sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Även här gav risken för nedläggning eller nedskärning en underrisk för långtidssjukskrivning men ej signifikant hos kvinnor. En ytterligare skärpning av kraven på friskhet har också gjorts i en specialanalys. De som varit sjukskrivna jäm- fördes då med de som varit sjukskrivna . Sambanden såg i denna analys likadan ut med vissa förskjutningar i oddskvoter, men dock inga som ändrade trenden. Etiologiska fraktioner (tabell 21) Om ett funnet samband i en analys kan förmodas vara ett orsaks- samband kan mycket information fås ut av den etiologiska fraktio- nen. Den etiologiska fraktionen är i denna studie den andel av långtidssjukrivningen som skulle försvinna om den exponerade gruppen fick sin exponering sänkt till den som finns i den icke långtidssjukskrivna gruppen. I dessa beräkningar tas hänsyn både till riskens storlek och andelen som är utsatta för en viss expone- ring i den grupp som undersöks. Då personer kan ha flera olika exponeringar som var och en leder till långtidssjukskrivning kan de etiologiska fraktionerna sammantaget gå . I denna studie fann vi att hög fysisk belastning i arbetet gav en etiologisk fraktion på för män och för kvinnor. Dåligt arbetsklimat i gruppen gav etiologiska fraktioner på respektive för män och kvinnor. Flera andra exponeringar gav också höga värden. Övriga siffror framgår av tabell 21. Risken att bli långtidssjukskriven vid olika exponeringar för män och kvinnor mätt som oddskvot (OR) konfi- densintervall (KI) i en logistisk multivariat regressionsanalys. RFV-materialet jämfört med normalbefolkningen från vilken de som varit sjukskrivna är borttagna. (Signifikanta värden i fet stil.) Inkomst < 179 000 Inkomst 180 000-275 000 /aldrig nöjd med hur arbetet kan nöjd med hur arbetet kan utföras Hög fysisk belastning + sällan/aldrig nöjd med hur arbetet kan utföras Dåligt arbetsklimat i gruppen /aldrig uppskattning av överordnade /aldrig uppskattning av ele- ver/patienter/klienter/kunder Ej fungerande ledarskap från närmsta chef Höga krav/låg kontroll Risk att bli arbetslös Risk för nedläggning eller nedskärning Privatanställd mot kommun/landsting Privatanställd mot statligt anställd Risken att bli långtidssjukskriven vid olika exponeringar för personer från olika sektorer på arbetsmarknaden mätt som oddskvot (OR) i en logistisk multivariat regressionsanalys. RFV- materialet jämfört med normalbefolkningen från vilken de som varit sjukskrivna är borttagna. (Statistiskt signi- fikanta värden i fet stil.) Inkomst < 179 000 Inkomst 180 000-275 000 /aldrig nöjd med hur arbetet kan utföras nöjd med hur arbetet kan utföras Hög fysisk belastning + sällan/aldrig nöjd med hur arbetet kan utföras Dåligt arbetsklimat i gruppen /aldrig uppskattning av överordnade /aldrig uppskattning av ele- ver/patienter/klienter/kunder Ej fungerande ledarskap från närmsta chef Höga krav/låg kontroll Risk att bli arbetslös Risk för nedläggning eller nedskärning Risken att bli långtidssjukskriven vid olika exponeringar för män och kvinnor i normalbefolkningen som varit sjukskrivna > jämförda med de som varit sjukskrivna mätt som oddskvot (OR) konfidensintervall (KI) i en logistisk multivariat regressionsanalys. (Signifikanta värden i fet stil.) Inkomst < 179 000 Inkomst 180 000-275 000 /aldrig nöjd med hur arbetet nöjd med hur arbetet kan Hög fysisk belastning + sällan/aldrig nöjd med hur arbetet kan utföras Dåligt arbetsklimat i gruppen /aldrig uppskattning av över- /aldrig uppskattning av ele- ver/patienter/klienter/kunder Ej fungerande ledarskap från närmsta Höga krav/låg kontroll Risk att bli arbetslös Risk för nedläggning eller nedskär- Statligt anställd mot kom- Etiologiska fraktioner (EF) för olika exponeringar. Inkomst < /år Ej nöjd med hur arbetet kan utföras Hög fysisk belastning + ej nöjd med hur Dåligt arbetsklimat i gruppen Höga krav och låg kontroll Denna studie avsåg att undersöka betydelsen av ålder, incitament från försäkringssystemet, arbetsförhållanden, arbetsmarknad