sou · GOB388d1 · 2001-01-01 00:00:00 — RKP säger i rapporten att det är svårt att undgå att dra slutsatsen att etni- citet, nationalitet, språk och kultur är viktiga faktorer i sammansättningen av de kriminella grupper som verkar i eller mot . Det är dock få av de kriminella grupper som normalt kategoriseras efter etnisk grund som är helt igenom etniskt homogena. Runt en liten, homogen kärna, finns ofta medhjälpare med skiftande etnisk bakgrund. I rapporten för sägs att det finns tecken på att grupperna blir allt mindre etniskt homogena och att olika kriminella aktörer i stället knyts samman i grupper utifrån ett vinstmaximeringsperspektiv. Den ekonomiska brottsligheten i har enligt rapporten länge varit en angelägenhet för svenska kriminella aktörer. I kölvattnet av de senaste årens internationalisering visar det sig nu allt mer att dessa sven- ska kriminella börjar samverka med internationella aktörer. Det är en ut- veckling som tycks finnas även inom andra brottsområden. I rapporten för sägs att de grupper av kriminella som tidigare genomfört skalbo- lagsförvärv har utvecklats till att omfatta inte bara storbedragare, utan också våldsmän och småbedragare. Det har utvecklats en hierarki bland de Organiserad brottslighet i 69 kriminella som har kunnat användas bl.a. vad gäller de organiserade momsbedrägerierna. Denna tendens kvarstår enligt rapporten för . Av den rapporten framgår också att grupperingar som ägnar sig åt ekono- misk brottslighet i ökande utsträckning har lyckats knyta till sig IT- experter av olika slag. Outlaw MC-miljön sägs vara en kriminell sfär som bildar bas för orga- niserad brottslighet i . Huvuddelen av den vinstmotiverade krimi- nella aktiviteten i miljön förefaller dock enligt rapporten ske inom särskil- da fraktioner, snarare än direkt i klubbarnas regi. Dessa fraktioner har ofta ett personligt vinstintresse och samverkar i sin brottslighet ofta med andra kriminella aktörer utanför Outlaw MC-miljön. Detta är en tendens som enligt rapporten för har förstärkts. Det har enligt RKP inte gått att belägga att klubbarna som sådana tar del av de vinster som genereras ge- nom denna kriminalitet. Brottslighet med anknytning till mc-gäng kommer att behandlas närmare i kapitel 5. En del kriminella grupper som verkar inom eller mot sysslar huvudsakligen med en brottslig aktivitet, t.ex. smuggling av ett visst nar- kotiskt preparat. Många grupperingar är dock enligt RKP verksamma inom ett bredare spektrum av kriminella aktiviteter. Trenden tycks vara att de kriminella aktörerna blir mer och mer av mångsysslare; de går in i sådana kriminella aktiviteter som ger största möjliga vinst till lägsta möjliga risk. Många traditionella svenska ekobrottslingar förefaller enligt RKP t.ex. ha gett sig in på smuggling av alkohol och tobak. En- ligt rapporterna för har denna trend förstärkts. I rapporten görs en ganska detaljerad genomgång av de kriminella grupper som faktiskt finns i . Av sekretesskäl kan uppgifterna inte redovisas i detalj. Vad som är av intresse för oss är emellertid de slutsatser som ur materialet kan dras när det gäller gruppernas organisation och sta- bilitet. Gruppernas stabilitet kan generellt sägas variera ganska mycket, både i fråga om varaktighet och personsammansättning. Det finns dock någ- ra grupperingar av personer som (i något fall flera decenni- er) ägnat sig åt allvarlig kriminalitet, t.ex. narkotikasmuggling. Inslaget av organiserad brottslighet är betydande i smugglingen av och handeln med narkotika i även om den brottsligheten framstår som lösare organi- serad och mer småskalig vid en jämförelse med motsvarande brottslighet i många andra länder. I RKP:s Hotbildsrapport sägs att den organiserade kriminella miljön i är något mindre stabil över tiden och kanske också gene- rellt mindre sofistikerad metodmässigt än i stora delar av omvärlden. Även om ett visst samröre mellan olika konstellationer har konstaterats, förefal- ler den svenska miljön också vara relativt