sou · GOB375 · 2001-01-01 00:00:00 — –Svenska produkter bör förknippas med högsta kvalitet i fråga om formgivning och design. –Produktion av utställningar om svensk arkitektur, formgivning och design för nationell och internationell spridning bör upp- muntras. –bör delta i de stora internationella utställningarna och i andra internationella sammanhang på ett sätt som främjar nationens anseende och det internationella idéutbytet. –Formgivning och design bör i större utsträckning användas för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. –Regionala mötesplatser och utställningsmöjligheter där form- givare, designer och näringsliv kan mötas bör utvecklas. –Inom högskole- och skolutbildning är det önskvärt med sådana insatser som kan öka förståelsen för god arkitektur, formgiv- ning och design inom skilda samhällssektorer. En utgångspunkt för regeringen har varit att god design möjliggör och främjar tillväxt genom att den kan leda till konkurrenskraftiga produkter med god funktion, möjlighet till återvinning, hushåll- ning med ändliga resurser, låga produktionskostnader och resurs- snålhet. Med en attraktiv form blir produkterna också mer efter- frågade. Produkters utseende är dock inte ensamt avgörande för efterfrågan. Denna efterfrågan är också beroende av den kunskap som konsumenterna har inom området och de möjligheter de har att orientera sig inom utbudet. Skolan har en viktig uppgift när det gäller att tidigt väcka intresse för och kunskap om kvalitetsfrågor och estetik. Lika viktig är kvaliteten på den utbildning som erbjuds blivande formgivare och designer. Fortsatt diskussion med näringslivet behöver föras om hur den möjlighet till utveckling som finns inom formgivning och design skall kunna tas till vara. Samhället satsar på olika sätt för att främja en god utveckling inom svensk formgivning och design. Sådana sats- ningar gäller museiverksamhet vid i och i , särskilda näringslivsfrämjande insatser och utbildning vid universitet och högskolor i konst och design samt utbildning vid s.k. kompletterande skolor. Vidare lämnas arbetsstipendier till bl.a. formgivare. Regeringen har också infört ett nytt stöd till vissa utställare inom bild- och formområdet. Statligt stöd lämnas dessutom till Föreningen , som –2001 kommer att få ett nationellt uppdrag på formområdet. Regeringen har med anledning av prop. 1997/98:117 vidtagit en rad åtgärder som syftar till att bredda och fördjupa verksamheten inom arkitektur, formgivnings- och designområdet. Åtgärderna genomförs som särskilda uppdrag till myndigheter inom området. Regeringen sade i prop. 1997/98:117 att det bör övervägas om och kan få ett ansvar för att visa upp modern formgivning och design. Med anledning av det har en särskild utredare haft i uppdrag att lämna förslag i frågan. Förslaget har remissbehandlats. Remissinstanserna har visat på flera tänkbara utvecklingslinjer och flera av dem anser att området kräver ytterligare utredning. har på regeringens uppdrag lämnat synpunk- ter på hur i fortsättningen bör framträda i designfrågor vid internationella utställningsevenemang. Institutets skrivelse rymmer såväl organisationsfrågor och lämpliga utställningstillfällen som ambitionsnivå och kostnader. Andra initiativ på formgivnings- och designområdet Utmärkande för formgivnings- och designområdet är de många initiativ som tagits inom området av enskilda personer och sammanslutningar. En viktig aktör har där varit Föreningen som under namnet blev världens första designorganisation. I driver före- ningen en aktiv verksamhet vid Form/Design Center. Sedan som- maren 1998 har bedrivit utställningsverk- samhet på i , som ett led i föreningens strävan att påvisa behovet av att ett självständigt formmuseum skapas i . har tagit initiativ till att etablera ett nationellt formgivningsarkiv. i borg delar ut ett stort nordiskt designpris