sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — 0 200 400 600 800 1000 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn 278 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 4.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att för bostadsområdena med hög attraktivitet är betalningsviljan större hos de yngre. Skillnaderna blir mindre ju mindre attraktiva områdena är. 0 200 400 600 800 1000 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 279 Diagram 4.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Individerna som hyr av en privat ägare har en högre betalningsvilja än de som hyr av allmännyttan. Det gäller för alla bostadsområdena. 0 200 400 600 800 1000 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare 280 Bilaga 3 SOU 2000:33 4.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 132,4 164,5 Mellan 127,6 153,6 Låg attraktion 116,2 146,8 Samtliga områden 128,5 158,5 Diagram 4.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor I tabell 4.17 och diagram 4.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Inkomstskillnaderna är procentuellt sett ungefär lika stora i de olika attraktivitetsgrupperna. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 281 5 kommun Den femte lokala bostadsmarknaden vi studerat är kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus och där hyresrätten är mycket större än bostadsrätten. 5.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genomsnittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan (%) Baronbackarna 1 763 116,9 42 40 34 74 Björkhaga 2 600 159,2 36 15 15 100 Brickebacken 3 655 118,7 39 27 28 93 City 4 755 152,7 16 10 9 14 Ladugårdsängen 5 767 140,7 45 22 19 46 Norr 6 686 124,7 21 14 9 37 Rosta 7 778 126,9 36 20 15 100 Söder 8 700 128,8 24 17 20 77 Sörbyängen 9 734 156,2 37 17 17 77 Tybble 10 724 120,3 30 15 14 100 Varberga 11 624 105,6 35 36 42 100 Vivalla 12 612 124,9 41 33 34 100 Väster 13 702 132,8 20 13 9 28 Västhaga 14 665 139,1 27 9 9 100 Öster 15 741 150,9 17 8 8 15 Områden med höga genomsnittliga disponibla inkomster och relativt låg andel bostads- och socialbidrag är Björkhaga och Sörbyängen. I 282 Bilaga 3 SOU 2000:33 Varberga har hushållen låga disponibla inkomster. Baronbackarna och Vivalla har en hög andel hushåll med bostads- och socialbidrag. Ladugårdsängen avviker lite från mönstret genom att ha en hög genomsnittlig disponibel inkomst och en stor andel bostadsbidragstagare. 5.2 Resultat av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden kommun består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är knappt hälften födda . 348 17459 45 429 21523 55 777 38982 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 195 9783 25 187 9382 24 136 6823 18 259 12994 33 777 38982 100 1945 - 1959 1960 - 1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 283 Tabell 5.4. Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta Det är som bor i en lägenhet som är mellan 50 och . 276 13847 36 289 14499 37 105 5268 14 70 3512 9 34 1706 4 774 38832 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 213 10686 28 561 28145 72 774 38832 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 125 6271 16 317 15904 41 224 11238 29 111 5569 14 777 38982 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 284 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 5.7. Antalet rum i bostaden av individerna i populationen bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). Fastighetsägare Det är en större andel av individerna i populationen som hyr av allmännyttan än som hyr privat. 93 4666 12 261 13094 34 257 12894 33 109 5469 14 33 1656 4 21 1054 3 774 38832 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 410 20570 54 321 16105 42 31 1555 4 762 38230 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 285 Tabell 5.9. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än . Månadshyra Det är som har en månadshyra . Antal år i bostadsområdet Det är som bott i bostadsområdet mellan ett och . 157 7877 21 288 14449 38 165 8278 22 94 4716 12 31 1555 4 23 1154 3 758 38029 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 137 6873 18 380 19065 49 134 6723 17 126 6321 16 777 38982 100 3 000 - 4 500 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 129 6472 17 373 18713 48 107 5368 14 164 8228 21 773 38781 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 286 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 5.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i Av individerna i populationen är det som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är som är ganska eller mycket missnöjda. 