och inkomst för om en person blir långtidssjukskriven (> ) eller ej. Ett tydligt samband fanns för ålder där risken att bli lång- tidssjukskriven ökade med stigande ålder både för män och kvin- nor. Karensdagen och sjukpenningens storlek har betydelse för om en person var sjuknärvarande eller ej. När det gäller incitamentens betydelse för långtidssjukskrivning går det inte att uttala sig utifrån denna studie. Arbetsmiljöfaktorer av fysisk och psykosocial karaktär hade betydelse för långtidssjukskrivning och starkaste sambanden fanns för hög fysisk belastning i kombination med sällan eller aldrig nöjd med hur arbetsuppgiften kunde utföras. Varje exponering för sig gav också ökade risker. Dåligt arbets- klimat i gruppen gav en måttligt men signifikant ökad risk för män och kvinnor att bli långtidssjukskrivna. Höga krav från arbetet och låg kontroll gav också en risk för långtidssjukskrivning hos kvinnor. Om det fanns en risk för nedläggning eller nedskär- ningar på arbetsplatsen minskade det risken för långtidssjukskriv- ning. I urvalet till studien togs enbart fyra åldersgrupper med, de födda , 1955, 1965 och 1975. Anledningen till detta var att få en uppfattning om inställningen till sjukskrivning skiljde sig mellan olika åldersgrupper liksom hur exponeringen i yrkeslivet skiljde sig dem emellan. Att bli äldre innebär oftast att de fysiska krafterna försämras medan erfarenheten ökar. Arbetslivet är dock utsatt för allt snabbare förändringar och tidigare strukturer bryts upp och ersätts med osäkrare och mer flyktiga. Det gränslösa arbetet har myntats som begrepp då relationer till arbetet och arbetsgivare, arbetstider och var arbetet utförs blir allt flexiblare. För de flesta yrken krävs en ständig kompetensutveckling, vilket den allt snab- bare teknikutvecklingen liksom förhållandena inom IT-sektorn och det som populärt kallas den nya ekonomin visar. Denna föränd- ring kan kännas mer påfrestande i högre åldrar och vara en risk för sjuklighet och långtidssjukskrivning. En ytterligare anledning till att urvalet gjordes i ålderskohorter var att se om förhållandet till långtidssjukskrivning och dess riskfaktorer är ålders- eller tidsbetingat. För att kunna svara på den frågan måste en ny undersökning upprepas om 5–. Då det externa bortfallet var påfallande stort i den yngsta ålders- gruppen har denna uteslutits i de mer djupgående analyserna för att minska osäkerhetsfaktorn. Ålderskohorternas svarsfrekvenser har i övrigt ansetts acceptabla för att möjliggöra generaliseringar av undersökningsresultatet. Svarsfrekvensen för de med annat etniskt ursprung eller med- borgarskap än svenskt är lägre än för svenskar men dessa grupper är en liten del av den undersökta populationen. Det bör inte påverka jämförelsen mellan normalbefolkningen och sjukskrivna > då svarsfrekvenserna i de båda kohorterna visar samma mönster med avseende på respondentens födelseland. Ogifta finns företrädesvis bland 25- och 35-åringarna vilket tro- ligen kan förklara deras lägre svarsbenägenhet jämfört med övriga. De med årsinkomst har något lägre och de med årsinkomst något högre svarsfrekvenser än övriga. Det finns ett visst samband mellan låg inkomst och deltidsarbete, vilket medför att antalet deltidsarbetande kan vara något under- representerade i undersökningen. Då de multivariata analyserna enbart är gjorda på heltidsarbe- tande män och hel eller deltidsarbetande kvinnor är troligtvis bortfallet mindre i denna undergrupp och större i gruppen utan fullt förvärvsarbete, som inte berörs här. I normalbefolkningsurvalet var det interna bortfallet på frågan om antalet sjukskrivningsdagar 512 kvinnor och 335 män. Majoriteten av dessa har förmodligen ingen sjukfrånvaro och har uppfattat frågans formulering så att enbart de med sjukfrånvaro skulle svara. En viss osäkerhet råder dock. De långtidssjukskrivna från RFV-urvalet hade inte möjlighet genom det urvalsförfarande som användes att kunna väljas till nor- malbefolkningsgruppen. En beräkning visar