sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Utbild- ningen skapar intresse för rekryteringen. 8.5.3Utredningens modell för en rekrytering i tre steg Utredningen har utformat en modell för ett nytt prövningssystem som kan ligga till grund för en försöksverksamhet. Modellen omfattar i huvudsak följande: (1)Förberedelser för Insamling och sammanställning av prövning: uppgifter från de tjänstgörings- skyldiga samt en preliminär bedöm- ning; (2)Prövning: Prövning med hänsyn till kraven för tjänstgöring i olika verksam- heter eller slag av utbildningar (beslut om vilka som ska genom- gå grundutbildning, uppdelning mellan civilpliktiga och värnplik- tiga); (3)Placering i sam- Slutlig bedömning av lämplig- band med utbild- heten för befattningar, olika slag av utbildningar eller verksam- 230 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal Den differentierade prövning som den redovisade modellen syftar till skall göra rekryteringen så effektiv som möjligt. Verksam- heten skall kvalitativt och kvantitativt ge totalförsvarsmyndig- heterna de personella resurser som fordras. Den individuella anpassningen innebär vidare att den enskilde inte skall behöva avsätta onödig tid för prövningen. Prövningen skall också ske till så låga kostnader som möjligt för myndigheterna och den enskilde. Prövningen i steg 2 skall framför allt avgöra vilka som skall skrivas in till tjänstgöring, vilka som skall bli civilpliktiga och vilka som skall bli värnpliktiga. Prövningen bör för de allra flesta kunna begränsas till högst en dags tester, prov och samtal. För var och en tar det som skall göras i samband med prövningen inte räknat i effektiv tid. Det gör det naturligt, som utredningen redan framhållit, att försöka förlägga verksam- heten till en miljö där de mönstrande normalt befinner sig -- eller i närheten av den. För en del av dem som bedöms kunna skrivas in till verksamheter med särskilda krav behöver prövningen komp- letteras med prov och tester som säkerställer tillräckligt antal inskrivna med egenskaper och förmåga som fordras inför den slutliga placeringen i steg 3. En del av dessa kommer senare att kallas till kompletterande prövning. Som framgår av redovis- ningen i avsnitt 8.5.5 kallar utredningen detta fördjupad mönst- ring. En allmän förutsättning för ett rekryteringssystem med den redovisade inriktningen är att det fungerar oavsett vilka volymer som det är fråga om. Inskrivningen skall kunna anpassas i omfatt- ning både till årskullens storlek och till behovet av pliktpersonal för olika slag av uppgifter inom totalförsvaret. Sådana anpass- ningar skall kunna ske . 8.5.4Förberedelser för prövning (Steg 1) Syftet med förberedelserna är som framgått att samla in och sammanställa så många uppgifter som möjligt om var och en av de tjänstgöringsskyldiga. Det gör det möjligt för rekryterings- personalen att i förväg bedöma vilka typer av undersökningar som var och en behöver genomgå under själva prövningsdagen. Det bör av de uppgifter som samlas in i många fall kunna framgå vilka som är lämpliga eller som inte är lämpliga för lång grundutbildning. Tester, prov och samtal i samband med pröv- ningen kan för dem som sannolikt inte skall genomgå lång Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 231 grundutbildning bli mer summariska. Det gör att mer tid kan avsättas att klargöra förutsättningar och intressen för olika slag av utbildning hos dem som skall skrivas in. Till förberedelserna hör också att planera verksamheten -- för- dela de tjänstgöringsskyldiga på rekryteringsdagar så att belast- ningen blir förhållandevis jämn -- och att skicka ut kallelser. En effektiv prövning fordrar ett förhållandevis stort antal uppgif- ter om var och en av de prövningsskyldiga i en årskull. Det är fråga om uppgifter som belyser bl.a. egenskaper i olika avseen- den, motivation och social förmåga. Utredningen redovisar föl- jande sammanställning exempel på uppgifter som skulle kunna vara till hjälp i prövningen. Den enskildes egna upp- G Social status (bl.a. G