sou · GOB3112 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade (dir. 1999:51), att en särskild utre- dare skulle tillkallas för att göra en översyn av de bestämmelser inom so- cialförsäkringen som reglerar rätten till förmåner för tid under vilken en försäkrad på det allmännas bekostnad vistas på en institution. Efter rege- ringens bemyndigande förordnade statsrådet f.d. kanslichefen som särskild utredare fr.o.m. . Som sakkunniga förordnades socialförsäkrings- ombudet , byrådirektören , utredaren , kanslirådet , hovrättsassessorn , förhandlingschefen , kanslirådet , kanslirådet och försäkringschefen . Genom beslut förordnades som sakkunnig kanslirådet samt entledigades . Vidare förordnades genom beslut som sakkunnig byrådirektören samt entlediga- des . Med anledning av att det visat sig nödvändigt med ett uppehåll i utred- ningsarbetet – , förlängde rege- ringen tiden för redovisning av uppdraget till . Som sekreterare förordnades jur. kand. . Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om socialförsäk- ringsförmåner vid institutionsvistelse, får härmed överlämna betänkandet Pension på institution (SOU 2000:112) Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskade- Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomst- Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn....................... Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension ............................. Några huvuddrag i socialförsäkringen .......................................... Förhållandena i några andra länder ............................................... Olika former av institutionsvistelse på det allmännas bekostnad samt särskilt boende..................................................... Kriminalvårdsanstalt och häkte..................................................... Elevhem vid specialskolor, m.m. .................................................. Vårdhem enligt omsorgslagstiftningen ........................................ Hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen....................... Personer som får reducerad folkpension ...................................... Tillämpningen av 10 kap. 2 § lagen om allmän försäkring .......... Diagnoser för förtidspension ......................................... Intagna i kriminalvårdsanstalt........................................ Personer som inte avtjänar fängelsestraff ...................... Förhållandena i kriminalvårdsanstalt ............................................ Levnadsförhållandena för intagna i kriminalvårdsanstalt ............. Överväganden och förslag ............................................................ Aktivitetsersättning/sjukersättning................................................ Efterlevandepension och efterlevandestöd.................................... Handikappersättning och vårdbidrag ............................................ Genomförande av förslagen ....................................................... Ikraftträdande och övergångsregler............................................. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbets- 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomst- 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn..................... 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension ........................... Lagen om allmän försäkring (1962:381) Lagen (1993:737) om bostadsbidrag Lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Förordningen (1974:248) om kriminalvård i anstalt Lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Lagen (1993:389) om assistansersättning Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Riksrekryterande gymnasieutbildning för döva Riksrekryterande gymnasieutbildning för hörselskadade Riksrekryterande gymnasieutbildning för rörelsehindrade Socialtjänstförordningen (1981:750) Socialförsäkringslagen (1999:799) Socialtjänstlagen (1980:620) Enligt direktiven skall vi sträva efter att de som har rätt till socialförsäk- ringsförmåner behandlas enhetligt i fråga om inverkan av en institutionsvis- telse på deras ekonomiska förhållanden. Avsikten är emellertid inte att före- slå ändringar i sjukvårdshuvudmännens och kommunernas möjlighet att debitera en intagen avgift för uppehället. Vi har undersökt hur många personer som fick sin folkpension reducerad per på grund av de var intagna på institution på statens bekostnad. Antalet var endast cirka 600 personer. Av dessa hade 563 för- tidspension/sjukbidrag och 36 ålderspension. En änkepension och en barnpension var reducerad. Härav