att maximalt ca 40 långtidssjukskrivna personer saknas i vårt urval här. Då gruppen enbart utgörs av förvärvsarbetande är detta bortfall mindre och stör troligtvis inte resultaten på något påtagligt sätt. Risken att bli långtidssjukskriven var ökad i gruppen födda jämfört med de som var födda när övriga faktorer var under kontroll. Ålder i sig tycks alltså ge en försämrad hälsa som leder till sjukskrivning. Dessa 55-åringar, både män och kvinnor, angav också oftare än andra att de hade svårt att sova därför att tankar på arbetet höll dem vakna och de kände sig också i högre grad käns- lomässigt utmattade. Detta kan tyda på ett högt engagemang för arbetet och risken finns att sömn och återhämtning blir lidande och detta i sin tur leder till sjukskrivning. Lägre inkomst ökade risken markant att bli långtidssjukskriven. Detta skedde även när vi kontrollerat för de fysiska och psykiska arbetsförhållanden som ingår i modellen. Troligtvis är det så att låg inkomst innebär en mer påfrestande arbetsförhållanden såsom t.ex. statiskt arbete, monotoni, tunga lyft, negativ stress mm. Att inkomst slår på detta sätt stärker alltså evidensen för arbetets bety- delse för hälsa och ohälsa mätt som sjukskrivning. En viss risk finns också att inkomst samvarierar med de arbetsförhållanden vi har med i modellen så att dessa visar svagare risker i den multi- variata modellen än de egentligen betingar. Detta styrks delvis av att riskerna för vissa arbetsförhållanden var betydligt högre i den univariata modellen. Antalet dagar och gånger en person varit sjukfrånvarande efter- frågades men också antalet gånger man gått till arbetet trots att hälsotillståndet var sådant att man borde varit hemma. Vid jäm- förelse mellan olika åldersgrupper och sektorer var det vanligast att gå till arbetet trots att man var sjuk hos de yngre (födda ) och inom offentlig sektor. Anledningen som angavs för detta var främst att man inte hade råd att vara sjukskriven och lojalitet mot arbets- kamrater som vid sjukdom måste göra ens arbete. Många sade också att arbetsuppgifterna var sådana att man inte kunde vara sjukskriven. Glädjande nog tycks en negativ attityd till frånvaro från arbetsledning eller arbetskamrater spela något mindre roll. analys av karensdagens och sjukpenningens storleks betydelse visade det sig att risken att ha mycket sjuknärvaro ökade med bety- delsen av dessa två faktorer i försäkringssystemet. Hypotesen finns att mycket sjuknärvaro kan öka möjligheten för ohälsa längre fram. Resultatet av detta skulle kunna bli att karensdagen liksom sjuk- penningens storlek visserligen kan minska korttidssjukfrånvaron men öka långtidssjukfrånvaron. Detta är viktigt att under- söka i framtida longitudinella studier. Bland de arbetsförhållanden som i varje modell visade ett samband med långtidssjukskrivning fanns upplevd hög fysisk arbetsbelast- ning. Detta var generellt något vanligare för kvinnor än för män. Bland kvinnor förekom högst värden inom kommun/lands- tingssektorn (angav hög fysisk belastning) och för män inom den privata sektorn (angav hög fysisk belastning). Äldre ansåg sig dock inte markant mer fysiskt belastade än yngre. Psykosociala och arbetsorganisatoriska förhållanden har diskuterats alltmer som orsak till ohälsa och frånvaro. Ordet psykosocial kan definieras som de psykiska reaktioner som uppstår i en social struktur. I arbetslivet innebär begreppet psykosocial arbetsmiljö arbetets organisation och ledning, indivi- dens inflytande över arbetet och relationer mellan olika medarbe- tare. Att mäta psykosociala faktorer är svårt och annorlunda mot att mäta fysiska exponeringar. Individens förutsättningar, övriga livs- betingelser, tidigare erfarenhet och personlighet spelar där en större roll än vid påverkan från fysiska faktorer. Då fysiska expone- ringar mäts strävas efter en objektivisering för att undvika fel- klassificering. Väger en börda så skall detta anges korrekt. Vid psykosocial exponering är det individens upplevelse av en exponering