fragmenterad. Vidare sägs att det finns enstaka grupperingar som åtminstone lokalt torde vara mer maf- 70 Organiserad brottslighet i fia-artade i sina ambitioner, men att det vore fel att påstå att det finns nå- gon svensk maffia och att vi givetvis inte är i närheten av något maffiaväl- de. De brottsaktiva grupperingar som finns i förefaller enligt RKP vara relativt små; från tre till fem personer upp till - i några enstaka fall - något 20-tal personer. Kopplingarna mellan personerna i grupperna varie- rar liksom hur rollfördelningen ser ut inom grupperna. I det följande skall några exempel nämnas. Smugglingen av amfetamin till sker i organisationer som är någorlunda stabila över tiden. Medan smugglingen från oftast sköts helt av polska ligor, styrs trafiken från och huvud- sakligen av svenska huvudmän. Huvudmännen har ofta lång rutin och väl- etablerade kontakter i tillverkarleden. Bakom sig har de ett nätverk av svenska återförsäljare som får köpa in sig i väntade partier. Amfetaminet smugglas in av kurirer med väg- eller tågtrafik till , ofta via Tysk- land och . Ett annat exempel på organiserad brottslighet i är männi- skosmuggling. Organisationer som ägnar sig åt sådan smuggling av män- niskor till består ofta av en fast kärna om 3-4 personer, med sins- emellan olika roller. En kan t.ex. ha som uppgift att ordna falska dokument medan en annan skaffar biljetter. En tredje kan ansvara för inkassering och fördelning av pengar och någon annan kan fungera som reseledare. Kring den fast kärnan finns ofta ett lösare nätverk av medhjälpare. Det är t.ex. vanligt att organisatörerna väljer att upphandla förfalskningstjänster av frilansande specialister. Vissa medhjälpare anlitas bara en eller ett fåtal gånger. Organiserad brottslighet med ursprung i det tidigare har spritt sig och vuxit i . Först var det fråga om han- del med stulna metaller, men ägnar sig dessa grupper åt brottslighet av många olika slag. Det är stabila organisationer, ofta med ett brett kontakt- nät över hela världen. Enligt polismän vid RKP som vi har träffat finns i toppen för dessa grupper i 4-5 personer med ryskt ursprung som driver företag här i landet. Företagen ägnar sig t.ex. åt handel med olja och metaller. Under toppmännen finns ledarna för den kriminella verksamhe- ten, vilka i sin tur styr ett antal gruppledare som leder det reella utförandet av brottsligheten. Längst ner i hierarkin finns ett antal underhuggare som på olika sätt deltar i utförandet av brotten. Organiserad brottslighet i 71 Professorn har på uppdrag av BRÅ kartlagt den organiserade cigarettsmugglingen i . Resultatet av kartläggningen har presenterats i två rapporter . Den organiserade cigarettsmugglingen har, enligt beräkningar som gjorts med ledning av bl.a. tullens beslagsstatistik, ökat dramatiskt . Den skattning som gjorts i undersökningen är att den organise- rade smugglingen (slutet av ) omfattar ca 400 mil- joner cigaretter (av totalt 500 miljoner insmugglade cigaretter). Det årliga skattebortfallet för staten har beräknats till ca . För aktörerna på den illegala marknaden genererar smugglingen en vinst om . Den slutsats som dras i rapporterna är att cigarettsmugglingen till Sve- rige bedrivs av ett väl fungerande och kriminellt nätverk. Överst i nätver- ket finns ett tiotal grossister (kriminella grupper) med bas huvudsakli- gen i , norra , och de baltiska staterna. Dessa grossister köper in cigaretter från fabrikanter eller grossister på den legala marknaden för att sedan sköta om den nödvändiga omlastningen och om- packningen av godset, den illegala transporten över gränsen samt leverans och försäljning till ett svenskt nätverk av ca 300 detaljister som svarar för marknadsföring, distribution och försäljning till konsumenterna. Grossisterna ägnar sig enligt undersökningen inte bara åt ciga- rettsmuggling utan bedriver en blandad verksamhet, innefattande även smuggling av sprit och ibland amfetamin. Detaljisterna är av två slag. Det är dels