finansierat av och . Regeringen finner att formgivnings- och designområdet är i behov av en grundlig kartläggning och samlad beskrivning. Formgiv- nings- och designfrågor har beröring med många samhällssektorer. Önskan om en bättre samordnad politik på området är en av utgångspunkterna för att regeringen nu tillkallar en särskild utre- dare. Utredaren skall i nära samverkan med berörda myndigheter, institutioner och organisationer inom formgivnings- och design- området pröva, precisera, motivera och förtydliga det statliga åta- gandet för formgivning och design. Utredaren skall även hålla sig underrättad om de redovisningar av regeringsuppdrag som myndigheter på området har lämnat eller kommer att lämna . Utredaren skall ha följande uppgifter: –Beskriva och analysera internationella förebilder och goda exempel inom formgivnings- och designområdet. –Kartlägga och analysera de resultat som uppnåtts genom det befintliga statliga åtagandet på formgivnings- och design- området. –Analysera om det statliga stödet till institutioner och organi- sationer inom området fördelas ändamålsenligt i enlighet med de mål som fastställt för formgivnings- och design- området. –Belysa formgivnings- och designområdets betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling samt ange hur sambanden mellan dessa områden kan förstärkas. –Utreda hur statens upphandling av varor och tjänster kan utvecklas för att främja god formgivning och design samt fun- gera som förebild för t.ex. upphandling. –Överväga och lämna förslag till hur musei- och utställnings- verksamheten på formgivnings- och designområdet kan och bör utvecklas med hänsyn till behovet av att skapa en slagkraftig mötesplats för samtida formgivning och design. I bedömningen skall såväl de statliga som icke-statliga verksamheterna på om- rådet ingå. –Kartlägga arkivsituationen på området och bedöma de insatser som görs för att dokumentera den skapande processen inom formgivning och design. –Lämna förslag på hur samverkan mellan myndigheterna och de statligt finansierade institutionerna kan stärkas samt hur dessa kan samverka med icke-statlig verksamhet på området. –Lämna förslag på hur samverkan mellan staten och näringslivet kan utvecklas på området. –Närmare utveckla Svenska institutets förslag till vid vilka till- fällen bör delta inom formgivnings- och designområdet i internationella sammanhang samt prioritera och motivera ett svenskt deltagande. Nya förslag skall lämnas på i första hand andra områden än utställningar. –Lämna förslag till särskilda satsningar inom formgivnings- och designområdet i samband med bl.a. med ut- gångspunkt från en belysning av EU:s insatser på området. –Lämna förslag till och motivera omfattning och inriktning på statens åtagande på formgivnings- och designområdet. Utredarens förslag skall kostnadsberäknas och innehålla förslag till finansiering. Detta kan ske genom att konkreta förslag om effektiviseringar eller omprövningar lämnas. Förslag om ett even- tuellt utökat statligt åtagande skall vara statsfinansiellt neutralt. Utredaren skall lämna en delredovisning till regeringen . Delredovisningen skall avse underlag och för- slag i frågan om musei- och utställningsverksamhet samt arkitek- . Utredarens arbete skall vara avslutat och redovisat i sin helhet till regeringen . Jag vill i denna bilaga belysa det rättsskydd som form- designom- rådet omfattas av. Utan detta skydd skulle alla övriga statliga insatser vara verkningslösa. Jag redovisar dessutom kort Patent- och registreringsverkets (PRV) roll samt . Varje individs, eller organisations, rätt till sin egendom är fundamental för både vår ekonomis och demokratis funktionssätt. Likväl som denna äganderätt gäller fysisk egendom, så gäller rätten även vad som kan kallas intellektuell egendom. Med juri- diskt terminologi benämns och utgörs det senare av