som är det mer väsentliga. Att sträva efter att objekti- eller se utifrån på en exponering kanske inte ens önskvärt och ibland direkt felaktigt vid bedömning av exponeringens inver- kan på hälsan. Olika förklaringsmodeller finns för hur psykosociala faktorer kan påverka kroppen. En av dessa är att en psykosocial påfrestning med sömnstörning leder till att kroppens anabolism dvs. möjlighet till reparation och återuppbyggnad hämmas. Detta kan t.ex. leda till att muskel- och bindvävsceller kommer i ett försämrat tillstånd och kan bli känsligare för fysiska belastningar. Hjärtat och kärlens funktion kan också påverkas och t.ex. resultera i ett förhöjt blod- tryck. Långvarig muskelspänning som kan uppkomma vid exponering för psykosocialt negativa faktorer kan öka risken för muskelskador, i synnerhet om en fysisk belastning tillkommer. Uppenbart är också att en dålig arbetsmiljö ur psykosocial syn- vinkel kan minska medarbetarnas motivation att arbeta för organi- sationen. Lojalitet och arbetsglädje blir mindre och risken att somatiska symtom upplevs som mer framträdande ökar. I denna undersökning fann vi att de som angav otillfredsställelse med arbetet då de inte kände sig nöjda med hur de kunde utföra sin arbetsuppgift hade en hög risk att bli långtidssjukskrivna. Liknande resultat har framkommit i flera olika studier där denna faktor finns med. Exponeringen är något ospecifik. Dimensionen kan inkludera missnöje med arbetets karaktär, tidspress, arbetsbelastning, arbe- tets organisation, målen för arbetet, ledarskapet, eller den upp- skattning man röner för ett arbete mm. Uppenbart är att detta missnöje med hur man kan utföra arbetet är relaterat till hälsa och bör undersökas ytterligare inom varje arbetsplats för att hitta lokalt verksamma strategier för det förebyggande arbetet mot långtids- sjukskrivning. Krav/kontroll modellen utformades av på 1970- talet och applicerades först på manliga industriarbete i . Modellen har sedan utvecklats av Karasek och i Sve- rige. I denna modell ingår ett frågebatteri med frågor om arbetets krav, den stimulans arbetet ger och det inflytande en individ har på sitt arbete. Stimulans och inflytande sammanfattas ofta under rubriken kontroll. I de flesta studier i , och även så här, används ett förkortat formulär på 11 frågor för att kvantifiera de krav och den kontroll en individ har. Som negativt har ansett att ha höga krav men låg kontroll. Detta har i flera studier främst varit förknippat med ökad risk för sjuklighet i hjärta och kärl men även vid studier av ländryggs och nack/skuldersjuklighet har ett sam- band kunnat fastslås. I denna studie visade de univariata analyserna höga risker för sjukskrivning för både män och kvinnor i alla åldersgrupper som angav denna exponering. I den multivariata modellen hade både män och kvinnor som angav höga krav och låg kontroll i arbetet en ökad risk för långtidssjukskrivning. Denna exponering bör alltså uppmärksammas och som preventiv strategi kan minskade krav och högre inflytande för de anställda vara en framkomlig väg. Dåligt klimat i arbetsgruppen var också en exponering som gav höga risker i alla åldersgrupper vid de univariata analyserna och där riskerna kvarstod i de multivariata analyserna. Uppskattning från överordnande och elever/klienter/patienter/- kunder liksom ett väl fungerande ledarskap hade en viss ökad risk i de univariata analyserna men detta samband försvann i den multivariata analysen för män men kvarstod för kvinnor när det gällde uppskattning av arbetsinsatsen från överordnade och elever/klienter/patienter/kunder. Möjligtvis är det så att i den kvinnliga arbetskulturen är uppskattning viktigare för arbets- tillfredsställelse och upprätthållande av hälsa och motivation än för män. Att ge uppskattning och se sina medarbetare och arbets- kamrater är dock en strategi som bör implementeras mer. Den är alldeles gratis och upplevs av de flesta som positiv och efter- strävansvärd och har dessutom med sannolikhet goda hälsoeffekter åtminstone