sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — Den strukturella förutsättningen för studiemotivation är att studenten får tillträde till den utbildning han/hon valt i första hand. En högskola med en på många sätt, och inte minst motivationsmässigt, mer differentierad studentgrupp ställer också mycket större krav på pedagogisk kompetens hos läraren. Läraren måste därför i högre grad reflektera över hur undervisningen ska bedrivas. Han eller hon måste också kunna iscensätta en under- visning som medger många olika sätt att närma sig ämnet i en grupp där det finns många olika motiv för studier, stor variation i erfarenheter och större kulturell mångfald. Detta kräver kraftfulla satsningar på praktisk pedagogisk utbildning för högskolelärare. Dessutom behövs ett intensifierat arbete med mångfaldsarbete inom undervisningen, initierat t.ex. av Rådet för högskoleutbildning. 90 Mångfald i utbildning och undervisning Utgångspunkten för detta kapitel är den stora kvantitativa tillväxten av utbildningssystemet i allmänhet och högskolan i synnerhet. Målsätt- ningen är dessutom att högskolan ska tillväxa ytterligare så att av en årskull påbörjat högskole studier. Det konstateras att utbildning – på allt högre nivå och livslångt återkommande – allt frekventare framställs som en nödvändighet i det s.k. kunskapssamhället. Utbildning har kommit att bli en del av vårt samhälles normalitet. De uppsatser som gymnasieelever skrivit till utredningen visar en stor grad av upplevd utbildningsplikt: man måste utbilda sig för att bli något, skriver eleverna. I ljuset av att utbildning blivit en del av vårt samhälles normalitet diskuteras den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, vilken hamnar i ett helt annat ljus när utbildning framställs som så viktig som . Det framstår då som allvarligare än tidigare att någon hindras från att utbilda sig, inte minst som utbildning nu i mycket högre grad än tidigare bestämmer individuell samhällstillhörighet på ett sätt som liknar lönearbetets roll tidigare. Följaktligen kommer utbildningslösheten att likna arbetslösheten med allt negativt den innebär, inte minst vad gäller samhällstillhörighet, individuell integration och identitet. Utbildning som normalitet gör att högskolans studentgrupp i en rad olika avseenden blir betydligt mer differentierad . Om vi antar att den tidigare sållning som gav upphov till en relativt exklusiv studentgrupp också innebar en viss likhet i motiv, begåvning etc., helt enkelt mindre mångfald, resulterar den nuvarande situationen i en be- tydligt större mångfald. Dessutom ökar den sociala och etniska mång- falden bland studenterna. Vår slutsats är att högskolan måste göra en stark satsning på pedagogisk kompetenshöjning bland lärarna för att de bättre ska kunna hantera dessa olika aspekter av mångfalden. Vidare måste högskolan ta ett större ansvar för att introducera studenterna i högskolemiljön. 4 Mångfald i kvalitetsarbetet I utredningens uppdrag ingår att ge exempel på hur social och etnisk mångfald kan utnyttjas för att höja utbildningens kvalitet1. I detta kapitel diskuterar vi högskolans kvalitetsarbete och visar hur mångfaldsarbete kan bli en del av det. Vi visar också hur ökad mångfald direkt kan bidra till höjd kvalitet inom högskolan. 4.1Kvalitetsarbete inom högre utbildning Efter har antalet studenter inom den högre utbildningen successivt ökat men det är de snabba ökningarna respektive som kvantitativt förvandlat den högre utbildningen från elit- till massutbildning2. Resultatet av utvecklingen är att en allt större andel av befolkningen erhållit högskoleutbildning – helt i överensstämmelse med en trend i den moderniserade delen av världen (om än den åtminstone tidigare inte varit lika stark här som på många andra håll). Trow har beskrivit denna trend så här: De förändringar som det svenska systemet just nu genomgår är knappast unika. De kan i stället uppfattas som ytterligare ett exempel på en generell utveckling, som går att återfinna i snart sagt samtliga avancerade industri- samhällen. Lite förenklat kan man säga, att det man nu genomför är det sista steget från elit- till massutbildning. Det handlar således om att skapa ett system, som ytterligare vidgar tillträdet till högre utbildning och som därmed även innebär en allt större heterogenitet både beträffande studie - former, studieinnehåll, studenternas kvalifikationer liksom även av en breddning av universitetens uppgifter och funktioner. (1994: 134) Parallellt med förvandlingen från elit- till massutbildning har den högre utbildningens kvalitet diskuterats och diskussionen har i hög grad handlat om, för att anknyta till Trows ord ovan, hur stor heterogenitet som kan 1Se bilaga 1, direktiven, s. 1. 