19 953 2 39 1957 5 93 4666 12 331 16606 43 291 14599 38 773 38781 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 287 Tabell 5.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden kommun anser av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 1 9 49 40 100 19 16 31 34 100 5 27 41 28 100 2 11 40 47 100 4 35 43 19 100 5 25 48 23 100 11 37 37 15 100 3 18 48 30 100 3 12 35 50 100 1 8 47 44 100 24 23 27 26 100 2 12 39 47 100 1 2 25 72 100 5 12 36 46 100 3 19 47 31 100 2 20 50 28 100 3 16 42 39 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total 288 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 5.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. Det gör att även påståendena en vacker fastighet med trevlig utemiljö och nära till affärer får höga andelar. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Nära till motions- och idrottsanläggningar Bra lekytor och lekutrustning Nära till kultur och nöjen Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till vänner och bekanta Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Nära till stadens centrum Ett område med gott rykte Lätt att få parkeringsplats kommunikationer Fritt från buller- och trafikstörningar Nära till park eller grönområde Nära till affärer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Ett säkert och tryggt område % SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 289 Tabell 5.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att betala mer för sitt boende. Undantaget är City där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. Planerar du/ni att byta bostad ? Det är som anger att de planerar att byta bostad . 12 8 15 25 18 20 1 0 0 0 0 100 5 5 10 16 17 36 6 3 0 1 0 100 14 11 18 26 16 14 1 - 1 - - 100 1 1 3 3 445 23 14 4 2 1100 5 4 7 13 1837 8 5 2 1 0100 2 4 6 11 2048 6 2 0 0 0100 3 5 8 15 2140 6 1 1 0 0100 2 3 5 13 1253 9 2 1 0 0100 3 5 8 15 1938 7 2 1 1 -100 6 7 10 21 21 30 4 0 0 0 - 100 20 11 19 21 16 12 0 0 0 0 - 100 20 11 21 20 14 13 1 0 0 0 0 100 3 4 6 12 1749 7 1 0 0 0100 5 7 9 16 2531 5 1 0 1 -100 2 3 5 10 12 52 10 4 1 1 0 100 Baronbackarna Ladugårdsängen Norr Rosta Söder Sörbyängen Tybble Varberga Vivalla Väster Västhaga Öster -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 194 9733 25 358 17961 46 224 11238 29 776 38932 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 290 Bilaga 3 SOU 2000:33 5.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. Baronbackarna 763 570 2. Björkhaga 600 627 3. Brickebacken 655 547 4. City 755 748 5. Ladugårdsängen 767 648 6. Norr 686 658 7. Rosta 778 634 8. Söder 700 664 9. Sörbyängen 734 641 10. Tybble 724 605 11. Varberga 624 517 12 Vivalla 612 512 13. Väster 702 656 14. Västhaga 665 618 15. Öster 741 676 I tabell 5.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 291 Diagram 5.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden 0 200 400 600 800 City Öster Söder Norr Väster Ladugårdsäng Sörbyängen Rosta Björkhaga Västhaga Tybble Baronbackarna (kr/kvm) Verklig hyra Betalningsvilja 292 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 5.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden I diagram 5.2 och 5.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja. Det framgår att det endast är för bostadsområdet som betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. Högst attraktivitet har City, Öster, Söder, Norr och Väster. Lägst attraktivitet har Varberga och Vivalla. 0 200 400 600 800 1000 City Öster Söder Norr Väster Ladugårdsäng Sörbyängen Rosta Björkhaga Västhaga Tybble Baronbackarna (kr/kvm) SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 293 Diagram 5.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden och översta decilen I diagram 5.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är den punkt där av populationen har ett högre värde. I detta fall kan av hyresgästerna i kommun tänka sig att betala för en likvärdig bostad, som den man har , i City. För alla bostadsområden ligger den översta decilen ca högre än medelvärdet. 0 200 400 600 800 1000 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 Årshyra (kr/kvm) Översta decilen Medelvärde 294 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 5.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda inkomst före skatt). Medelvärden Det går inte att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de olika inkomstgrupperna. Det finns dock en liten tendens att betalningsviljan är större hos dem som har lägre inkomster. 