sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Företagshälsovårdens utformning och inställning till kvinnor respektive män. Förekomst av våld eller hot om våld (69). Könsskillnader i frånvarokultur. Könsskillnader vad gäller krav och inflytande. I vilken utsträckning arbetsplatsen är utformad med ett kön som norm. Könsskillnader vad gäller arbetsplatser storlek, sjukdoms- flexibilitet, preventiva insatser, selektionspolicy, rehabilitering- åtgärder. Det kan vara lättare för personer av ett kön att vara sjukfrån- varande utan att anmäla detta (8). Denna faktor torde dock ha störst förklaringsvärde när det gäller korta sjukfall, ej de över som är aktuella här. Könsskillnader i sjukdom. Detta har diskuterats tidigare i bilagan. I den internationella debatten ifrågasätts ibland i vilken utsträckning kvinnors sjukfrånvaro verkligen beror på deras sjukdom, om de inte istället är hemma för att ta hand om sjuka barn. Detta torde inte vara vanligt förekommande i eftersom vi har ett väl utbyggt system för ersättning till föräldrar vid vård av sjukt barn och läkarintyg krävs vid längre tids vård. Däremot är sjukskrivning under graviditet en icke obetydlig faktor när det gäller könsskillnader i sjukfrånvaro. I en studie av samtliga personer 16–i visade det sig att hälften av könsskillnaderna i sjukfrån- varo försvann om gravida kvinnor och deras graviditetsrelate- rade sjukfrånvaro exkluderades (1). Könsskillnader vad gäller: Beredvillighet att ta en sjukroll, i attityder till arbete och sjuk- frånvaro. Livsstil (ex vad avser beroendeframkallande medel, motion, kost, sexuella vanor). Flera studier visar att tidigare sjukfrån- varo (naturligtvis) har stort samband med fortsatt sådan. Fler kvinnor än män har varit exponerade för detta, vilket delvis har samband med högre sjuklighet, men också med mindre medi- cinsk kunskap, olika förhållningssätt till kvinnor vid handlägg- ning av försäkringen, färre reträttyrken, ofta mindre möjlighet till stöd i hemmet vid sjukdom etc, etc. Copingstrategier, där det eventuellt, som sagt, finns en tendens att inte i lika stor utsträckning främja copingstrategier som handlar om att förändra den situation som har samband med sjukdom för kvinnor som för män. Tillgång till service och stöd i hemmet. Socialt nätverk och rollen i detta. Gifta eller samboende personer har lägre sjukfrån- varo än ensamstående, både för kvinnor och män, även om den positiva effekten av att leva i parförhållande förefaller vara något större för män. Här finns ett viktigt undantag: utlands- födda kvinnor som är gifta eller frånskilda har tvärtom de högsta riskerna för sjukfrånvaro och förtidspension (70)! Efter- som majoriteten av invandrarkvinnorna är gifta eller samboende har det stor betydelse för sjuktal. Arbetstillfredsställelse (55). Större andel kvinnor än män har tillfälliga anställningsformer, t.ex. som projekt- eller behovsanställda (64, Arbetstid (39). Tid och form för resor till arbetet. Krav i arbetet. Flera studier visar att större andel av de förvärvsarbetande kvinnorna är exponerade för ergonomisk belastning och dålig psykosocial arbetsmiljö (64). anställning och exponeringar i arbetslivet. Samtliga dessa faktorer kan alltså var för sig ha samband med köns- skillnader i sjukfrånvaro. De kan vidare interagera med varandra på olika sätt, så att de motverkar varandra, har en additativ respektive en multiplikativ effekt. Kunskapen om detta är ännu mycket brist- fällig. Möjliga förklaringar till att kvinnors sjukfrånvaro ökar snabbare än mäns Kvinnors sjukfrånvaro har inte bara varit högre än mäns utan även ökat mer än mäns (56). Åren 1967–78 hade män högre sjuktal (58). Förändringar i sjukfrånvaronivå i en grupp kan bero på många olika faktorer, på olika strukturella nivåer. En faktor som ofta nämns är förändringar i sjukförsäkringens utformning (72). Efter- som det inte varit några könsskillnader i de förändringar som genomförts i den svenska sjukförsäkringen, diskuteras