personer som har en affär, kiosk, etc. där de sysslar med laglig försäljning av tobak och andra dagligvaror, men där de även säljer smug- gelcigaretter under disk. Dels är det ambulerande försäljare som förser restauranger, klubbar, vanliga arbetsplatser och t.o.m. vissa bostadsområ- den med smugglade cigaretter och smugglad sprit. Alkoholinspektionens rapport (1999:3) Svartsprit Alkoholinspektionen fick i uppdrag av regeringen att bedöma om- fattning och karaktär av svartsprit vad avser tillverkning, smuggling och distribution. Detta resulterade i en rapport kallad Svartsprit - tillverkning, smuggling och distribution (rapport nr 1999:3). Med svartsprit avses i rapporten sprit eller spritdrycker som är olovligen framställda, inklusive renad eller utspädd teknisk sprit, samt sprit eller spritdrycker som är olovligen införda i . 72 Organiserad brottslighet i En liknande kartläggning gjordes av den s.k. Svartsprits- gruppen. Den bild som den gruppen lämnade i sin rapport och ungdomar (Ds 1997:8) överensstämmer i stora delar med den bild som ges i Alkoholinspektionens rapport. Alkoholinspektionens rapport har grundats på information ur flera oli- ka källor. Ett stort antal domar rörande tillverkning och smuggling av sprit har studerats, både direkt och via tillgänglig statistik. I övrigt har bl.a. in- formation inhämtats i register. Även rent underrättelsematerial har använts. När det gäller olovlig tillverkning av sprit sägs i rapporten att det stora flertalet tillverkare bedriver en relativt småskalig verksamhet. De storska- liga tillverkarna står emellertid för en betydande del av de volymer hem- bränd sprit som finns på marknaden. Den småskaliga tillverkningen kan enligt rapporten inte betecknas som organiserad i någon större utsträck- ning. Även en stor del av den storskaliga tillverkningen bedrivs av perso- ner som agerar enskilt. Exempel finns dock på att flera personer samverkar och det förekommer även att de inblandade använder sig av legala kom- mersiella strukturer för att dölja den illegala verksamheten. Den storskaliga smugglingen av sprit till är enligt rapporten i stor utsträckning organiserad. De flesta smugglingsorganisationerna leds av personer som, liksom de flesta medhjälparna, bor i . Viktiga faktorer som beskriver hur dessa grupper är sammansatta är etnisk tillhö- righet, nationalitet, språk och kultur. Kontakter finns med kriminella nät- verk i dessa personers hemländer och dessa kontakter utnyttjas vid smugglingen. Vissa smugglingsorganisationer är baserade utomlands och använder sina kontakter med landsmän i för att bedriva verksam- heten. Den största delen av smugglingen sker från andra EU-länder. Huvudmännen har enligt rapporten ofta en fasad bestående av vita företag för att dölja den kriminella verksamheten. Företagen kontrolleras ofta via bulvaner och mellanhänder. De personer som arbetar med smugg- lingen i egenskap av t.ex. mottagare eller grossister, är mindre bundna till en viss organisation än de som befinner sig högre upp i leden. De kan så- ledes arbeta för olika organisationer vid olika tillfällen. Även personer högre upp i hierarkin kan dock köpa in sig i olika sändningar som är be- ställda av olika organisationer. I rapporten beskrivs smugglingsorganisationernas arbetsmetoder på följande sätt. Spriten köps från en spritproducent på kontinenten. Köparen ger då sken av att det är fråga om en legal transport eller så finner han något annat sätt att kringgå den kontroll som inköpslandets myndigheter uppställer. De transporter med smuggelsprit som kommer från södra pa lastas ofta om i norra för vidare transport över lämplig gränspassage in i . Enligt rapporten talar det mesta för att de chauf- förer som kör smuggeltransporterna är mycket väl medvetna om att den Organiserad brottslighet i 73 last de kör inte är legal. Chaufförerna har ofta en kontinuerlig kontakt med organisatören eller mottagaren både före och efter gränspassagen in till för att få besked om den