0 200 400 600 800 1000 4 15 8 6 13 5 9 7 2 1410 1 3 11 12 Årshyra (kr/kvm) Lägre än 20 000 - eller mer SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 295 Diagram 5.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de med barn. Den högre betalningsviljan hos individer boende i hushåll utan barn är dock något mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 Årshyra (kr/kvm) Med barn Utan barn 296 Bilaga 3 SOU 2000:33 Diagram 5.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja då det gäller bostadsområdena med högre attraktivitet. 0 200 400 600 800 1000 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 Årshyra (kr/kvm) 1945-1959 1960-1969 1970 eller senare SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 297 Diagram 5.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena i fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden Individerna boende i privata lägenheter har en något högre betalningsvilja då det gäller de mest attraktiva bostadsområdena. 0 200 400 600 800 1000 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 Årshyra (kr/kvm) Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare 298 Bilaga 3 SOU 2000:33 5.4 Segregation I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor Hyresrätt Bostadsrätt Hög attraktion 137,2 183,1 Mellan 136,8 171,6 Låg attraktion 118,2 146,3 Samtliga områden 130,6 177,8 Diagram 5.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal kronor I tabell 5.17 och diagram 5.9 görs ett försök att studera eventuell segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Det finns även en tendens att inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna procentuellt sett är större i områden med hög attraktivitet. Hög attraktion Mellan Låg attraktion Hyresrätt Bostadsrätt 0,0 50,0 100,0 150,0 200,0 250,0 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 299 6 kommun Den sjätte lokala bostadsmarknaden vi studerat är kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus och få bostadsrätter. 6.1 Beskrivning av bostadsområdena Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i hyresrätt i områdena. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i utifrån ett antal bakgrundsvariabler Bostadsområde Delområdes kod Genomsnittlig årshyra (kr/kvm) Hushållens genomsnittliga disponibla inkomst (tkr) Andel hushåll med bostadsbidrag (%) Andel hushåll med socialbidrag 1996 (%) Andel hushåll födda utomlands (%) Andel hushåll boende i allmännyttan(%) 1 658 107,1 35 20 17 100 Bomhus 2 645 122,5 28 18 18 68 Brynäs 3 687 113,9 29 16 14 86 Centrum 4 713 144,2 20 5 8 29 5 630 131,9 26 10 19 82 Hemsta 6 681 134,4 36 9 10 100 Nynäs-Norr 7 764 112,0 29 15 22 64 Strömsbro 8 670 138,4 17 6 5 17 9 633 104,2 34 24 26 100 Söder 10 740 121,4 21 8 8 55 11 681 122,7 26 8 9 99 12 674 123,6 21 9 6 95 och är två områden med låga genomsnittliga disponibla inkomster och relativt hög andel bostads- och socialbidrag. Centrum och Strömsbro har en mindre andel hushåll med bostads- och socialbidrag och höga genomsnittliga disponibla inkomster. Hemsta avviker lite från mönstret genom att ha en hög genomsnittlig disponibel inkomst och en stor andel bostadsbidragstagare. 300 Bilaga 3 SOU 2000:33 6.2 Resultaten av enkätundersökningen I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. Kön De boende, , i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden kommun består av kvinnor. Födelseår Bland individerna i populationen är hälften födda . Antal personer i hushållet Det är av individerna i populationen som bor i ett hushåll bestående av en eller två personer. 330 8511 44 424 10935 56 754 19446 100 Man Kvinna i urvalet Antal uppräknat Procent 199 5132 26 184 4745 24 131 3378 17 240 6190 32 754 19446 100 1945 - 1959 1960 - 1969 1970 eller senare Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 300 7737 40 293 7556 39 102 2631 14 41 1057 5 17 438 2 753 19420 100 en person två personer tre personer fyra personer fem personer eller fler Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 301 Tabell 6.5. Finns det hemmavarande barn i hushållet? Av individerna i populationen bor i ett hushåll där det finns hemmavarande barn . Bostadsyta Det är som bor i en lägenhet som är mellan 50 och . Antalet rum i bostaden av individerna i populationen bor i lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). 