för kvinnor. Skillnad i arbetsförhållanden mellan åldersgrupper och sektorer Skillnaderna i exponeringar mellan åldersgrupperna var inte mar- kanta för kvinnor. Kvinnor i åldersgruppen födda upplevde arbetstyngden lägre än övriga, de var mer sällan nöjda med hur arbetsuppgiften kunde utföras och de hade något högre jobstrain (höga krav och låg kontroll). För män var skillnaderna mellan åldersgrupperna något mindre. Vad gäller skillnaden i exponering mellan sektorer hade kvinnliga anställda inom kommun/landsting betydligt högre fysisk belast- ning än personer från övriga sektorer. Kvinnor i privat sektor var mer ofta nöjda med hur arbetet kunde utföras och fick mer upp- skattning av sina överordnade. De faktorer som var associerade med långtidssjukskrivning var alltså för kvinnor vanligare inom kommun/landstingssektorn vilket kan vara en delförklaring till den ökande sjukfrånvaron inom denna sektor. För män var arbetstyngden högre inom privat sektor. Män anställda av kommuner och landsting angav mindre jobstrain och i högre grad fungerande ledarskap än män från andra sektorer. Risken för arbetslöshet hade betydelse för män i de univariata ana- lyserna och i de multivariata inom privat sektor. Huruvida denna oro för arbetslöshet ger ohälsa som ger långtidssjukskrivning eller vice versa att de med ett sämre hälsotillstånd är mer rädda för att förlora arbetet är svårt att avgöra i en tvärsnittsundersökning som denna. Tidigare studier har visat en tendens att de som är sjuka och har mycket sjukskrivning oftare blir arbetslösa trots de trygghets- lagar vi har i . En faktor som var skyddande för långtidssjukskrivning var ris- ken för nedläggning eller nedskärningar på arbetsplatsen. I alla modeller gav detta en klar underrisk. Möjligtvis är det så att en per- son som befinner sig i denna situation inte vågar vara sjuk och att sjukskrivningarna då minskar. Hur länge ett sådant förhållningssätt kan upprätthållas är svårt att veta. Förmodligen ökar sjuknärvaron i detta scenario liksom risken för framtida ohälsa. i var risken för nedläggning och neddragning akut i många branscher. Kanske kan detta delvis förklara den låga sjukskrivning som förekom då och den kraftigt ökade sjukskriv- ning vi nu fått i en högkonjunktur. Denna tvärsnittsstudie visar ett klart samband mellan ålder och risken att bli långtidssjukskriven. I övrigt visar alla analyser med olika modeller entydigt på att förhållanden på arbetet både av fysisk, psykosocial och organisatorisk karaktär har betydelse för långtidssjukskrivning. Högsta riskerna uppmättes för de män och kvinnor som hade en hög fysisk belastning och inte var nöjda med hur de kunde utföra sina arbetsuppgifter. Denna senare exponering är tämligen ospecifik och innefattar troligtvis flera dimensioner såsom missnöje med arbetets karaktär, tidspress, arbetsbelastning, arbetets organisation, målen för arbetet, ledarskapet, eller den upp- skattning man röner för ett arbete mm. De som enbart angav en av dessa exponeringar hade också förhöjda risker och riskerna kvar- stod då resultaten kontrollerades för andra faktorer som kan ha betydelse för om man blir långtidssjukskriven. Dåligt arbetsklimat i gruppen var en annan exponering som gav en måttligt men signi- fikant ökad risk för män och kvinnor att bli långtidssjukskrivna. Höga krav från arbetet och låg kontroll gav också en risk för långtidssjukskrivning hos kvinnor. Analyserna är även utförda på personer förda till olika inkomstklasser. De med lägst inkomst har högst risk för långtidssjukskrivning. Detta är förmodligen inte en effekt enbart av en sämre ekonomi utan indikerar ytterligare att arbetsförhållanden är av intresse då arbetet med låga löner ofta även har de sämsta arbetsförhållandena. Om de samband som redovisas här är sanna orsakssamband kan de etiologiska fraktionerna beräknas och därmed den förebyggande potentialen. Dessa var höga för ett flertal exponeringar i yrkeslivet. Främst gäller det hög fysisk belastning, dåligt arbetsklimat i grup- pen, dåligt med uppskattning och missnöje med ledarskapet. För att förebygga långtidssjukskrivning är åtgärder mot negativa arbetsförhållanden troligtvis av stor vikt. Både fysiska, psykosociala och organisatoriska förhållanden bör därför identifieras och åtgär- das. 1.Alexandersson K. Sickness absence in a Swedish county with reference to gender, occupation, pregnancy and parenthood. 