ej detta som en möjlig orsak till utvecklingen. De faktorer som istället kommer att tas upp är bl.a.: förändringar i hälsa, i arbetsförhållanden (i betalt och obetalt arbete), och i förvärvsfrekvens. Det finns ett mycket stort antal studier som visar att yrkesarbete är en viktig komponent för bra hälsa hos kvinnor, liksom det är det för män. Däremot finns det natur- ligtvis hälsorisker inom vissa arbeten, både för kvinnor och för män. En omfattande forskning har visat att ergonomiska, kemi- kaliska, fysikaliska och psykosociala arbetsmiljöaspekter har betydelse för hälsa och sjuklighet (10, 26, 68, 73-75). Som nämnts ovan är dels den svenska arbetsmarknaden starkt könssegrege- rad, dels finns det skillnader mellan de kvinnodominerade och mansdominerade yrkena som i viss mån kan förklara skillnader i ohälsa mellan kvinnor och män. Detta kan förklara en del av könsskillnaderna i sjukfrånvaro, men dock inte varför skillna- den i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män ökar. Däremot tyder olika studier på att kraven på flera sätt ökat de senare 10–15 åren i framförallt kvinnodominerade yrken – både för de kvinnor och män som arbetar där (64, 76, 77). Eftersom det dock främst är kvinnor som arbetar där innebär det att stressen och pressen i betalt arbete generellt ökat mer för kvin- nor än för män, vilket torde vara en central förklaring till att sjukfrånvaron ökat mer för kvinnor än för män. De nedskärningar i offentlig sektor som skett senaste årtiondet drabbar inte bara kvinnojobben. Nedskärningarna påverkar även det obetalda arbetet på så sätt att en större mängd av framförallt omvårdnadsarbetet nu måste ske obetald, och detta sköts oftast av kvinnor. Detta innebär att även de obetalda arbetsbördan ökat för framförallt kvinnor. Det är möjligt att nedskärningarna även påverkar indirekt, via en minskad känsla av trygghet och tillit. Även här saknas det studier. har en mycket hög förvärvsfrekvens, både bland kvinnor och män, särskilt i högre åldrar. sjönk för- värvsfrekvensen bland äldre män, medan den ökade bland kvin- nor i alla åldrar, vilket förklarar en del av de ökade könsskillna- derna i sjukfrånvaro då (10). Vi har en åldrande befolkning, och effekten av ökning av andelen äldre på långa sjukfall är större för kvinnor än för män (58). Eventuellt har detta ett samband både med nedskärningarna i offentlig sektor, där de som har haft anställning längst ofta blir kvar, dvs äldre kvinnor i kombi- nation med de ökade kraven i kvinnoyrken. Kvinnors förvärvsintensitet, dvs. antal arbetade timmar har ökat mer än mäns. Att arbetslösheten sjunkit har inne- burit att de långa sjukskrivningarna sjunkit bland männen, men inte bland kvinnorna (58). Bl.a. i de svenska nationella folkhälsorapporterna (9, 78, 79) har visats att könsskillnaderna i sjuklighet, illness och disease, ökat, på så sätt att mäns hälsa förbättras snabbare än kvinnors. Även detta är en möjlig orsak till ökade skillnader i sjukfrånvaro. En hypotes som framlagts är att kvinnors attityder förändrats under det senaste årtiondet. har många kvinnor gått ner i arbetstid eller helt slutat förvärvsarbeta när deras arbets- förmåga sviktat pga. av sjukdom, dvs. kvinnor och deras ev. familjer har mer individualiserat problemet och dess lösning. har kvinnor istället börjat göra som män, nämligen sökt sjukskrivning och förtidspension för detta. Andelen reträttyrken minskar i och med strukturomvandlingar på arbetsmarknaden – om detta sker i större utsträckning för kvinnor än för män är oklart. Det finns ytterst få studier av konsekvenser av sjukskrivning för t.ex. livskvalitet, hälsa, arbetsförmåga, återgång i arbete, socialt stöd, marginalisering, etc. Risk för negativa konsekvenser av sjukskrivning är dock stor (38). Eftersom kvinnor exponeras för sjukskrivning i större utsträckning än män drabbar alltså denna risk kvinnor i större utsträckning. Ensamstående föräldrar, vilka i övervägande majoritet är kvin- nor, har av många