slutliga destinationen. möts last- bilen av en person i bil som lotsar ekipaget till den bestämda platsen. Själ- va lossningen går mestadels till så att chauffören lämnar lastbilen till mottagaren som lossar godset utan chaufförens medverkan. Lossningen sker ofta under tak, i lagerlokaler som regelbundet byts ut för att minska risken för upptäckt. Grossisterna i det första ledet i distributionskedjan är oftast redan på plats och lasten skingras . Dessa grossister kan också vara medfinansiärer i leveransen. Den insmugglade spriten pas- serar ofta genom tre eller fyra led av grossister innan den når slutkonsu- menten. 74 Organiserad brottslighet i Brottslighet med anknytning till mc-gäng 75 5Brottslighet med anknytning till mc-gäng Vi skall enligt våra direktiv överväga om det bör göras straffbart att aktivt delta i organisationer som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet. Bakgrunden till uppdraget är bl.a. händelser med anknytning till vissa mc-klubbar, rasistiska organisationers verksam- het samt det internationella samarbetet när det gäller att bekämpa organi- serad brottslighet. Till grund för våra ställningstaganden måste bl.a. ligga en analys av vilken typ av brottslighet som begås inom de angivna organisationerna och i vad mån brottsligheten är styrd av organisationerna som sådana. I detta kapitel redovisas det material som vi har samlat in och som gäller brotts- lighet med anknytning till mc-gängen. Etableringen av i utlöste en kon- flikt mellan Hells och Bandidos i de nordiska länderna som pågick . Konflikten, som blev mycket våldsam, kallades i massmedier ibland för det stora (i fortsättningen benämnt mc- kriget). slöts fred mellan gängen. Förloppet började med att en Bandidos-anknuten klubb- lokal i angreps med automatvapen. som kriget sedan varade inträffade ett stort antal skottväxlingar mellan de riva- liserande gängen, angrepp på klubblokaler med bomber och pansarvärns- skott, m.m. Under konflikten dödades elva personer och ett sjuttiotal per- soner utsattes för mordförsök. Därutöver skadades omkring 100 personer mer eller mindre allvarligt. De drabbade var huvudsakligen medlemmar eller anhängare till något av de rivaliserande mc-gängen. En av de dödade och ett tjugotal av dem som skadades var emellertid utomstående som till- 76 Brottslighet med anknytning till mc-gäng fälligtvis drabbades, huvudsakligen i samband med sprängningar av bom- ber. Många teorier har framförts om vad som var orsaken till mc-kriget. Någon säker förklaring är svår att hitta, inte minst eftersom de inblandade aldrig diskuterar interna förhållanden med utomstående. Somliga har me- nat att det måste handla om pengar, om kampen för att få kontroll över narkotikamarknader, prostitutionsverksamhet eller andra kriminella akti- viteter. Andra har ansett att kriget skall förstås som inslag i en fejd. Det klubbarna i en sådan situation strider om är prestige eller status. Ett vålds- dåd riktat mot en medlem i en rivaliserande klubb kan då t.ex. vara en hämnd för att denne skymfat motståndarklubbens emblem eller på annat sätt förnedrat denna klubb. Det kan också vara så att en klubb anser sig ha ensamrätt till ett visst territorium och gör allt för att skrämma bort ny- etablerade klubbar från detta territorium. Frågan om hur brottslighet med anknytning till mc-gängen kan förklaras behandlas vidare i avsnitt 5.4. Medlemmarna i mc-gängen blev mentalt utmattade under mc-kriget. De hade under känt ett starkt hot från varandra och ständigt ansett sig tvingade att bära skyddsväst på allmän plats och att bära vapen för att kunna skydda sig. De riskerade under hela konflikten att bli allvar- ligt skadade eller t.o.m. dödade. Dessutom var de utsatta för ett kontinuer- ligt intresse från polisen. Mycket tid gick åt till vakthållning i klubbhusen, etc. gjorde det närmast omöjligt för medlemmarna i mc-gängen att ägna sig åt annan verksamhet, kriminell eller inte. Det innebär att, se- dan freden väl trätt i