sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Flera av etappmålen har positiva konsekvenser för rekreation och det rörliga friluftslivet. Även för de bofasta bör konsekvenserna huvudsak- ligen bli positiva. Regionalt kan målet om utbyte av skotrar ha negativa effekter på mindre företags och hushålls ekonomi. Åtgärderna som beskrivs under etappmål 2 bör kunna minska kon- flikterna mellan det rörliga friluftslivet och snöskoteråkarna. Bättre terrängfordon ger minskade fysiska skador på förarna. Närvaron av både stora renhjordar och de stora rovdjuren m.fl. hotade karaktärsarter kommer att stödja en utveckling av turismen, men kan också innebära konflikter med renskötseln. 17.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Ett utbyte av halva mängden snöskotrar till 2010 bedömer vi som ett rimligt beting, och det motsvarar ungefär en normal utbytestakt. Det ger goda förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet inom en generation. Också med tanke på teknisk livslängd och förbättring av nya skotrar och ekonomiska konsekvenser är målet rimligt. Att utbytet av skotrar sker snabbt är viktigt såväl för att minska bullret och öka arealen tysta områden som för att minska utsläppen av kolväten mm. Vi bedömer vidare att tiden till behövs för att nå etappmål 1 om skador på mark och vegetation och etappmål 3 om skydd av värdefulla kultur- och naturmiljöer i fjällområdet. Skälet är bl.a. att inventeringar och kunskapsinhämtning krävs. Vad gäller etappmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter är det så få arter som bedöms behöva sådana i fjällen att målet mycket väl kan nås till 2005. bör de insatser som beskrivs ovan under etappmålen vara tillräckliga. För att nå preciseringen om bevarande av fisk i fjällsjöar behövs en översyn av fritidsfisket och husbehovsfiskets påverkan på fiskbestånden. bedöms kostnaderna för utbyte av skotrar att vara ungefär lika stora som för perioden . För skötsel av kulturmiljöer uppstår kostnader även efter 2010. För att nå miljökvalitetsmålet bedömer vi att det behövs ett antal för- fattningsändringar, bl.a. för att reglera körning med snöskoter. Dess- utom behövs det ytterligare eller förändrade ekonomiska styrmedel. Vi anser att det är angeläget att de frågor som vi tar upp under detta avsnitt utreds vidare. Vi anser att det bör övervägas om barmarkskörningen behöver regleras genom att krav på en terrängkörningsplan införs i terrängkörningsför- ordningen enligt förslag från . Planens syfte är att kanalisera den trafik som är undantagen terrängkörningsförbudet. Tillämpningen av terrängkörningsförordningens (1978:594) bestäm- melser om skoterregleringsområden kan behöva ses över, särskilt vad gäller lokaliseringen av skoterleder och de avvägningar som görs mot andra intressen, t.ex. skidåkare och fjällvandrare. För att påskynda den tekniska utvecklingen av terrängfordon som medför lägre risk för markskador bör övervägas om höjd skatt på äldre fordon kan finansiera stöd till utveckling av nya fordon. (SOU 1995:97) föreslog ett miljöklassystem för snöskotrar med avseende på avgasutsläpp och buller, som skulle regleras i en ny lag om miljökrav på terrängskotrar. Vidare föreslogs att det skulle införas en differentierad försäljningsskatt med skattebefrielse för miljöklass 1. förslag har inte genomförts. har tidigare anmält ett förslag om införande av obligatoriska avgas- och bullerkrav på snöskotrar enligt utredningens förslag till EG- kommissionen. Nya obligatoriska avgaskrav för bensindrivna arbets- maskiner och arbetsredskap införs i EU. Det är osäkert om snöskotrar kommer att omfattas av dessa krav. Det nya EG-direktivet om buller till omgivande miljö från arbets- maskiner och arbetsredskap, som antogs av , innehåller inga gränsvärden för snöskotrar. bör på nytt ta upp frågan om bullerkrav med för att få till stånd har- moniserade regler inom EU, men sådana torde dröja. I väntan på obli- gatoriska bullerkrav bör frivilliga kriterier för miljöklasser för snöskotrar regleras i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner. För att påskynda utvecklingen