var 520 personer intagna i kriminal- vårdsanstalt. Resterande vuxna personer måste ha varit häktade. Möjligen kan någon person ha verkställt sluten ungdomsvård. Någon kan ha bott på elevhem vid specialskola. Av de intagna förtidspensionärerna hade fått förtidspension på grund av missbruksrelaterade diagnoser, på grund av psykiska störningar och beteendestörningar som inte är drogrelaterade och på grund av somatiska sjukdomar. Vi gör bedömningen att det inte är lämpligt och knappast heller praktiskt möjligt att införa enhetliga bestämmelser om vilken inverkan en in- stitutionsvistelse på allmän bekostnad skall ha på rätten till en förmån från socialförsäkringarna. Man kan enligt vår mening inte bortse från att de olika förmånerna inom socialförsäkringen har skiftande karaktär och ofta skall tillgodose helt olika behov. I stället bör liksom särskilda bestämmel- ser utformas för varje förmån och slag av institutionsvistelse. Enligt förslag i Ds 2000:39 och Ds 2000:40 skall fr.o.m. ersättning vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan i fortsättningen inte vara en pensionsförmån utan en förmån från sjukförsäkringen. Ersättningen skall utgå i form av aktivitetsersättning för personer i åldern och för övriga i form av sjukersättning. Våra förslag bygger på att denna ändring genomförs. Vi föreslår att personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt, häktade eller verkställer sluten ungdomsvård skall få behålla sin aktivitetsersättning eller sjukersättning av institutionsvistelsen, var- efter förmånen skall vara vilande. Från och med den trettionde dagen före frigivningsdagen skall förmånen åter utbetalas. De intagna inom kriminalvården har sysselsättningsplikt och får viss er- sättning, om de deltar i sådan sysselsättning som anvisas dem. En långvarig utbetalning av aktivitetsersättning eller sjukersättning skulle kunna ha en direkt passiviserande effekt, vilket bör undvikas. Även från andra rehabilite- ringssynpunkter är det rimligt att dessa förmånstagare har samma ekonomis- ka villkor som övriga intagna i kriminalvårdsanstalt och häktade. Dessa måste avstå från inkomst från sitt förvärvsarbete. Vilande aktivitetsersättning/sjukersättning skall, liksom när förtids- pension reduceras för den som är intagen, kunna utbetalas till den förmåns- berättigades anhöriga om de för sitt uppehälle är beroende av honom eller henne. Den som uppbär aktivitetsersättning/sjukersättning och på statens be- kostnad genomgår skyddstillsyn med särskild behandlingsplan (s.k. kon- traktsvård) i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem skall av institutionsvistelsen betala ersättning för uppehälle med /dag, dock högst med en tredjedel av förmånen. Detta innebär att sam- ma ekonomiska villkor kommer att gälla . Efter en tänkt tidpunkt för villkorlig frigivning kommer liksom kommunen att kunna ta ut ersättning med högst /dag enligt socialtjänstlagen. En ålderspensionär som är intagen i kriminalvårdsanstalt, är häktad eller genomgår s.k. kontraktsvård i ett hem för vård eller boende eller i ett famil- jehem skall få behålla ålderspensionen. Däremot skall han eller hon betala ersättning för uppehälle med /dag, dock högst med en tredjedel av pen- sionsförmånen. Ersättningen skall tas ut genom att gör motsvarande avdrag från sådana ålderspensionsförmåner som den betalar ut. Denna ersättning tas ut av institutionsvistelsen. Ålderspensionsförmånerna utgör, till skillnad från aktivitetsersättning och sjukersättning, varaktiga förmåner som är avsedda att utbetalas under resten den av pensionsberättigades liv. En övergripande princip bör emeller- tid vara att en ålderspensionär vid en institutionsvistelse inte skall få behålla pensionsförmånerna fullt ut och få sina levnadskostnader täckta av det allmänna. En målsättning bör enligt vår mening vara att motverka att sådan överkompensation uppkommer och göra detta på ett sådant sätt att det i möjligaste mån blir lika ekonomiska villkor för intagna ålderspensionärer. Vill man ha enhetliga ekonomiska villkor för ålderspensionärer som vis- tas inom kriminalvården, återstår enligt vår mening inte något annat sätt än att skapa en ordning enligt vilken dessa får vidkännas samma kostnad. Om denna sätts till ett fast belopp per dag, får man enhetlighet mellan intagna ålderspensionärer i kriminalvårdsanstalt och dem som finns tillfälligt på kommunala eller landstingskommunala institutioner. Enligt vår mening finns det inte några hinder mot att ta ut ersättning för uppehälle av personer som verkställer fängelsestraff. Ett uttag