intellektuella prestationer och kännetecken. Intellektuella prestationer omger oss . Vi finner dem i form av böcker, filmer och skådespel, men även i form av sådant som cyklar, mediciner och telefoner – allt detta är produkter av intellektuellt arbete. Det är detta arbete som skapar alla de egen- skaper – funktion, utseende, miljöpåverkan, etc. – hos varor och tjänster som avgör konsumenternas slutliga val. Med andra ord är formgivning och design intellektuella prestationer som har ett statligt rättsskydd i form av immaterialrätten. Immaterialrätten ställer upphovsmän och uppfinnare i centrum och ger dessa ett s.k. rättsligt grundat anspråk på ensamrätt till sina prestationer. Immaterialrätten består av upphovsrätten och det industriella rättsskyddet. Upphovsrätten spelar framförallt en viktig roll för kulturliv, massmedia, nöjesindustri, etc., då den skall garantera skydd för alla former av litterära eller konstnärliga verk. Det industriella rättsskyddet har, som namnet antyder, störst betydelse för industriproduktion och utgörs i första hand av patenrätt, varumärkesrätt och mönsterrätt.1 Särskilt upphovsrätten och mönsterrätten är betydelsefulla för de frågor som behandlas i detta betänkande. Både individen och samhället vinner på rättsskyddet. Genom skyddet garanteras individen inte bara ett erkännande som upp- hovsman, utan även äganderätten till sin prestation och möjlig- heten att utnyttja denna i kommersiellt syfte. Samhällets vinster av att garantera individen ensamrätten är både ekonomiska och kulturella. Det handlar om: konkurrens och ett brett utbud. Immaterialrätten garan- terar de som investerar tid och pengar i produktutveckling rätten till avkastning på sitt arbete. Utan lagstiftningen öppnas möjlig- heter för direkt avbildning och kopiering och incitamenten till att avsätta resurser för utvecklingsarbete försvagas. Förbud mot plagiat skapar därmed förutsättningar för ett bredare utbud och större valmöjligheter för konsumenterna. Ekonomisk tillväxt och sysselsättning. I dagens ekonomi talar man om ett skifte. Konsumtionen förändras i takt med vårt sam- hälle – symboler blir viktigare än själva materian. Företagen söker ny design och eftersträvar att bygga koncept kring sina produkter. Varumärkes- och mönsterskyddet blir härmed avgörande för den del av ekonomin som producerar konsumtionsvaror. För andra sektorer, som bioteknik- eller kommunikationssektorn, är patent- rätten avgörande för företagens utveckling och tillväxt. Samhället möter problem i form av miljöpåfrestningar, svåra sjukdomar, svält och fattigdom. Pro- duktutveckling kan delvis bidra till att tackla dessa problem. Immaterialrätten garanterar även rätten till konstnärliga uttryck som, om de stimuleras, berikar kulturlivet och samhället i stort. Ökad allmän kunskap. Rättsskyddet för intellektuella prestatio- ner medför att individer och organisationer delar med sig av sina prestationer till samhället – i utbyte mot garanti om ensamrätt. Ensamrätten är dock tidsbegränsad. Det betyder att prestationerna 1 För en utförlig diskussion se m.fl (1995), Immaterialrätt, . är tillgängliga för alla, vilket ökar samhällets allmänna tekniska och kulturella kunskap.2 () är central förvaltnings- myndighet för ärenden om bl.a. patent, varumärken och mönster- skydd. Det innebär att man bedömer ansökningar och, för dem som bifalls, registrerar samt publicerar dessa. handlar det om knappt 20 000 ärenden. Beviljade patent kungörs i , varumärkesskydd kungörs i Svensk varumärkes- tidning och mönster i för mönster.3 Den som använder ett registrerat patent, varumärke eller mönster utan till- stånd gör sig skyldig till intrång. Allmän domstol kan då förbjuda den som gjort intrång att fortsätta med detta samt utdöma skade- stånd. Intrång kan dessutom i vissa fall bestraffas med böter eller fängelse.4 Det nationella rättsskyddet är dock ofta otillräckligt inom detta område. I en alltmer globaliserad ekonomi blir det internationella rättsskyddet än viktigare. kompletteras de nationella lagarna därför med internationella konventioner. för den intellektuella äganderätten, , spelar en betydelsefull roll i dessa sammanhang. Även EU har tagit initiativ för att stärka det internationella skyddet. antogs ett EU-direktiv om harmoniserat designskydd.5 Dessutom pågår ett arbete inom EU som syftar till att införa en ordning för enhetlig 2International Chamber of Commerce (ICC), . 