bör tas bort ur lagstiftningen. Vad hyresgästerna kan förvänta sig av en viss bostad kan enligt föreningen i stället utgå ifrån vad majoriteten av hyresgästerna i den aktuella fastigheten anser. Den intresseavvägning mellan fastighetsägarens beaktansvärda skäl och hyresgästernas intresse som måste ske, bör utgå från samhällets mål och inriktning på varsamhet för byggnader, människor och miljö. Även och har anfört att det s.k. objektiva hyresgästintresset bör tas bort ut lagstiftningen. Utredningen har övervägt ett förslag som innebär att det objektiva hyresgästintresset ersätts med ett subjektivt hyresgästintresse. För att en ansökan om tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd skall bifallas måste det då alltjämt krävas att hyresvärden har ett beaktans- värt intresse av att åtgärden genomförs. Vid prövningen av om det är skäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs skall hyresvärdens 106 Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete intresse av att åtgärden genomförs då vägas mot det intresse som den enskilde hyresgästen har av att åtgärden inte vidtas. Ett skäl för att införa ett subjektivt hyresgästintresse kan vara att utvecklingen går mot ett allt mer individuellt anpassat boende. Hyresgästerna ges vid ombyggnader ofta möjlighet att göra egna tillval beträffande inredning och utrustning m.m. Det finns givetvis inget som hindrar att hyresvärdar med nuvarande reglering, på frivillig bas, låter hyresgäster göra egna tillval. Ett annat alternativ är att ersätta det objektiva hyresgästintresset med den uppfattning som hyresgästerna i huset har. Genom att låta inställningen hos de hyresgäster som bor i huset vägas mot hyresvärdens intresse blir hyresgästernas intressen tydligare jämfört med om ett allmänt hyresgästintresse tillämpas. I den utredning som föregick ändringarna (SOU 1995:119) föreslogs att den enskilde hyresgästens intresse skulle beaktas - alltså ett subjektivt hyresgästintresse. Förslaget utsattes vid remissförfarandet för kraftig kritik inte minst från fastighetsägarehåll och av hyresnämnderna. Regeringen anförde att den ansåg att det var viktigt att hyresgästinflytandet utformades så att hyresvärden kunde bedriva en i ett längre perspektiv ekonomisk rimlig fastighetsförvaltning. Vidare anförde regeringen att det var önskvärt att det utformades sådana riktlinjer att parterna i så stor utsträckning som möjligt kunde förutse hur en viss situation skulle bedömas och att en sådan ordning var av värde för alla aktörer på bostadsmarknaden och även kunde motverka att parterna förde tvister till hyresnämnden. Regeringen ansåg mot den bakgrunden att hyresnämnden vid prövningen borde ta hänsyn till det intresse som en hyresgäst i allmänhet kunde ha av att den begärda åtgärden inte utfördes och att lagstiftningen sålunda borde utformas så att hyresnämnden i första hand beaktade det objektiva hyresgästintresset och inte den enskilde hyresgästens intresse (se prop. 1996/96:30 s. 74). Utredningen har gått igenom ett stort antal ombyggnadsärenden som har prövats vid och i (se avsnitt 4.1.4 samt bilaga 4, 5 och 6). Genomgångarna har visat att de förbättrings- och ändringsåtgärder som det med stöd av den nya lagstiftningen har beviljats tillstånd till synes ha varit befogade. De allra flesta ärenden har avsett åtgärder i badrum och kök. Det har bl.a. lämnats tillstånd till att i badrum kakla väggar och lägga klinker på golv.