Körkort och liknande G Pågående eller plane- G Pågående eller plane- En del av de redovisade uppgifterna kan hämtas från (1) register och andra officiella data som rekryteringsmyndigheten har eller eventuellt kan få tillgång till -- framför allt körkortsregistret och motsvarande, polisregistret och uppgifter som en del vårdinrätt- ningar är skyldiga att lämna. Det är naturligt att den prövningsskyldige i en slags (2) själv- deklaration för plikttjänstgöring även lämnar uppgifter för den 232 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal allmänna bedömning av lämpligheten som prövningen syftar till. Alla får ett formulär som de skall fylla i. Uppgifter som rekryte- ringsmyndigheten kan få på annat sätt behöver inte ingå i denna redovisning. Uppgifter lämnas om den i sammanställningen redovisade beskrivningen av var och en och dessutom om G Den egna inställningen till totalförsvar och plikttjänstgöring; G Önskan att genomgå lång grundutbildning med civil- eller G Vilken utbildning den enskilde vill genomgå, när och var. Utformningen av självdeklarationsformuläret bör göras av organi- sationskommittén i samarbete med rekryteringsmyndigheten. Beskrivningen av de medicinska förhållandena bör ske genom (3) en hälsodeklaration som den prövningsskyldige redovisar. Det bör vara en aktuell beskrivning av den enskildes medicinska förutsättningar att klara pliktutbildningen. En del av underlaget för de uppgifter som den prövningsskyldige lämnar kan vara den allmänna hälsoundersökning som skolan är skyldig att låta varje elev genomgå . Skolhälsovården sker i sko- lans regi med egna resurser eller genom att skolan anlitar någon annan. Den prövningsskyldige kompletterar i förekommande fall häl- sodeklarationen med intyg från läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal om de nedsättningar i hälsotillstån- det som han anser att rekryteringsmyndigheten skall beakta när den beslutar om rekrytering i steg 2. Den prövningsskyldige skall lämna sina uppgifter vid den tid- punkt som rekryteringsmyndigheten fastställer. Enligt lagen om totalförsvarsplikt finns det en skyldighet att lämna uppgifter av det slag som utredningen syftar på. Det sker enligt bestämmel- serna vid straffansvar. Den som uppsåtligen eller av grov oakt- samhet lämnar oriktig uppgift när han eller hon fullgör uppgifts- skyldigheten kan dömas till böter. 8.5.5Prövningens genomförande (Steg 2) kan redan vid genomgången av de s.k. självdeklarationerna besluta om att en del inte ska kallas till prövning i steg 2. Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 233 När den tjänstgöringsskyldige som däremot kallats kommer till prövningen har rekryteringsmyndigheten sammanställt och över- siktligt bedömt de i förväg redovisade uppgifterna. Detta kommer att underlätta själva prövningen i detta steg. Detta är exempel på frågor som bör ut i steg 2: G Är den mönstrande lämplig för lång grundutbildning? G Är han eller hon motiverad att genomgå utbildning? G Kan han eller hon bli befäl? G Vilket slag av verksamhet är den mönstrande lämplig för? G Skall tjänstgöringen ske med civilplikt eller med värnplikt? G Vilket år kan han eller hon rycka in till grundutbildning? G På vilken ort är det lämpligt att utbildningen sker? G Fordras det fördjupad mönstring? Det grundläggande syftet är att visa om den tjänstgöringsskyldige skall delta i den kommande fördelningen av utbild- ningsplatserna vid förband och skolor. Resultatet av prövningen blir i många fall att så inte skall ske. Erfarenheten talar för att ställningstagandet grundas på en kombination av begränsade fysiska och psykiska egenskaper och dålig motivation. Det gäller också i det här sammanhanget att urskilja dem som av särskilda skäl inte bör skrivas in till tjänstgöring. Det kan vara olika slag av personliga förhållanden som gör det svårt för dem att passa in i gemenskapen i ett utbildningsförband eller en skola. Andra kommer vid prövningen att bedömas som lämpliga och motiverade att genomgå utbildning för en del särskilt