av ersättning från intagna ålders- pensionärer innebär inte att dessa får sämre ekonomiska villkor än . Det innebär inte heller att de får sämre ekonomiska villkor än övriga intagna som vanligtvis får avstå från förvärvsinkomster. Det finns också ett särskilt värde i att ålderspensionärer på olika institutioner tydligt får se att de har kostnader för uppehälle med samma belopp. Detta talar för att en ersättning tas ut i stället för att pensionen reduceras. skall ta ut er- sättningen genom avdrag vid utbetalning av pensionsbeloppet och ersätt- ningen skall tillfalla den allmänna försäkringen. Vi föreslår ingen ändring i de antagna reglerna som träder i kraft om reduktion av efterlevandepensioner. Anledningen är främst att reduktionsregler för personer som uppbär efterlevandepensions- förmåner vid institutionsvistelse kan förutses komma att bli tillämpliga på ytterst få personer. Däremot föreslår vi, att även den som uppbär efterlevandepensionsför- måner till vuxna och genomgår s.k. kontraktsvård skall betala ersättning för uppehälle. Arbetsskadelivräntan kommer enligt förslagen i Ds 2000:39 och Ds 2000:40 att vara samordnad med aktivitetsersättningen eller sjukersättningen. Vi fö- reslår därför att arbetsskadelivräntan skall vara vilande som de nämnda ersättningarna när den försäkrade är intagen i kriminalvårdsanstalt, häktad eller verkställer sluten ungdomsvård på ett särskilt ungdomshem. Nuvarande bestämmelser om sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig föräld- rapenning och smittbärarpenning vid intagning på institution skall inte änd- ras. Vi föreslår heller inte någon ändring i nuvarande regler för när handi- kappersättning och vårdbidrag kan utbetalas vid institutionsvistelse. Vi anser att den som har rätt till ålderspension, aktivitetsersättning eller sjukersättning skall kunna uppbära bostadstillägg, om strafftiden inte över- stiger . Detta bör gälla även under tid när deras aktivitetsersättning eller sjukersättning är vilande. Dessa personer kan normalt komma att vara inne i ordinarie permisionsgång efter sex månaders intagning och behöver då tillgång till sin bostad. I andra fall bör bostadstillägget dras in senast när huvudförmånen blir vilande. Den som är häktad får dock alltid behålla bostadstillägget. Vi anser också att den som har eller har skaffat en bostad i anslutning till frigivningen skall ha möjlighet att oavsett strafftidens längd få bostadstillägg som föregår frigivningen. Eftersom frågor rörande bostadstillägg bereds inom so- cialdepartementet lägger vi inte fram något författningsförslag om detta. Vår bedömning är att förslagen sammantaget inte ger några ökade kostnader för det allmänna. De medför inte heller några EG-rättsliga konsekvenser, eftersom de endast berör förmåner från svensk socialför- säkring för den som vistas på en institution här i landet. De föreslagna bestämmelserna skall träda i kraft , vilket sammanfaller med ikraftträdandet av de reformerade pensions- systemen. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring dels att 10 kap. 2 och 3 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skall upphöra att gälla, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 7 a kap. 35 och 36 §§ samt 16 kap. 20 och 21 §§, av följande lydelse. Om den försäkrade sedan minst är frihetsberö- vad på grund av att han eller hon är – intagen i kriminalvårdsanstalt eller – intagen i ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för 1 Kapitel enligt förslag som lagts fram i Ds 2000:40 från och med den trettionde dagen Aktivitetsersättning som har för- klarats vilande skall inte betalas ut för den tid som vilandeförklaringen inte betalas ut för del av en kalen- dermånad, beräknas aktivitetsersätt- ningen för till en trettion- del av månadsbeloppet och avrun- das till närmaste krontal. Försäk- ringskassan får dock medge en nära anhörig, som för sitt uppehälle är beroende av den försäkrade, rätt att helt eller delvis uppbära aktivitets- ersättning, som enligt vad som sägs i första stycket annars skall vara vilande. För under vilken den för- säkrade på grund av skyddstillsyn med särskild behandlingsplan vis- tas i ett sådant hem för vård eller boende eller familjehem som avses i socialtjänstlagen (1980:620) skall han eller hon betala ersättning för uppehälle för den tid under vilken staten svarar för vårdkostnaden. Ersättningen tas ut endast genom avdrag vid utbetalning av aktivitets- ersättning och pensionsförmåner enligt 4 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevan- destöd till barn. Ersättningen