2Orden elit och massa använder vi här rent kvantitativt. Eftersom det var få som studerade vid universitet utgör de en elit i betydelsen en utvald grupp (oberoende av orsak till att den blev utvald). Ordet massa använder vi i betydelsen en i mindre grad differentierad grupp än en elit. 92 Mångfald i kvalitetsarbetet förenas med i synnerhet vetenskapliga kvalitetskrav. Varningsorden om försämrad kvalitet har varit den kvantitativa tillväxtens ständiga följeslagare men starkast har de förmodligen uttalats då det inte endast förts en stundtals högljudd debatt om kvalitets- försämringar, utan då det dessutom vuxit fram ett kvalitetsarbete inom högskolan. Detta uppfattar vi å ena sidan som en indikation på att kvaliteten hotas och blir annorlunda i den högre utbildningens förvandling till ett massutbildningssystem, i synnerhet när antalet studenter ökar kraftigt och resurserna inte ökar i motsvarande grad. Å andra sidan uppfattar vi också kvalitetsarbetet som ett nödvändigt redskap för upplysning om hur kvaliteten förändras. Det kvantitativa målet för den högre utbildningens utveckling är nämligen entydigt, av en årskull ska erhålla högskoleutbildning, medan kvalitetsmålet inte är lika lätt att kvantifiera. Detta beror på att kvalitetsbegreppet är omstritt och att den högre utbildningens kvalitet har flera dimensioner. 4.1.1Kvalitetsbegreppet: karaktär, prestation, standard Ordet kvalitet härrör ur ett ord med betydelsen hurudan och när man efterfrågar ett fenomens kvalitet riktas således intresset mot feno- menets egenskaper. Olika definitioner av kvalitet pekar just på olika egenskaper. En egenskap som brukar framhållas när det gäller den högre utbildningens kvalitet är dess speciella karaktär. En annan egen- skap har att göra med prestationer, medan en tredje innebär att egen- skaper hos olika enheter jämförs varpå ett normalmått, en standard, kan fastställas. Kvalitet har att göra med hur någonting är, det beskriver en karaktär. Inom högre utbildning är det vanligt att i stället för att definiera vad som menas med hög kvalitet, peka på vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att den högre utbildningsinstitutionen skall kunna frambringa forskning och utbildning av hög kvalitet. Genom att vara på ett särskilt sätt anses således resultatet av högskolans verksamhet bli av en speciell kvalitet. Som exempel kan här nämnas Strömholms karak- teristik av som kulturhärd som just är en följd av specifika drag hos universitetsinstitutionen: specifika inte i någon strängt exklusiv mening utan helt enkelt så beskaffade att universitet av den oenhetliga, rentav en smula osammanhängande art som vi känner har särskilda förutsättningar att odla dem. (1994: 111). Mångfald i kvalitetsarbetet 93 annat exempel finner vi hos förre universitetskanslern som för det första säger att kvalitet är ett mångtydigt begrepp som han av- håller sig från att försöka definiera och för det andra pekar på att universitet och högskolor måste ha en speciell karaktär för att det ska finnas förutsättningar att åstadkomma det som de ska åstadkomma: För min del har det varit av avgörande betydelse att försöka definiera vad universitet och högskolor är. Min grundsyn på dem och det som är grunden för vårt kvalitetsarbete är: att universitet och högskolor och högskolor är autonoma att de är professionella organisationer att de är självreglerande organisationer Det är det enskilda lärosätet som har ansvar för kvaliteten i sin verksamhet och därmed också att klart och explicit ge sin definition av kvalitet. (1997: 11) Inte heller den synen är oomstridd och har just pekat på att den främsta skiljelinjen i fråga om den högre utbildningens kvalitet går mellan dem som pläderar för utbildningens interna värderingar – vetenskap, kritisk träning eller bildning – och dem som pläderar för att utbildningens kvalitet bestäms av externa värderingar, lokaliserade