bör differentierad försäljningsskatt enligt förslag från övervägas. och står för en stor del av snöskotervärldsmarknaden, både vad gäller produktion och inköp. Svenska myndigheter bör följa arbetet med regelverk och teknikutveckling i , och om möjligt verka för samordning mellan europeiska och amerikanska nor- mer. Den bullernivå () för snöskotrar som fastlagts i föreskrifter (VVFS 1993:17) är otillräcklig för att nå målet. Som redovisats i kap. 6 om Bara naturlig försurning föreslår vi att ges i uppdrag att utreda ekonomiska styrmedel som kan kopplas till miljöklassning av arbetsmaskiner samt framtida avgas- och bullerkrav på skotrar. Införande av en skrotningspremie för utfas- ning av äldre skotrar är en idé som bör analysera inom ramen för uppdraget. bör också se närmare på hur miljömärkning och frivilliga åtaganden kan bidra till att nå målet. 17.7.2Reglering av flygverksamhet i fjällen En översyn av vilket lagutrymme som bör användas för att förbjuda start och landningar i skyddade områden och i s.k. A och B-områden (enligt terrängkörningslagen) behöver genomföras. En sådan översyn bör också inkludera myndighetsansvaret för flygverksamhet som primärt (buller) eller sekundärt (införsel av fler människor i otillgängliga och förhållandevis opåverkade områden) är störande i känsliga natur- områden. I B-områden bör särskilda start- och landningsplatser kunna pekas ut, men i övrigt bör samma restriktivitet råda där som i A-områ- den. All start- och landningsverksamhet inom fjällområdet, även i sam- band med nyttoflyg liksom inom C-områden, föreslås vara anmälnings- pliktig enligt 12 kap. . Såsom föreslagits av utredning om fjällflyg bör överflygningar över skyddade områden förbjudas enligt luftfartslagstiftningen på höjd understigande över marken eller hinder inom 1 NM () utom i samband med start eller landning. 17.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer, bl.a. ren- näringen och samerna. En utgångspunkt i arbetet är länets och kommu- nernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Kommunerna kan i sin översiktsplanering med ledning av pro- grammet utveckla ett samlat kunskapsunderlag om mark och vatten som kan ge vägledning för hantering av frågor som berör fjällandskapets natur-, kulturmiljö- och andra värden. Länsstyrelserna behöver underlag i ärenden som berör fjällandskapets natur- och kulturmiljö- och andra värden. Det gäller bl.a. beslut om skydd av områden enligt och om tillstånd till exploateringsåtgärder. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrel- ser och kommuner, och program och andra kunskaps- och planerings- underlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn tagen till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket samt rennäringen. Målet storslagen fjällmiljö omfattar ett område i landet som berör fyra län. Området är till större delen av riksintresse med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns i området enligt bestämmelserna i 4 kap. . Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön får komma till stånd i området endast om det inte möter något hinder enligt 2–7 §§ och om det kan ske på ett sätt som inte påtagligt skadar områ- denas natur- och kulturvärden. har de fyra länsstyrelserna regeringens uppdrag att verka för en hållbar utveckling i fjällområdet. Åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet och en hållbar utveckling inom detta område måste utvecklas samordnat med tillämpningen av reglerna i . Det innebär bl.a. att det behövs utvecklad regional och lokal kunskap om fjällandskapets natur- och kulturmiljö- värden och andra värden samt om hur bl.a. näringsliv och transporter kan utvecklas inom ramen för miljökvalitetsmålet. Regionala och lokala åtgärder i fjällområdet behöver utvecklas i ett samlat, länsövergripande perspektiv. Länsstyrelserna i fjällområdet bör därför ges i uppdrag att utforma ett regionalt miljö- och hushållnings- program för fjällområdet. Programmet bör utgöra underlag för och inarbetas i berörda länsstyrelsers regionala miljöunderlag. Programmet bör innehålla riktlinjer för avvägningar mellan olika samhällsintressen. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 17.3 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitesmålet Storslagen fjällmiljö med tillhörande delmål. Tabellen är uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Fem av åtta delmål under Storslagen fjällmiljö kan följas upp på ett acceptabelt sätt med hjälp av föreslagna indikatorer, men i några fall krävs viss utveckling av indikatorerna. Betydande satsningar på att utveckla nya eller vidareutveckla befintliga indikatorer kan förbättra möjligheter att mäta måluppfyllelse för de tre övriga delmålen; precise- ring c) om vegetationstäcket på kalfjället, etappmål 1 om skador på mark och vegetation, och etappmål 3 om långsiktigt skydd av repre- sentativa kultur- och naturvärden i fjällområdet. Utöver utveckling av indikatorer behövs förmodligen utveckling av utvärderande program för att kunna följa upp delmålen på ett fullgott sätt. Tretton av femton indikatorer under Storslagen fjällmiljö finns i någon form med i uppföljningssystem för miljökva- litetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i denna rapport. De övriga två indikatorerna, nummer 100 och 148, behövs för att kunna följa upp etappmål 4 om hotade arter och etappmål 2 om bullerkrav för skotrar. Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö och tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Drivkraft (D) R, Pc, E3 renar per företag i olika fjällområden (D). Antal sålda fiskekort och jaktkort för småviltsjakt (D). Påverkan (P) Utsläpp av de klimatpåverkande R, Pb, Pc ämnena koldioxid, metan, lustgas, HFC, FC och svavelhexaflourid per ämne, sektor och person, samt som koldioxidekvivalenter (P). områden kan bibehållas. Indikatorn finns även i kap. 4. Nedfall av försurande ämnen och överskridande av kritiska belastning för ej skogklädd mark belastning i skogsmark och sjöar är inte bra känt. (P,S). även i kap. 6, 11, 12, 15. ytenhet för olika fjällområden (P). på betestryck och eventuella Antal och areal för arbets- företag (gruvor, vindkraft, infra- Årligt tillskott anges. struktur etc.) i fjällmiljö (P). Status (S) Areal fjällområden mer än R, Pd, E4 från anläggningar för infra- styrelser med fjäll. struktur (vägar, skoterleder, bygg- nader, vindkraftverk) (S). Areal åker, äng, naturbetes- mark och kultiverad betesmark (S). Indikatorn finns även i Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer beslut, P = pre- cisering, E = Inverkan (I) Antal hotade arter enligt rödlistan (akut och starkt hotade samt sårbara) (I). i kap. 13, 14, 15, 16. Relation mellan olika fiskarter vid provfiske samt total mängd fisk vid provfiske (I). Indikatorn finns även i kap 6, 7, 12, 14. Respons (R) Areal skyddade natur- och Pb, Pd, E2, E3, kulturmiljöer i fjällområden fördelat på skyddsform och typ av miljö (R). skyddad relateras till total Areal med begränsningar för Pb, Pd, E2, E4 bullrande trafik och flyg (R). för hotade arter med stora behov av riktade åtgärder (R). för en del arter. finns även i kap. 12, 13, 15, Länsstyrelser med fjällmiljö. och vandringsleder (R). Avser statliga ledsystem. Antal och andel terrängs- kotrar som uppfyller bullerkrav (lägre än ) (R). *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , , länsstyrelser med fjäll- miljö, , och Statistiska Central- byrån (SCB) ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer respektive myndighet har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vidareutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår att och ges i uppdrag att ta fram metodik för att följa upp och utvärdera måluppfyllelse för etappmål 3 om långsiktigt skydd av representativa kultur- och natur- värden i fjällområdet. Uppdraget omfattar bedömning om behov, möj- ligheter och kostnader för indikatorer. Länsstyrelserna med fjällmiljö bör i samarbete med berörda instanser ges i uppdrag att analysera behov, möjligheter och kostnader för att vidareutveckla indikatorer för att bättre kunna bedöma måluppfyllelse för precisering c) om vegetationstäcket på kalfjället och etappmål 1 om skador på mark och vegetation.