krävande verksamheter. Som utredningen framhållit räcker det i dessa fall inte med den förenklade prövningen. De skall gå vidare till en fördjupad mönstring. Beslut om en sådan grundlig prövning fattas i så fall under rekryteringsdagen. En bedömning av befälslämpligheten skall också ske vid rekryteringen i steg 2. Det beror på att utbildningen är längre för värnpliktiga befäl än för de flesta andra slag av värnpliktiga. All befälsutbildning genomförs med s.k. försteg. Det innebär att de befälsinskrivna kallas in till grundutbildning innan merparten rycker in. Det svenska värnpliktssystemet skiljer sig på den punkten från det danska, finska och norska. Befälseleverna sorte- ras i de andra nordiska länderna ut efter en tids tjänstgöring. Det förutsätter antingen att de frivilligt åtar sig den förlängning av tjänstgöringen som befälsutbildningen innebär eller att de mot sin 234 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal vilja åläggs att genomgå utbildningen. Systemet har funnits länge i dessa länder. Utredningen bedömer att en sådan förändring av skyldig- heterna skulle minska accepterandet av pliktsystemet hos de tjänstgöringsskyldiga i . Försvarsmakten studerar emeller- tid en modell för utbildningen som innebär att utbildningen för värnpliktiga befäl kan komma att kortas av. En rekrytering i tre steg enligt den idé som utredningen beskri- ver kommer för flertalet tjänstgöringsskyldiga att resultera i en förhållandevis grov bedömning. Förutsättningen är att de befatt- ningar som de tjänstgöringsskyldiga skall skrivas in till kan för- delas mellan ett relativt begränsat antal grupper. Försvarsmakten har för utredningen redovisat en indelning i tre kategorier som fordras för inskrivning av värnpliktiga till ett mekaniserat kompani, som är ett mycket vanligt förband i den militära krigsorganisationen. Som framgår av följande samman- ställning är avsikten att av antalet inskrivna vid fördel- ningen skall utbildas till befäl, till specialister av olika slag och till vanliga soldater. De inskrivna i alla tre grupperna kommer senare att behöva delas upp på mer detaljerade befatt- ningar eller uppgifter. Det sker med en prövning i steg tre vid utbildningsförbandet eller skolan. GBefäl (KB- och GB-vpl) GSoldater (F- och G-vpl) Det måste finnas en kravprofil för varje inskrivningsgrupp. Krav- profilen anger vilka prov och tester som kommer att behövas. Mönstring sker mot ungefär 500 slag av befatt- ningar. fanns det ett tusental inskrivnings- befattningar. Försvarsmakten bedömer att det skulle kunna räcka med ett 100-tal grupper. Det civila försvarets myndigheter har sammanlagt endast ett tiotal befattningar till vilka det fordras pliktpersonal som skall genomgå lång grundutbildning. Det nuvarande systemet med befattningsbeskrivningar och kravprofiler har funnits . Det behöver under alla förhållanden ses över. Laborator , Försvarets forsk- Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 235 ningsanstalt har på begäran av utredningen i en promemoria klargjort förutsättningarna för en sådan översyn. Promemorian ingår i betänkandet som Bilaga 5. Försvarsmakten och har enligt vad utredningen er- farit beslutat att i samarbete genomföra översynen. Som hjälpmedel vid fördelningen fordras det ett instrument som gör det möjligt att rangordna eller gruppera de mönstrade. Syftet skall vara att matcha egenskaper, motivation, och önskemål om tjänstgöring, utbildningsort och utbildningstid mot de utbild- ningsplatser som skall fyllas. På grund av det stora antalet tjänst- göringsskyldiga och den omfattande utbildningsvolymen går det- ta inte att göra manuellt. Det är naturligt att rekryteringsmyndig- heten utarbetar en modell, så att uppgifterna kan databehandlas. Som en del av underlaget för utformning av modellen kan rekryteringsmyndigheten för dem som skall tjänstgöra med värn- plikt använda de bedömningar som Försvarsmakten redovisat i sitt förslag till regeringen . Inskrivningen bör enligt Försvarsmakten ske enligt följande principer. Först