visat sig vara en mycket utsatt grupp, eko- nomiskt, socialt och hälsomässigt (80), och deras utveckling har även varit negativ i förhållande till andra grupper i samhället. Även detta torde kunna vara en orsak till att kvinnors sjukfrån- varo ökar mer. Dessa grupper är också särskilt känsliga för ned- skärningar i trygghetssystemen. Kön, klass och etnicitet Tre aspekter har betydelse när det gäller skillnader i sjukfrånvaro, nämligen kön, klass och etnicitet. Flera av de faktorer som gåtts igenom här har relevans även för de stora skillnader som finns i sjukfrånvaro mellan personer i olika socialgrupper och personer med olika etnicitet. Vidare finns det en kraftig interaktion mellan dem. Kvinnor som tillhör vissa sociala strata och etniska grupper har betydligt högre sjukfrånvaro både än kvinnor i andra och än männen i samma grupper. Precis som bland svenskar har kvinnor födda utanför högre sjukfrånvaro än männen födda i samma land. Andelen lång- tidssjukskrivna varierar dock kraftigt med ursprungsland, liksom storleken på könsskillnaden. Framförallt är det kvinnor (och män) från sydeuropeiska länder som har mycket hög sjukfrånvaro och förtidspensionering. En central orsak till detta är, enligt RFV, att de har den sämsta yrkesstrukturen av samtliga kvinnor i . Andra grupper av invandrarkvinnor skulle ha samma höga utnytt- jande om de var placerade i samma riskfyllda yrken (81, sid. 10). Det torde vara rimligt att antaga att detta även skulle gälla om män, vare sig de har svenskt eller annat ursprung, var placerade i dessa yrken. Trots att vi vet att kvinnor har högre sjukfrånvaro än män är det slående hur lite kunskap som finns om kvinnors sjuk- domar, och om könsskillnader i sjukfrånvaro (6). De få studier som finns är oftast deskriptiva, få är analytiska och ännu färre är inter- ventiva. Ett annat problem är att de flesta studier är av tvärsnitts- karaktär. Ytterst få är longitudinella, och av de få som finns täcker bara en handfull mer än 1–(82). Detta är särskilt allvarligt då de sjukdomar som är aktuella här oftast är av kronisk eller återkom- mande natur. Det finns alltså ett stort behov av prospektiva, longitudinella studier som sträcker sig . Vidare finns det behov av studier på en mer detaljerad nivå, vad gäller diagnoser, arbetsplatser, yrken etc. Även om flera sjukfrån- varostudier har gjorts av personer inom medicinsk vetenskap har sällan medicinska teorier och kunskaper använts, dvs hälsoaspekter av sjukfrånvaron har ej inkluderats (83). Könsskillnader i administ- ration av sjukfrånvaro, dess prevention och av rehabilitering behöver studeras. För att få ökad kunskap om just könsskillnader behöver ett genusperspektiv, teoretiskt och metodologiskt, inklu- deras i studier om sjukfrånvaro (26, 84). En genomgående kritik av forskningen inom området är dess bristande teori- och begreppsut- veckling. Kanske behöver även ett mansperspektiv utvecklas inom området (85). Överhuvudtaget behöver olika perspektiv, olika teorier och olika metoder för att utveckla den vetenskapliga kun- skapsbasen inom området (6, 7, 54, 55, 86-89) För detta krävs bl.a. tillgång till bra dataregister, hög metodo- logisk och teoretisk kompetens, tvärvetenskapliga forskarmiljöer, internationell förankring samt ekonomiska resurser (54). 1.Alexanderson K. Sickness absence in a Swedish county, with reference to gender, occupation, pregnancy and parenthood. [Doktorsavhandling]. : ; 1995. 2.Bjurulf P, , , , , . Sjukskrivning i förhållande till diagnos och yrke 1985–87. : Inst för Samhällsmedicin; 1990. 3.Hensing G, , , . How to measure sickness absence? Litterature review and suggestion of five basic measures. 1998;26(2):133-145. 4.Hensing G, , , . Sick-leave due to psychiatric disorder – higher incidence among women and longer duration for men. 1996;169:740–746. 5.Englund L. Sick-listing – Attitudes and doctors' practice. With special emphasis on sick-listing practice in primary health care. : ; 2000. 