3När det gäller mönsterskydd sker först publicering. Om ingen invänder efter publicering registeras mönstret. 4PRV:s verksamhet regleras i förordning (1995.1386) med instruktion för . Följande lagstiftning reglerar respektive sakområde: Patentlagen (1967:837), Patentkungörelsen (1967:838); Varumärkeslagen (1960:644), Varumärkesförordningen (1960:648), Kollektivmärkeslagen (1960:645) Lag (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar, förordning (1976:100) om vissa officiella beteckningar; Mönsterskyddslagen (1970:485), Mönsterskyddsförordningen (1970:486). 5Europaparlamentets och rådets direktiv /71/EG av om mönsterskydd. registrering av europeiskt mönsterskydd. Registret är tänkt att administreras av EU-myndigheten6 som handlägger ärenden om s.k. gemenskapsvarumärken. Det är emellertid ovisst om och när en EU-förordning inom området kan komma att antas. När det gäller upphovsrätt7 för konstnärliga verk har Före- ningen Svensk Form8 tagit initiativ till ett sakkunnigt organ för att avge yttranden om upphovsrättsligt skydd för brukskonst – Före- ningen . Nämnden består av ord- förande och sju ledamöter, som utses av Svensk . Ordföranden skall vara jurist och ha erfarenhet som domare. Övriga ledamöter utses på sådant sätt att de bidrar med en bred sakkunskap inom formgivningens område. Yttranden från nämnden kan avges efter anmälan från part eller på begäran av allmän domstol, åklagare eller annan myndighet. avgav nämnden yttrande i nio mål. Föreningen publicerar dessutom kontinuerligt presentationer av nyskapad brukskonst. Syftet är att tillfredsställa upphovsrättslagens krav på fastställande av datum för verkets till- komst. Detta datum är betydelsefullt för att kunna göra en rättslig prövning av eventuellt intrång i upphovsrätten. Ett verk är skyddat från verkets tillkomst till efter upphovsmannens bortgång.9 6The European Community Trade (OHIM). 7Regleras i lag (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Intrång i upphovsrätten kan medföra både skadestånd och, i de fall intrånget skett uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, böter eller fängelse. Överträdelser regleras således av både civilrättsliga och straffrättsliga bestämmelser. 8För en beskrivning av organisationen se kapitel 4. 9Lag (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Följande myndigheter och organisationer har fått utredningens enkät Arkiv för Svensk Formgivning vid , , Form/Design Center, för grafisk design och bild AB, , Föreningen Svenska Industridesigner – SID Grafikens hus, , (), för ingenjörsvetenskap, institutet, Invest in , IVA , KIF, , – Konsumentteknik, , Kulturen i Källemo & konstarkiv, i i , LO, – Konst, kultur och kommunikation Marknadsakademien, , , , för offentlig upphandling Polhemsgymnasiet, i län RMI-Berghs, , SAF Stiftelsen , , Stockholm Stiftelsen Svensk Industridesign – SVID Svensk – – SINF Teknisk design, , Textilmuséet i Uminova Center, Följande företag har fått utredningens enkät Följande myndigheter och organisationer har besvarat utredningens enkät Arkiv för svensk formgivning vid , , , Form/Design Center, för grafisk design och bild AB, , Föreningen Svenska Industridesigner – , – Konst, kultur och kommunikation Stiftelsen Svensk Industridesign – SVID Följande företag har besvarat utredningens enkät