kraft, karaktären på den brottslighet som medlem- mar i mc-gängen ägnar sig åt har ändrats. I har inga våldsdåd eller andra allvarliga incidenter med direkt koppling till den tidi- gare konflikten noterats. Det finns enligt polisen inte heller några omedel- bara tecken på att någon av sidorna har för avsikt att återuppta konflikten. Enstaka beslag av vapen har skett även . Det har emel- lertid inte varit fråga om några arsenaler av vapen förvarade i klubbhus eller burna av medlemmar i något av mc-gängen. Polisen misstänker dock att både Hells och Bandidos fortfarande har relativt gott om vapen, ammunition och sprängmedel. Ett stort beslag av stulna militära vapen med anknytning till Bandidos gjordes också . Brottslighet med anknytning till mc-gäng 77 Aktiviteten inom det tidigare nämnda har ökat markant. Flera av dess medlemmar har dömts för allvarliga brott, bl.a. grovt vapenbrott. I det följande redovisar vi några olika rapporter om brottslighet med anknytning till mc-gäng. Vi lämnar också en redogörelse för vad som framkommit genom de sammanträffanden som vi har haft med polis och åklagare i olika delar av landet. 5.3.2BRÅ:s rapport (1999:6) Brottsförebyggandet rådet (BRÅ) publicerade rapporten brott (1999:6). Syftet med rapporten, som utarbetades på uppdrag av arbete, var att skapa en kunskapsöver- sikt om kriminella mc-gäng. I rapporten beskrivs hur mc-gängen är organi- serade och i vilken mån medlemmarna är lagförda för brott. En bedömning görs också av i vad mån den brottslighet som begås kan betraktas som organiserad brottslighet. I BRÅ:s rapport redovisas (s. 36) ett utdrag ur person- och belastnings- registret avseende 100 medlemmar i och Bandidos i . Av registerutdraget framgår att den totala brottsbelastningen inom de två grupperna är mycket hög. Räknat i strafförelägganden och åtalspunkter (för vilka ansvar utdömts eller åtalsunderlåtelse meddelats) uppgår den sammanlagda siffran för de 100 individerna till 756 ärenden. Därutöver finns skäliga misstankar om sammanlagt ytterligare 83 begångna brott utförda av individer i de två gängen. Här skall påpekas att det av materia- let inte är möjligt att avgöra i vilken mån en individ har begått de brott som han straffats för för sitt medlemskap i mc-gänget. Det är troligt att en del (okänt hur många) av brotten har begåtts innan individen blev medlem. Den totalt sett tunga brottsbelastningen uppvisar stor variation på indi- vidnivå. Medan 25 individer inte alls är straffade, svarar de 20 tyngst be- lastade individerna för hela 505 av den totala mängden på 756 strafföre- lägganden och åtalspunkter. Även vad avser fängelsestraffen svarar de tyngst belastade individerna för en stor del av den sammanlagda utdömda fängelsetiden. De 20 individer som har dömts till längst fängelsestraff sva- rar av den totala fängelsetiden, som uppgår till . En stor del av de begångna brotten är av tämligen ordinärt slag. Ab- solut flest strafförelägganden och åtalspunkter avser olika former av tra- fikbrott, som till exempel rattfylleribrott, fortkörning och olovlig körning (176 fall). Ofta har dessa brott begåtts i kombination med tillgrepp av fort- skaffningsmedel (35 fall). Stölder är en annan stor kategori brott. 78 Brottslighet med anknytning till mc-gäng fall avser stöldbrott (därav åtta fall av grov stöld och två av förberedelse till grov stöld). Efter trafikbrott och stölder är olika allvarliga fall av misshandel det oftast förekommande brottet i materialet (totalt 83 fall). Brotten våldsamt motstånd och hot eller våld mot tjänsteman förekommer i 35 fall; 32 fall avser olaga tvång, olaga hot och olaga frihetsberövande; 20 fall avser ofredande, hemfridsbrott, människorov, övergrepp i rättssak och mened. Dessa kategorier brott, som bl.a. innefattar användande av våld och hot mot myndighetspersoner, vittnen och målsägande, kan enligt BRÅ beteck- nas som brott av systemhotande karaktär, dvs. de utgör ett hot mot hela rättsväsendet. Enligt BRÅ:s bedömning ger utdraget