uppgår till för dag. Den får dock utgöra högst en tredjedel av förmånernas månads- belopp delat med 30. Ersättningen tillfaller den all- Om den försäkrade sedan minst vad på grund av att han eller hon eller är häktad skall försäkringskas- san förklara sjukersättningen vilan- hävas från och med den trettionde dagen före frigivningen. Sjukersättning som har förklarats vilande skall inte betalas ut för den som vilandeförklaringen avser. Skall sjukersättningen inte betalas ut för del av en kalendermånad, beräk- till en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste krontal. en nära anhörig, som för sitt uppe- hälle är beroende av den försäkrade, rätt att helt eller delvis uppbära sjukersättning, som enligt vad som sägs i första stycket annars skall För under vilken den för- 2 Kapitlets senaste lydelse enligt förslag som lagts fram i Ds 2000:39 med särskild behandlingsplan vis- tas i ett sådant hem för vård eller boende eller familjehem som avses i socialtjänstlagen (1980:620) skall han eller hon betala ersättning för uppehälle för den tid under vilken staten svarar för vårdkostnaden. Ersättningen tas ut endast genom avdrag vid utbetalning av sjuker- sättning och pensionsförmåner en- ligt 4 och 6 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterle- vandestöd till barn. Ersättningen uppgår till för Den får dock utgöra högst en tredjedel av förmånernas månads- belopp delat med 30. Ersättningen tillfaller den all- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser skall fortsätta att gälla för tid före ikraftträdandet. 3.Om ett frihetsberövande som avses i 7 a kap. 35 § eller 16 kap. 20 § före ikraftträdandet har föranlett att en förtidspensionsförmån reducerats under hel månad enligt den upphävda bestämmelsen i 10 kap. 2 § skall aktivitetsersättningen eller sjukersättningen förklaras vilande från och med dagen för ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk- ring att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 13 §, av följande lydelse. Om den försäkrade sedan minst är frihetsberö- vad på grund av att han eller hon är – intagen i kriminalvårdsanstalt eller – intagen i ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för att verkställa sluten ungdomsvård, skall förklara sådan livränta som avses i 4 § vilan- de. Vilandeförklaringen skall upp- hävas från och med den trettionde dagen före frigivningen. Livräntan som har förklarats vilande skall inte betalas ut för den tid som vilandeförklaringen avser. får dock medge en nära anhörig, som för sitt uppe- hälle är beroende av den försäkrade, rätt att helt eller delvis uppbära livränta, som enligt vad som sägs i första stycket annars skall vara vi- Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension att det i lagen skall införas en ny paragraf, 14 kap. 9 §, av följande lydelse. För under vilken en pen- sionsberättigad är – intagen i kriminalvårdsanstalt eller – på grund av skyddstillsyn med särskild behandlingsplan vistas i ett sådant hem för vård eller boende eller familjehem som avses i soci- altjänstlagen (1980:620) skall han eller hon betala ersättning för uppe- hälle. Vid vistelse i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem gäller detta endast för den tid under vilken staten bekostar vistelsen. Er- sättningen tas ut endast genom av- drag vid utbetalning av ålderspen- sionen och garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipen- sion. Ersättningen uppgår till för dag. Den får dock utgöra högst en tredjedel av förmånernas månads- belopp delat med 30. Ersättningen tillfaller den all- Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fort- sätta att gälla för tid före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn att det i lagen skall införas en ny pa- ragraf, 7 kap. 15 §, av följande lydelse. För under vilken en pen- sionsberättigad, som inte uppbär ålderspension, på grund av skydds- tillsyn med särskild behand- lingsplan vistas i ett sådant hem för vård eller boende eller familjehem som avses i socialtjänstlagen (1980:620) skall han eller hon be- tala ersättning för uppehälle för den tid under vilken staten svarar för vårdkostnaden. Ersättningen tas ut endast genom avdrag vid utbe- talning av pensionsförmåner enligt 4 och 6 kap. samt aktivitetsersätt- ning och sjukersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Ersättningen uppgår till för dag. Den får dock utgöra högst en tredjedel av förmånernas må- nadsbelopp delat med 30. Ersättningen tillfaller den all- Lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension dels att 5 kap. 