171 4410 23 579 14932 77 750 19343 100 Ja Nej Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 138 3559 18 320 8253 42 224 5777 30 72 1857 10 754 19446 100 Mindre än 50 kvm 50 - 74 kvm 75 - 99 kvm 100 kvm eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 106 2734 14 245 6319 33 272 7015 37 85 2192 11 25 645 3 12 309 2 745 19214 100 ett rum och kök (kokvrå) två rum och kök (kokvrå) tre rum och kök fyra rum och kök fem rum och kök eller större annat Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 302 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 6.8. Fastighetsägare Det är en betydligt större andel av individerna i populationen som hyr av allmännyttan än som hyr privat. Hushållets sammanlagda inkomst av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd inkomst lägre än . 451 11631 63 220 5674 31 48 1238 7 719 18543 100 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag ägare, t.ex. bolag eller enskild person Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 165 4255 22 301 7763 41 144 3714 20 76 1960 10 25 645 3 27 696 4 738 19033 100 10 000 - 20 000 - 30 000 - 40 000 - eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 303 Tabell 6.10. Månadshyra Det är som har en månadshyra . Antal år i bostadsområdet Det är som bott i bostadsområdet mellan ett och . Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i Av individerna i populationen är det som är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är som är ganska eller mycket missnöjda. 183 4720 24 398 10264 53 107 2760 14 66 1702 9 754 19446 100 3 000 - 4 500 - 5 500 eller mer Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 158 4075 21 332 8562 45 93 2398 12 163 4204 22 746 19239 100 Mindre än Mer än Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 13 335 2 50 1289 7 92 2373 12 317 8175 42 274 7066 37 746 19239 100 Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent 304 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 6.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procentuell fördelning I den lokala bostadsmarknaden kommun anser av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 2 8 48 42 100 19 18 33 30 100 6 24 40 30 100 3 12 42 44 100 7 33 42 18 100 2 25 51 22 100 11 36 40 13 100 3 22 49 25 100 2 8 36 54 100 1 9 47 42 100 22 25 29 24 100 2 12 42 45 100 1 1 24 73 100 6 9 35 50 100 2 21 47 31 100 2 18 51 29 100 3 12 42 43 100 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till stadens centrum Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt Total SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 305 Diagram 6.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. Procent I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt hopslagna. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Bra lekytor och lekutrustning Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till kultur och nöjen Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till vänner och bekanta Nära till stadens centrum Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Lätt att få parkeringsplats Ett område med gott rykte Nära till park eller grönområde Fritt från buller- och trafikstörningar En vacker fastighet med trevlig utemiljö Nära till affärer Bra kommunikationer Ett säkert och tryggt område % 306 Bilaga 3 SOU 2000:33 Tabell 6.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar. Procentuell fördelning Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att betala mer för sitt boende. Undantagen är Centrum och Söder där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. Planerar du/ni att byta bostad ? Det är som anger att de planerar att byta bostad . 10 9 16 25 20 17 0 1 - - 1 100 8 8 16 22 21 21 2 1 - 0 0 100 7 7 9 192031 5 1 - 1 1100 3 2 2 4 540 24 14 3 1 3100 16 10 19 27 13 12 1 1 - 0 0 100 6 7 10 18 20 30 6 2 0 0 1 100 5 5 7 131837 9 3 0 0 1100 4 7 9 162229 8 3 1 0 1100 12 9 18 23 19 15 1 1 0 0 1 100 3 2 3 8 945 18 8 1 0 1100 6 4 8 172432 6 3 - 0 1100 12 7 15 23 20 19 2 0 0 0 1 100 Brynäs Centrum Hemsta Nynäs-Norr Strömsbro Söder -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 + 1501 till +2000 +2001 eller högre Total 190 4900 25 360 9284 48 202 5210 27 752 19394 100 Ja Nej Kanske, vet inte Total Antal i urvalet Antal uppräknat Procent SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 307 6.3 Betalningsvilja I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 (definitioner) i den tekniska rapporten. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda bostadsområdena i . Medelvärden Område Verklig hyra Betalningsvilja 1. 658 539 2. Bomhus 645 553 3. Brynäs 687 593 4. Centrum 713 710 5. 630 513 6. Hemsta 681 593 7. Nynäs-Norr 764 621 8. Strömsbro 670 609 9. 633 541 10. Söder 740 676 11. 681 612 12.