sou · GOB329d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Forskarutbildning och karriärmöjligheter på olika nivåer bör ordnas för att forskare skall uppmuntras att söka sig till den konsumentvetenskapliga forskningen. Ett nationellt på univer- sitets/högskolenivå bör inrättas för att höja statusen på området och ge det en egen identitet i forskarvärlden. En uppbyggnad av varaktiga forskarnätverk bör stimuleras. Forskningsfinansieringen bör ske via ett forskningsråd. Medelsbehovet, efter en uppbyggnadsperiod, kan uppskattas till och bör garanteras för en period om . En omfördelning av forskningsresurser, från andra forsk- ningsområden, bör ske till förmån för konsumentforskningen. Konsumentforskningen är till sin natur tvärvetenskaplig och därför splittrad på många vetenskapliga discipliner. Detta har gjort det svårt för konsumentforskningen att etablera sig vid universitet och högsko- lor. Det finns inget eget hemvist för konsumentforsk- ningen. Forskningen utförs av enskilda forskare vilka är spridda på olika vetenskapliga institutioner över landet, utan säker kännedom om varandras existens eller kunskap om varandras arbete. Forskning måste ses i ett långsiktigt perspektiv vilket förutsätter kontinuitet, vilket i sin tur förutsätter att tillgången på forskare är säkerställd. Vi ansluter oss här till vad som anfördes om behovet av långsiktighet och kontinuitet i betänkandet Konsumentpolitik i en ny tid (SOU 1994:14 s. 131): Kvalificerad forskning förutsätter långsiktig kunskapsuppbyggnad, kontinuitet och en säkerställd tillväxt av kompetenta forskare. Detta förutsätter i sin tur en högskolemiljö med forskarutbildning. Vi anser därför att Konsumentvetenskap, som ett samlingsbegrepp för konsu- mentforskning bör etableras som vetenskaplig disciplin och att ett nationellt bör inrättas på univer- sitets/högskolenivå. Vi föreslår dessutom i kapitel 3 i betänkandet att skall verka för att ett /centrum för konsu- mentforskning upprättas och stöds av EU. Forskarutbildningen och doktorandernas situation har uppmärk- sammats i betänkandet Forskningspolitik (SOU 1998:128) som behandlar den svenska forskningspolitiken i stort. I betänkandet kon- stateras att en ökad uppmärksamhet måste ägnas åt forskarutbild- ningens innehåll och uppläggning samt doktorandernas situation. Utredningen fann att det rent allmänt saknas en bra form för första anställning för lärare vid universitet och högskolor. En sådan anställning skulle kunna ge nyblivna doktorer möjlighet att både fort- sätta med forskning och att medverka i undervisningen Vi delar utred- ningens uppfattning i denna del. Forskarutbildning och rimliga kar- riärmöjligheter krävs för att konsumentforskningens attraktionskraft skall öka. Vi anser att det är viktigt att disciplinöverskridande forskarnätverk etableras. Sådana nätverk behövs för att bredda forskningen och föra den framåt. Forskare med olika bakgrund och inriktning behöver träffas för att knyta nya kontakter, få impulser och utbyta erfarenheter vilket i förlängningen bör leda till nya infallsvinklar för konsumentforsk- ningen. Vi delar i denna del () strategi för en utveckling av konsumentforskningen (se ovan 10.3.2). I strategin anges nätverken, i kombination med konferenser och seminarier, som ett sätt att uppnå förankring för konsumentforsningen i universitets- världen. I finns t.ex. för Interdisciplinär Konsumentforskning (FIK) som bildades och består av ca 70 konsumentforskare från olika ämnesdiscipliner. Nätverket gav ut ; en antologi om svenska konsumenter. Vi anser att forskningsmedlen till den konsumentvetenskapliga forskningen bör tillhandahållas via ett forskningsråd. Enligt vår mening säkerställer ett sådant system att forskningen bedrivs på en hög veten- skaplig nivå. Det system med peer-review, vilket innebär att andra forskare inom det aktuella området bedömer den vetenskapliga kvalitén på projekten, som tillämpas i forskningsrådssammanhang säkerställer att de projekt som beviljas medel håller en tillräckligt hög vetenskaplig nivå. Det förhållandet att forskningsmedlen tillhandahålls via ett forsk- ningsråd har inte bara funktionen att säkerställa en hög vetenskaplig nivå på forskningen. Att konsumentforskningen har anknytning till ett forskningsråd ger dessutom konsumentforskningen högre status än vad annars skulle vara fallet vilket vi anser är viktigt. FRN har haft ansvaret för att ta fram ett långsiktigt program för konsumentforskningen. Det ligger utanför vårt uppdrag att utvärdera FRN:s arbete med konsumentforskning. Vi konstaterar dock att verksamheten synes ha funnit sina former och att anknytningen till FRN höjt konsumentforskningens status. I rapporten finansiera forskning och utveckling (Ds 1999:68) förs ett resonemang om att ett forskningsområde antingen kan finan- sieras via en centrumbildning hos en institution (idrottsforskning stöds t.ex. via eller via ett forskningsråd. Arbetsgruppen övervägde om idrottsforskningen (som får stöd med ca ) borde inrymmas under ett forskningsråd eller vara kvar hos . Arbetsgruppen menade att idrottsforskningen borde föras över till ett forskningsråd endast om statsmakterna avsåg att avsevärt öka stödet till idrottsforskningen. I annat fall borde den nuvarande organisationen fortsätta att gälla. Enligt arbetsgruppens förslag skall FRN:s uppgifter övergå till ett av de före- slagna nya forskningsråden. En konsekvens av arbetsgruppens resonemang ovan synes vara att stödet till konsumentforskning är alldeles för litet för att motivera att konsumentforskningen skall tillhöra ett forskningsråd. Eftersom arbetsgruppen överhuvudtaget inte nämner konsumentforskning i sin rapport är det svårt att se vilken det tänkta hemvistet för konsument- forskningen skulle vara. Vi anser, på de skäl som vi har nämnt ovan, att konsumentforskningen bör finansieras via ett forskningsråd. De statliga anslagen för konsumentforskningen har legat på, nominellt sett, huvudsakligen oföränd- rad nivå, . En förutsättning för att våra förslag skall kunna genomföras är att området tillförs ökade resurser och att detta resurstillskott kan garanteras för en tidsperiod som inte under- stiger . Takten i uppbyggnaden av konsumentforskningsområdet är dock beroende av tillgången på kvalificerade forskare med intresse för uppgiften. Resursökningen bör ske successivt, eftersom finansie- ringen måste kunna anpassas till forskningens utvecklingsnivå. Enligt vår bedömning bör konsumentforskningen, efter en uppbyggnadsfas, kunna bedrivas på en rimlig nivå med en medelstilldelning på 15 mil- joner kr . Vi anser att den konsumentvetenskapliga forskningen till viss del bör kunna finansieras genom omfördelning av forsknings- resurser från andra forskningsområden.