6.Alexanderson K, forsk- ning – en litteraturgenomgång. : för Försäkringsmedicinsk Forskning; 2000. 7.Hansen H, editor. Kunnskapsstatus for den nordiske trygde- forskningen . Bergen: Stiftelsen for samfunns- og naeringslivsforskning; 1999. 8.North F, , Feeney A, Head J, Shipley M, Marmot MG. Explaining socioeconomic differences in sickness absence: the study. Br Med J 1993;306:361-366. 10.Vogel J, , , ohälsa och sjukfrånvaro 1975-1989: SCB; 1992. 11.Marmot M, Feeney A, Shipley M, North F, absence as a measure of health status and functioning: from the UK study. Health 1995;49:124-130. 12.Alexanderson K. Hälsoindikatorer för kvinnor i arbetslivet. In: Kilbom Å, , Bildt , editors. Yrkesverksamma kvinnors hälsa. : ; 1999. Ont i ryggen, ont i nacken, en evidensbaserad kunskaps- sammanställning. : ; 2000. 14.Hensing G. Sickness absence and psychiatric disorder – epidemiological findings and methodological considerations. : Section of Social Medicine, IHM, ; 1997. 15.Alexanderson K. A protocol for gender analyses of textbooks. Women and Health 1998;29(2):81-98. 16.Forsberg P, Bjuremark A, editors. En studie av utbildningsmaterial och undervisningsmetoder avseende grundutbildning för läkare vid i . : , ; 1996. 17.Cotton P. Women´s Health Initiative Leads as Research Begins to Fill Gender Gaps. 1992;267(4):469-470. Women left out at NIH. Science 1990;248:1601-2. 19.Fee E, editor. Women and health: the politics of sex in medicine. Farmingdale, N.Y. : , Inc. 20.Schei B, Botten G, J, editors. : ; 1994. 21.Sechzer JA, Rabinowitz VC, FL, McGinn MF, Weeks BM, . Sex and Gender Bias in and in Clinical Studies of Cancer, Cardiovascular Disease, and Depression. 1994;736:21-48. Women, health and medicine. , : ; 1991. 1993/94. Olika vård på lika villkor: ; 1996. : SOU, 1996:133. What makes women sick? : ; 1995. 26.Kilbom Å, Mesing K, Bildt , editors. Yrkes- verksamma kvinnors hälsa. : ; 1999. 27.Ekenvall L, , , Nise G, Vingård E. Kvinnan i den vetenskapliga studien – finns hon? Läkartid- ningen 1993;90(43):3773-3776. 28.Ehrenreich B, English D. For her own good. 150 years of the experts' advice to women. : Anchor Books; 1979. 29.Lawrence SC, . His and : and Female Anatomy in Anatomy texts for Students, 1890- 1989. Social Science and Medicine 1992;37(7):925-934. 30.Koblinsky M, Timyan J, , editors. The health of women. A global perspective. : Westview Press; 1993. 31.Wenger NK, Speroff L, . Cardiovascular health and disease in women. 1993;329(4):247-256. Hjärt- och kärlsjukdom. In: , Bjuremark A, editors. En studie av utbildningsmaterial och undervisningsmetoder avseende grundutbildning för läkare vid i . : , ; 1996. p. En socialförsäkring för kvinnor och män. : ; 1998. Att skilja agnarna från vetet. Om arbetslivsrehabilitering av långvarigt sjukskrivna kvinnor och män. : ; 1997. 35.Josefsson M, . Två rehabiliteringsprojekt grans- kade ur könsperspektiv. : Arbetslivstjänster; 1995. Rehabilitering i ett samhällsperspektiv. : ; 1999. 37.Marklund S, editor. Risk- och friskfaktorer- sjukskrivning och rehabilitering i . : ; 1997. 38.Alexanderson K, Hensing G, , , , Ringsberg K, et al. Sjukfrånvaro, hälsa och livsvillkor – en uppföljning. : Socialmedicin och Folkhälso- vetenskap, 39.IHM, Hälsouniversitetet; 2000. 40.Alexanderson K, . Kvinnors och mäns arbete och hälsa. In: , editor. Arbete och hälsa 2000. : ; 2000. Coping – ett beteendemedicinskt nyckelbe- grepp med ett brett tvärvetenskapligt tillämpningsområde. Socialmedicinsk tidskrift 1995(1):2-3. 42.Twaddle A, . Disease, Illness and Sickness: Three Central Concepts in the Theory of Health. : ; 1993. Den mörka kontinenten. : , AB; 1995. : Liber; 1987. 45.Sachs L, . Anthropology of Medicine and Society. : ; 1991. Social- medicinsk tidskrift 2000, In press. 47.Gijsbers , Kolk AM. Sex differences in physical symptoms: the contribution of symptom perception theory. 1997;45(2):231-246. 48.Gove WR, . Possible Causes of the Apparent Sex Differences in Physical Health: An Empirical Investigation. 