skrivs de in som 1.Klarar kravprofilerna och vill bli yrkes- eller reservoffice- rare; därefter de som 2.Klarar kravprofilerna och vill pröva internationell tjänst; därefter de som 3.Klarar kravprofilerna och anmäler sig frivilligt för värn- pliktstjänstgöring; och slutligen de som 4.Klarar kravprofilerna och behövs för att fylla antalet åter- stående utbildningsplatser. Utredningen vill framhålla att tjänstgöringsskyldiga inom de tre första kategorierna anmäler sig frivilligt. Det är möjligt att ord- ningsföljden mellan dem i praktiken inte har någon större bety- delse. Planeringen av verksamheten och de erfarenheter som efter hand kommer fram får visa vilka jämkningar som kan behöva ske i modellen. Till den modell för ett nytt rekryteringssystem som utred- ningen redovisar i betänkandet hör även åtskilliga detaljer. De gäller t.ex. frågor om hur befattningskraven skall preciseras, vilka moment som kan behöva ingå i en förenklad prövning på lokal nivå, vilka tilläggsprov som det i en del fall blir nödvändigt att 236 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal göra, hur många prövningsskyldiga som det är lämpligt att låta mönstra , vilken personal som kan komma att fordras och den regionala och lokala strukturen på verksamheten. Utredningen redovisar i Bilaga 6 mer utförligt hur mönstringen i steg 2 skulle kunna genomföras. Utredningens skiss bör ingå i det underlag som den i 8.6 föreslagna organisationskommittén skall bearbeta. Uppgifterna är resultatet av det modellerings- och simuleringsarbete som ägt rum inom utredningens sekretariat. Utredningen vill framhålla att dessa olika detaljer är en skiss, som visar hur verksamheten skulle kunna bedrivas. Det är inte något färdigt förslag. Som utredningen framhållit kommer fördjupad mönstring att behövas för rekrytering av pliktpersonal till flera slag av verk- samheter inom Försvarsmakten -- bl.a. för utbildningen av jägare och för en del befattningar hos civila myndigheter. Den fördju- pade mönstringen skall genomföras innan rekryteringsmyndig- heten fattar inskrivningsbeslutet, så att en fördelning av de tjänst- göringsskyldiga kan ske mellan tjänstgöring med civilplikt och tjänstgöring med värnplikt. Det kan visa sig praktiskt att den fördjupade mönstringen för åtminstone en del befattningar eller verksamheter sker i Försvars- maktens regi -- genom en utökning av verksamheten vid t.ex. För- svarsmaktens rekryteringscentrum. Besluten om inskrivning bör emellertid även i dessa fall fattas av rekryteringsmyndigheten. För rekryteringsmyndigheten kan det vara praktiskt att låta för- delningen ske en gång . Det innebär att samtliga utbild- ningsplatser fördelas i t.ex. december för alla som har mönstrat eller på annat sätt blivit prövade . För utbildningsmyn- digheternas del skulle det vara tillräckligt med en fördelning . Med en sådan ordning kommer de som genomgått prövning emellertid att få vänta förhållandevis länge på sitt inskrivningsbeslut. Risken är att många av dem som i samband med prövningen fått en positiv syn på grundutbildningen efter hand tappar intres- set för tjänstgöringen. Informationen sjunker undan. Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 237 bidragande orsak kan vara att den totalförsvarspliktige i avvaktan på ett besked från rekryteringsmyndigheten söker till högre utbildning och kanske deltar i högskoleprovet. Lagen om totalförsvarsplikt föreskriver att inkallelser till grundutbildning och repetitionsutbildning skall sändas ut , om det inte finns särskilda skäl för något annat. Som framgår av förarbetena (prop. 1994/95:6 och 87, bet. FöU1, rskr. 1994/95:78) bör en inkallelse utfärdas ca -- och i varje fall inte senare än en månad -- före inställelsen. Undantag får naturligtvis göras, framhålls det i propositionen, om den som skall tjänstgöra samtycker till att inställa sig med kortare varsel. Den som inte är nöjd med inskrivningsbeslutet kan begära att inskrivningsnämnden skall pröva ärendet. beslut kan överklagas till svaret. En sådan förnyad prövning