2.Arbete efter 45. och (red) Arbetslivsinstitu- tet, 1996 3.Aronsson G, Dallner M, . Yrkes- och arbetsplatsinlåsning. En empirisk studie av omfattning och hälsokonsekvenser Arbete och Hälsa 2000:05 4.Aronsson G, , Dallner M. but yet at work. An empirical study of sickness presenteeism. J Epidemiol Community Health 2000;54(7):502-9 Psychosocial aspects of musculoskeletal disorders in office work. 6.Bongers PM, , Kompier M, factors at work and musculoskeletal disorders. Scand J Work Environ Health 1993;19:297-312 7.Borg G. Perceived exertion as an indicator of somatic stress. Scand J Rehab Med 1970;2:92-98 8.Englund L. Sick-listing – Attitudes and Doctors´ Practice. Thesis, 2000. 9.Folkhälsorapporten , , 1997 10.Fredriksson K, Toomingas A, Torgén M, Bildt , Kilbom Å. Validity and reliability of self-reported retrospectively collected data on sick leave related to musculoskeltal diseases. Scand J Work Environ Health 1998;24(5):425-431 11.Hur skall må bättre? – Delbetänkande av . 12.Jeding K, , , , , Vingård E. Ett friskt arbetsliv. Arbete och Hälsa 1999:22 13.Johansson M, Vingård E, . Större sjuklighet bland arbetslösa. 14.Johnson J V. The impact of workplace social support, job demands and work control upon cardiovascular disease in Doctoral thesis, , University, . 15.15.Järvholm B (red) Arbetsliv och hälsa – en kartläggning 1996 16.16.Karasek R, work. Basic Books, 1990 17.Kommunal Personal 1999. 18.Landstingsfakta 1999 – personal. 19.Marklund S (red) Risk- friskfaktorer- sjukskrivningar och rehabilitering i . 20.Negativ stress i arbetet Information om utbildning och arbets- marknad 1997:1 Arbetarskyddsstyrelsen och SCB Samtal om hälsan. och /Liber, 1996 22.Rehabilitering till arbete. 23.Schaufeli W, Enzman D. The burnout companion to study and practice a critical analysis. 24.Smärta och trötthet- Ohälsa i tiden. 25.Work and aging. Snel and Cremer (eds) and 1994 Svarsfrekvenser i förhållande till olika bakgrunds- variabler. Samtliga siffror avser %. a. Svarsfrekvenser för olika åldersstrata och kön. Sjukskrivna > 4 v. Svarsfrekvens samtliga: 62,3 b. Svarsfrekvenser i relation till födelseland Sjukskrivna > 4 v. (inkl. f.d. Sovjet- c. Svarsfrekvenser i relation till medborgarskap, avser samtliga, nor- malbefolkningen + sjukskrivna. Andel bland de tillfrågade d. Svarsfrekvenser för samtliga i relation till civilstånd Andel av de tillfrågade SOU 2000:121 Bilaga 6 e. Svarsfrekvenser för samtliga i relation till inkomst (³ 34 tim.) 180 – 275 000 Hur skulle Du vilja säga att Din hälsa är i allmänhet? Svarsandelar ( %) i olika åldersgrupper. Sjukskrivna > 4 v. *värde som statistiskt säkerställt (KI) skiljer sig från 35-åringarna inom respektive kön och urvalskohort (normalbefolkningen el. Jämfört med hur bedömer, du ditt häl- sotillstånd nu? Svarsandelar ( %) i olika åldersgrupper. Sjukskrivna > 4 v. *värde som statistiskt säkerställt (KI) skiljer sig från 35-åringarna inom respektive kön och urvalskohort (normalbefolkningen el. Med tanke på din hälsa, tror Du att Du kan arbeta i Ditt nuvarande yrke ? Svarsandelar ( %) i olika åldersgrupper. Sjukskrivna > 4 v. *värde som statistiskt säkerställt (KI) skiljer sig från 35-åringarna inom respektive kön och urvalskohort (normalbefolkningen el. Exponeringar för förvärvsarbetande kvinnor i normal- befolkningen (SCB-urvalet), n=3627. Andelar i % där inget annat anges. * värde som statistiskt säkerställt (konfidensintervall) skiljer sig från värdet för de som är födda respektive för de sektorer i arbetslivet som skiljer sig från privat sektor. Antal sjukdagar med hel - om sjuknärvarande varför? Ej råd att vara hemma