1979;44(February):126-146. 49.Macintyre S, Hunt K, Sweeting H. Gender differences in health: are things really as simple as they seem? Social Science and Medicine 1996;42(4):617-624. : .; 1952. 51.Falkum E, ø. Sjukdomsuppfattningar i praxis. In: , editor. Hälsa, sjukdom, dödsorsak. : Liber; 1986. Arbets- och miljömedicinsk epidemiologi. In: , Bjuremark A, editors. En studie av utbildningsmaterial och undervisningsmetoder avseende grundutbildning för läkare vid i . : , ; 1996. The anthropologies of illness and sickness. 1982;11:257-85. 54.Alexanderson K. Sickness absence: a review of performed studies with focused on levels of exposures and theories utilized. 1998;26(4):241-249. 55.RFV, SFR. Forskning och forskningsbehov inom socialförsäk- ringsområdet. : GOTAB; 1997. 56.Olsen KM, Mastekaasa A. Forskning om sykefravær – en oppsummeringog vurdering av perioden : Institutt for samfunnsforskning, ; . : Rapport 97:3. Till frågan om en ny socialförsäkring. Arbetslöshet som folkhälsoproblem: Folkhälso- gruppens rapport, . 59.Lidwall U, Skogman-Thoursie P. Sjukskrivning och förtids- pensionering under . Arbete och hälsa 2000. : ; 2000. Kvinnliga civilekonomers och civilingenjörers karriärutveckling. [Ekonomi doktorsexamen]: Handelshög- skolan i ; 1992. 61.Gonäs L, Spånt A. Trends and for Women´s Employment in the 1990s. : ; 1997. 62.Gonäs L, Plantenga J, Rubery J. Den könsuppdelade arbets- marknaden – ett europeiskt perspektiv. : ; 1999. 63.Nermo M. Yrkessegregering efter kön – ett internationellt perspektiv. Gender and jobs. Sex segregation of occupations in the world. : ; 1998. 65.Bäckman O, . Arbetsmiljö och arbetsrelaterade besvär . In: , editor. Arbete och hälsa 2000. : ; 2000. 66.Arbetslivsdelegationen, editor. Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivets . Women, work and health. National report, . : Ministry of health and social affairs; 1993. 68.Hensing G, . Jämn könsfördelning bra för hälsan? In: , Cedersund E, , editors. Kvinnor och män som aktörer och klienter. En antologi som skildrar och framåt. : Nerednius & Santérus förlag; 1997. 69.Hall EM. Women's Work: An Inquiry into the Health Effects of Invisible and Visible Labor. : ; 1990. Hot, våld och trakasserier i arbetsliv och skola. In: , editor. Arbete och hälsa 2000. : ; 2000. Förtidspensionering och sjukfrånvaro 1990 bland invandrare och svenskar. In: , , editors. Invandrares hälsa och sociala förhållanden. : ; 1995. 72.Wikman A. Arbetsmarknadens utveckling i . In: , editor. Arbete och hälsa 2000. : ; 2000. 73.Aarts L, De , . Literature Study on Determinants of Disability Benefit Recipiency. The Hague, : Aarts & De . 74.Karasek, Therell. : Basic Books; 1990. 75.Diderichsen F, , , Hogstedt C. Klass och ohälsa – en antologi om orsaker till den ojämlika ohälsan: ; 1991. 76.Marklund S, editor. Arbete och hälsa 2000. : ; 2000. 77.Lundberg O. Recent trends in women's psychosocial work environment and health. In: Seminar on women, stress and heart disease. ; 1994; ; 1994. Seminarium om kvinnors sjukfrånvaro. In:; 2000 2000.09.29; : RFV; 2000. : ; 1994. 1991:11; 1991. Social rapport: ; 1997. Invandrarna i socialförsäkringen. Sjukskrivning, rehabilitering och förtidspensionering ; 1996. : Redovisar 1996:11. 83.Borg K, , Hensing G, factors for disability pensions – A 12-year follow up of young persons on sick-leave due to neck-, shoulder and back diagnoses. 2000;In Press. 84.Alexanderson K. Sickness absence; a review of performed studies with focus on levels of exposures and theories utilized. 1998;26(4):241-249. 85.Östlin P, , , , , editors. Kön och ohälsa, en antologi om köns- skillnader ur ett folkhälsopersepktiv. : ; 1996. 86.Mellström U. lives. : Affärstryck i ; 1995. 87.Aarts LJM, De . Economic aspects of disability behavior. ); 1992. 88.Kerz J, Wernwer M, Wesser E. Vad vet vi om rehabilitering? Svensk rehabiliteringsforskning 1980-1993. : Bokbox Förlag; 1995. 