och ett eventuellt överklagande skall ske innan inkallelsen sänds ut. Enligt utredningens mening är det angeläget att besked kan ges till den mönstrande efter prövningen i steg 2. Detta talar för att en fördelning bör ske vid t.ex. tre tillfällen . Antalet får bestämmas efter en avvägning mellan myndig- heternas intresse att vid fördelningen ha tillräckligt många tjänst- göringsskyldiga att välja bland och den enskildes behov att få besked om vad prövningen har resulterat i. Med en fördelning , får de som genomgår prövning i steg 2 sina besked . De som blir prövade underrättas , medan de mönstrande får besked . Övervägandena i samband med den mer detaljerade planeringen av verksamheten kommer att kunna visa om detta är ett godtagbart schema för att rekryte- ringsmyndigheten skall få ett tillräckligt urval lämpliga för för- delningen. Utredningen föreslår, som framgår av övervägandena i kapitel 10, att inryckning till grundutbildning normalt skall ske efter gymnasieskolans slut eller september. För dem som blir inskrivna vid fördelningen och skall inställa sig till grundutbildning är det omkring tills tjänstgöringen börjar. Med det utrymme i tiden som skall finnas för eventuell förnyad prövning och överklagande kommer platserna för utbildning som börjar att fördelas mellan civil- och värnpliktiga som skrivs in eller augusti -- samt mellan dem som får sitt inskrivningsbeslut och samtycker till att börja grundutbildningen . Andra som får sina inskriv- 238 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal ningsbeslut blir kallade till tjänstgöring som börjar . Grundregeln skall vara att den tjänstgöringsskyldige vid inskrivningen i samband med fördelningen av utbildningsplat- serna t.ex. får veta inom vilken verksamhet han eller hon skall tjänstgöra, vilket slag av utbildning som det är fråga om, var utbildningen skall ske, när den börjar och slutar -- och alltså hur länge den civil- eller värnpliktige skall ligga inne. Utredningen anser emellertid att det vid slutliga placeringen inom det i avsnitt 8.5.6 beskrivna tredje steget -- för en del tjänst- göringsskyldiga -- bör finnas utrymme för utbildningsmyndig- heten att komma överens med den tjänstgöringsskyldige om jämkningar i utbildningstidens längd. Det kan behöva vara antingen utökningar eller neddragningar. Utredningen har över- vägt om sådana jämkningar skulle kunna ske med tvång men väljer med hänsyn till den enskildes behov att kunna planera stu- dier eller arbete att inte föreslå detta. Det underlättar givetvis för den prövningsskyldige om han eller hon redan under mönstringsdagen i steg 2 får ett preliminärt besked om vad som kan komma att bli resultatet för hans eller hennes del. bör i de allra flesta fallen kunna göra sådana bedömningar. Det bör framför allt vara möjligt att med relativt stor säkerhet ange om den prövningsskyldige senare kommer att skrivas in eller inte. Enligt utredningens mening bör det emellertid också för en stor del av antalet tjänstgöringsskyldiga vara möjligt att med hög sannolikhet bedöma till vilken typ av befattning eller verksamhet inskrivningen kommer att ske. Tiderna för in- och utryckning kommer därmed också att preliminärt kunna anges. Avgörande för att bedömningar i många fall kommer att kunna göras under mönstringsdagen är att motivationen skall väga tungt i samband. Förhandsbeskeden som lämnas kommer inte att kunna vara bindande. Det är inte fråga om några beslut i förvaltningsrättslig mening och de kommer givetvis inte att kunna överklagas. Den prövningsskyldige får tillsammans med det preliminära bedöm- ningen ett besked om när beslutet om en eventuell inskrivning kommer att fattas. Med det schema som utredningen ovan ger exempel på kommer relativt få att behöva vänta tre på det beslutet. För många kommer det inte att ta så . Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 239 Beredskapsregister i stället för utbildningsreserv Tjänstgöringsskyldiga som är lämpliga för lång grundutbildning -- men som efter prövning i steg 2 inte skrivs in för sådan utbildning -- ska även i fortsättningen, t.ex. i ett anpassningsskede, kunna tas i anspråk för tjänstgöring. En förutsättning för att detta skall kunna ske är att mönst- ringsvärdena är aktuella. I annat fall blir det nödvän- digt att göra en ny mönstring. Utredningen anser att pliktpersonal som är lämplig för tjänstgöring med värnplikt eller med civilplikt som fordrar lång grundutbildning -- och efter prövningen i steg 2 inte skrivs in för sådan utbildning -- i fortsättningen skall anteck- nas i ett register. Den kategori av totalförsvarspliktiga som det är fråga om skrivs in i utbildningsreserven. Utredningen anser inte att det uttrycket är lika relevant som . Enligt utred- ningens bedömning kommer knappast någon som blivit inskriven i utbildningsreserven att placeras om för att i stället genomgå grundutbildning. Utredningen anser av bl.a. det skälet att det är lämpligare att i fortsättningen tala om ett beredskapsregister än om en utbildningsreserv. Inskrivningen i utbildningsreserven upphör enligt nuvarande regler vid utgången av det kalenderår när den totalförsvarspliktige fyller . Enligt utredningens uppfattning är det tillräckligt om de totalförsvarspliktiga står kvar i beredskapsregistret efter inskrivningen. är en stor del av mönstrings- resultaten inaktuella. Det skulle sannolikt inte heller i ett anpass- ningsskede vara nödvändigt att skriva in fler än som går att rekrytera ur fem tidigare mönstrade åldersklasser. Förnyad prövning och överklaganden Många som skrivs in mot sin vilja kommer liksom nu att begära att få sitt inskrivningsbeslut ändrat. De skäl som redovisas får i så fall prövas enligt nuvarande ordning av inskrivningsnämnden -- och inskrivningsnämndens beslut av . Om motivation och önskemål ges stor tyngd vid fördelningen kommer antalet ärenden med begäran om förnyad prövning hos inskrivningsnämnden och antalet överklaganden sannolikt att bli färre än i det nuvarande systemet. Det förhållandet att i princip alla utbildningsplatser står till förfogande för samtliga tjänst- 240 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal göringsskyldiga i hela landet som uppfyller kraven för olika slag av befattningar eller verksamheter gör det av allt att döma lättare än nu att tillgodose önskemålen från var och en -- framför allt önskemålen från dem som vill genomgå grundutbildning. 8.5.6Slutligt val av utbildning (Steg 3) Syftet med det slutliga urvalet är att kunna placera de civil- eller värnpliktiga i verksamheter -- och i en utbildning som svarar mot dessa. Avsikten är att slutliga placeringar av personal skall kunna ske efter två tre månaders grundläggande utbildning. På grund av att antalet befattningar inom det civila försvaret är få måste den slutliga placeringen för de civila verksamheternas del ske i steg 2. Det bör ingå i den i nästa avsnitt föreslagna försöksverksam- heten att planera och utvärdera även genomförandet av detta tredje steg i prövningen. Frågor som måste övervägas är bl.a. hur säkerhetsprövningen skall genomföras och på vilket sätt överkla- ganden skall behandlas. Underlag för inplaceringen är uppgifter från rekryteringen och de ytterligare omständigheter som har framkommit under den inle- dande delen av utbildningen. Det måste klargöras hur flexibelt systemet i praktiken kan bli -- hur stora förändringar som efter hand kan ske i fördelningen av de civil- och värnpliktiga mellan olika verksamheter i krigsorganisationen och därmed mellan olika slag av utbildning. Till flexibiliteten hör också att systemet skall fungera även när bedömningarna i planerings- och budgetproces- sen sker på ett sent stadium. Den enskildes egna önskemål skall självfallet väga tungt även i detta steg 3. Fördelarna med ett rekryteringssystem i tre steg kommer som framgått att vara flera. Som alltid när något nytt skall införas upp- står det emellertid problem. En slutlig bedömning av den modell till förändrat prövningssystem som utredningen förordar kan Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 241