ur person- och belastningsregist- ret litet stöd för att mc-gängen skulle ägna sig åt organiserad brottslighet av klassiskt snitt. Brott, som anses typiska för den organiserade brotts- ligheten (till exempel utpressning, grova narkotikabrott och bedrägerier) förekommer, men inte i så stor omfattning. Bland annat avser endast fyra fall bedrägeri, lika många utpressning och nio fall olika former av olovlig alkoholhantering. Antalet fall av narkotikabrott skulle enligt rapporten dock kunna ses som ett stöd för teorin att mc-gängen är brottsorganisatio- ner. Antalet är stort (29 fall), men endast två fall avser grovt narkoti- kabrott. De flesta narkotikabrotten avser innehav eller eget bruk av narko- tika. I vilken mån denna statistik över brottsliga gärningar avspeglar fördel- ningen av den faktiska brottslighet som kan relateras till de två mc-gängen, är naturligtvis osäkert. Det är möjligt att begångna, inte lagförda, brott i större utsträckning kan hänföras till den brottslighet som brukar anses vara typisk för brottsorganisationer. En indikation på att så skulle kunna vara fallet kan enligt BRÅ vara det faktum att brottet utpressning enbart finns i statistiken i fyra fall, medan det finns skäliga misstankar om ytterligare tio fall av utpressning. Tillsammans med mord/dråp utgör detta den enda brottstyp där misstankarna är fler än antalet fällande domar. Det skulle möjligen kunna bero på att detta brott, tillsammans med övriga brott som brukar förknippas med organiserad brottslighet, är speciellt svåra att lagfö- ra (i fallet utpressning bland annat på grund av att offret ofta själv har nå- got att dölja). Även om hänsyn tas till detta, är den slutsats som dras i rap- porten emellertid att det inte finns belägg för att mc-gängen i sin helhet kan likställas med traditionella brottsorganisationer. Materialet tycks en- ligt BRÅ i stället stödja slutsatsen att, för samhällets vidkommande, det är våldsbenägenheten tillsammans med systemhotet (hotet mot rättsväsendet) som är det största problemet med mc-gängen. Brottslighet med anknytning till mc-gäng 79 () publicerade en rapport med namnet Kriminella mc-gäng: en transnationell hotbild. I rapporten beskrivs bl.a. outlaw-klubbarnas framväxt och deras etablering internatio- nellt och i . Rapporten har författats av forskaren . Källmaterialet i den del av rapporten som avser svenska förhållanden består till stor del av ar- tiklar i den svenska dagspressen, kompletterade med ett antal intervjuer med huvudsakligen företrädare för . I rapporten påpekas (s. 16) att i har mycket få medlem- mar i mc-gäng dömts för brott som skulle kunna klassas som organiserad brottslighet. har inte innehållit särskilt mycket brottslighet i syfte att tjäna pengar, främst beroende på att mc-kriget hind- rat sådan verksamhet. En konsekvens av kriget har dock, hävdas det i rap- porten, varit att klubbarnas våldsamma rykte spritt sig i människors med- vetande, vilket i sin tur har banat väg för att man allt mer framgångsrikt kunnat begå brott som utpressning och olaglig inkassoverksamhet. En rad legitima företag och verksamheter har enligt vuxit upp bland medlemmarna i mc-gängen. Det rör sig bl.a. om tatue- ringsstudior, importföretag för motorcyklar, motorcykelverkstäder, in- kassobyråer och roulettuthyrning. Dessa har till viss del skapats för att tillgodose klubbarnas egna behov av dessa varor och tjänster, men utgör också, påstås det i rapporten, källor för illegal indrivning, hot och beskyd- darverksamhet samt kan fungera som fasader för penningtvätt av vinster från illegal verksamhet. Det framgår emellertid inte av rapporten var dessa uppgifter hämtats ifrån. () utarbetar för regeringens räkning en rapport om organiserad brottslighet i som sedan lämnas till EU. Rapporten innehåller i sin fullständiga version en hel del känsliga uppgif- ter som har bedömts omfattade av sekretess enligt 5 kap. 1 § sekretessla- gen. Rapporten utkommer också i form av en öppen sammanfattning.