89.Englund L. Sick-listing – attitudes and doctor´s practice. With special emphasis on sick-listing practice in primary health care. : ; 2000. 90.Löfvander M. Illness, disease, sickness. Clinical factors, concepts of pain and sick leave patterns among immigrants in primary health care. Effects of diffrent therapeutic approaches. Hälsa, arbetsförhållanden, sjuk- frånvaro och sjuknärvaro bland män och kvinnor födda , 1955 och 1965 , Docent, läkare Per , Ergonomie Magister Sektionen för personskadeprevention, , . –Att beskriva hur män och kvinnor i olika åldrar, med olika bak- grund och arbetsförhållanden upplever sin hälsa och arbets- situation –Att belysa sambanden mellan hälsa, arbetsförhållanden och sjukfrånvaro och sjuknärvaro och därmed identifiera goda och dåliga arbetsmiljöer –Att analysera hur individens ekonomiska situation och gällande regelverk påverkar sjukfrånvaro/sjuknärvaro –Att ge underlag för förslag till åtgärder i syfte att öka hälsan och minska sjukfrånvaron. Den undersökta gruppen bestod av män och kvinnor födda , 1955, 1965 och 1975. Totalt tillfrågades 23 999 individer, varav 14 945 besvarat enkäten, en svarsfrekvens på . Då svarsfre- kvensen var något låg bland 25-åringarna uteslöts dessa från vidare bearbetningar och analyser. Svarsfrekvensen för samtliga 35-55- åringar blev då . Var och en av de fyra åldersgrupperna bestod i sin tur av en grupp från befolkningsregistret kallad normalbefolknings- gruppen och en grupp från () register över sjukskrivna kallad sjukskrivengruppen. Normalbefolknings- gruppen representerades i respektive åldersgrupp av cirka 4 000 män och kvinnor. Dessa valdes slumpmässigt från Statistiska Central- byråns (SCB) register över totalbefolkningen med aktualitet . Sjukskrivengruppen valdes slumpmässigt från RFV:s register över de som hade varit sjuk- skrivna > (dvs. ) och uppbar sjukpenning, reha- biliteringsersättning eller förebyggande sjukpenning. Undersökningen var en enkätundersökning och uppgifter samlades in om hälsa, livskvalitet, sömn och återhämtning, läkarkontakt, sjuknärvaro, sjukfrånvaro, anställningsförhållanden samt fysiska, psykosociala och organisatoriska arbetsförhållanden. Enkäten distribuerades och registrerades av SCB. Från SCB:s befolkningsregister har uppgifter om kön, ålder, civilstånd, födelseland, medborgarskap, läns- och kommuntill- hörighet samt inkomst hämtats. Både bland normalbefolkningen och de sjukskrivna > minskade andelen som rapporterade god hälsa med stigande ålder. Samma mönster förelåg när det gällde att skatta sin arbetsförmåga framåt. Två tredjedelar av befolkningen gick sjuka till arbetet , vanligast var det bland 35- och 45-åringar. Karensdagen liksom sjukersättningens storlek medförde att drygt en tredjedel respektive drygt en fjärdedel avstod från att sjukanmäla sig. Vanligaste orsakerna till sjuknärvaro var att man inte hade råd att vara sjuk, att man inte kunde det p.g.a. arbetsuppgifterna och av lojalitet mot arbetskamraterna. Den vanligaste läkarkontakten skedde på vårdcentral. Bland långtidssjukskrivna hade högre andel män jämfört med kvinnor kontakt med sjukhusläkare. Hälso- kontroller var den vanligaste anledningen till att man hade haft kontakt med företagshälsovård. En tredjedel ville minska sin arbetstid och endast några få öka den, främst kvinnor. Bland kvinnorna rapporterade 45- och 55- åringar och hälften av de som arbetade inom kommuner och lands- ting fysiskt tungt arbete, bland männen var det de yngsta och de inom privat sektor. Fler kvinnor än män hade hög psykisk arbets- tyngd med höga krav och låg kontroll. Statligt anställda upplevde något sämre arbetsklimat än andra. Överordnade inom privat sek- tor, jämfört med andra sektorer var något bättre på att vissa upp- skattning gentemot sina underlydande. av normal- befolkningen tyckte att närmsta chef inte utövade ett väl funge- rande ledarskap. De univariata analyserna visade associationer mellan en rad av olika exponeringsfaktorer och risken att bli sjukskriven > .