5 § skall upphöra att gälla, dels att 5 kap. 1 § skall ha följande lydelse. skall ha följande lydelse. För garantipension gäller i tillämp- För garantipension gäller i tillämp- liga delar följande bestämmelser i liga delar följande bestämmelser i lagen (1998:674) om inkomstgrun- lagen (1998:674) om inkomstgrun- – 12 kap. 1 och 2 §§ om ansö- – 12 kap. 1 och 2 §§ om ansö- – 12 kap. 3 § första stycket samt – 12 kap. 3 § första stycket samt andra stycket första och andra me- andra stycket första och andra me- ningen om återkallelse och minsk- ningen om återkallelse och minsk- – 12 kap. 5 § första och andra – 12 kap. 5 § första och andra styckena samt 6 och 8 §§ om utbe- styckena samt 6 och 8 §§ om utbe- – 14 kap. 1 § första och tredje – 14 kap. 1 § första och tredje styckena om återbetalning, och styckena om återbetalning, och – 14 kap. 7 och 8 §§ om avdrag – 14 kap. 7–9 §§ om avdrag på Vid samtidig utbetalning av garantipension och pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension skall avrundning enligt 12 kap. 5 § and- ra stycket lagen om inkomstgrundad ålderspension ske på garantipensio- nen. Denna lag träder i kraft Vi skall överväga vad som bör gälla när en person har rätt till socialförsäk- ringsförmåner för tid under vilken han eller hon vistas på en institution och då får sina levnadskostnader täckta av det allmänna utan att avgift debiteras. I uppdraget ingår också att lämna förslag till regler som behövs för att motverka att intagna personer överkompenseras. Därvid skall efter- strävas att de som har rätt till socialförsäkringsförmåner behandlas enhet- ligt i fråga om inverkan av institutionsvistelse på deras ekonomiska för- hållanden. Direktiven (dir. 1999:51) finns som bilaga till betänkandet. Frågan om vilken inverkan en institutionsvistelse på det allmännas be- kostnad bör ha på den intagnes socialförsäkringsförmåner har uppmärksammats i skilda sammanhang. I samband med reformering- en av ålderspensionssystemet har frågan emellertid fått särskild aktualitet. Vid institutionsvistelse på allmän bekostnad har endast grundskyd- det (folkpension och pensionstillskott) reducerats för dem som uppbär ålderspension, efterlevandepension eller förtidspension. I det reformerade ålderspensionssystemet utgörs grundskyddet i stället av garantipension som är en utfyllnadspension. Endast personer med låg eller ingen inkomstgrundad ålderspension kommer att få garantipension. Enligt antagna regler skall reduktion vid institutionsvistelse ske endast av garantipensionen, vilket innebär att endast de sämst ställda ålders- pensionärerna kommer att få sin ålderspension reducerad vid en institu- tionsvistelse. Även i det reformerade systemet för efterlevandepensioner reduceras endast grundskyddet, som i likhet med det reformerade ålders- pensionssystsemet består av en utfyllnadsförmån. Vidare har i departe- mentspromemorior lagts fram förslag till reformering av förtidspensions- systemet. Även dessa förslag innefattar ett grundskydd av utfyllnadska- raktär. Enligt direktiven är det inte avsikten, att vi skall lämna förslag som ändrar sjukvårdshuvudmännens och kommunernas nuvarande möjligheter att debitera en intagen avgift för uppehälle vid vistelse på institution. Mot denna bakgrund ligger tyngdpunkten i vårt betänkande på frågor rörande rätt till pensionsförmåner när den pensionsberättigade är intagen på en institution på statens bekostnad, främst inom kriminalvården. Vidare har vi utgått från regelsystemens utformning , eftersom de reformerade systemen först då kommer att tillämpas fullt. Detta innebär att vi utgått från att förtidspensionssystemet då kommer att vara reforme- rat. Våra förslag utgör i den delen en komplettering till förslagen i depar- tementspromemoriorna Sjukersättning (Ds 2000:39) och Aktivitetsersätt- ning (Ds 2000:40). Vi påbörjade arbetet och har haft nio sammanträden. – gjordes ett uppehåll i utredningens arbete, eftersom det hade visat sig nödvändigt att avvakta kommande för- slag till reformering av förtidspensionssystemet. Dessa lades fram . och har på vårt uppdrag gjort en undersökning av i vilka fall folkpension reduceras i anledning av att den pensionsberättigade är intagen på en institution på statens bekost- nad. Vi har även samrått med (dir 1998:18). Socialförsäkringen är föremål för ett omfattande reformar- bete. Såväl ålderspensionssystemet som efterlevandepensionssystemet har reformerats. Förslag till ytterligare reformer inom socialförsäkringen bereds inom . Detta gäller bl.a. förtidspension samt bo- stadstillägg till pensionärer.