till det omgivande samhället. (m.fl. 1993: 176) Om vi använder ett kvalitetsbegrepp som betonar högskolans speciella karaktär skulle vi behöva göra en historisk framställning av den högre utbildningsinstitutionens förvandlingar, av den typ som (1992) eller Rothblatt (1997) gjort i syfte att bl.a. fånga moderniseringsprocess. Sådana processer förvandlar, men utrotar inte helt, gamla karaktärsdrag och resultatet blir att vi på ett närmast arkeologiskt sätt kan frigöra olika kulturskikt som överlagrar varandra i det moderna : t.ex. klassisk bildning, kritiskt vetenskapligt tänkande samt politisk och ekonomisk nytta – vilka i den nu existerande högre utbildningsinstitutionen blandas på ett spänningsfyllt sätt. En förklaring till denna institutions beständighet är antagligen dess förmåga att på en och samma gång behålla sin karaktär och successivt förändra den. Framställningar av den just nu pågående postmoderna förvandlingen av den högre utbildningen handlar också i hög grad om en karaktär i förändring. Ritzer (1998) beskriver t.ex. framväxten av ett McUniversity som kännetecknas av att det är starkt influerat av kon- sumtionism, i betydelsen att kunskap konsumeras och verksamheten kundorienteras. Ritzer hänvisar bland annat till attitydundersökningar bland studenter vid amerikanska universitet och högskolor som visar att studenterna inte ser själva utbildningen som studentlivets centrala aspekt, att studenterna vill att universiteten ska fungera på ungefär samma sätt som banker eller snabbmatsrestauranger och att det effek- 94 Mångfald i kvalitetsarbetet tivt ska tillhandahålla tjänster. Studenterna närmar sig med andra ord den högre utbildningen som kunder med intresse för bra service, låga kostnader och bra utbildning. Liknande kundorientering finns bland svenska studenter, vilket bl.a. framgår av det arbete för ökat student- inflytande som präglade den senare delen av och där, bland annat, studenterna försökt öka sitt inflytande genom att förvandla sig till kunder (1998). Det går inte att entydigt besvara frågan hurdan den högre utbildningens karaktär är, vilket enligt Trow har att göra med utbild- ningssystemets tillväxt: I ett stort och mångfasetterat högre utbildningssystem går det inte längre att intuitivt veta hur universiteten fungerar enbart genom att samtala med vänner och genom att lita på sina egna erfarenheter. Mångfalden och skillnaderna mellan lärosätena kräver i ökande grad att man systematiskt lär sig det som man tidigare på intuitiv väg och samtalsvis kände till. Att erkänna detta blir kanske svårare i ett litet land som , där systemet är så relativt begränsat och aktörerna tillräckligt få, för att illusionen om att man vet vad det är som sker skall kunna leva vidare ännu ett tag. (1994: 140) Detta är inte platsen för en sådan undersökning, utan vi nöjer oss här med att påpeka att övergången till ett massutbildningssystem utsätter den högre utbildningens karaktär för ett förändringstryck vilket bl.a. tar sig uttryck i spänningar såväl vad gäller utbildningens innehåll som form men också vad gäller studenternas studiemotiv och lärarnas arbete. Karaktärsförändringen speglas bl.a. i en diskussion där det varnas för sjunkande kvalitet. Kvalitet handlar om karaktär, vad högskolan är, men också om vad högskolan gör. Prestationsaspekten har satt sin prägel utvärderingsverksamhet inom högskolan, även om de kvalitetsbedöm- ningar som gjorde av samtliga universitet och högskolor kring mitten av åtminstone till det yttre handlade om kvalitetsarbetet och följaktligen var inriktade på att belysa vad hög- skolan hade för planer för att förbättra kvaliteten, snarare än själva kvaliteten. Kvalitetsbedömningarna svarar väl mot den internationella accountability-trend inom vars ram det utvecklats instrument som gör organisationer som inte arbetar på marknader såväl mer genomskinliga som ansvariga för sina prestationer. Kvalitetsbedömningar som gäller prestationer kan göras på olika sätt, centralt är dock att de görs i förhållande till något slags kriterier. Dessa kan avspegla utbildningspolitiska mål för verksamheten, vara resultat av Mångfald i kvalitetsarbetet 95 s.k. självvärderingar eller utgöras av mål för den förändringsriktning som t.ex. myndigheter vill att verksamheten ska ha. De kan göras i förhållande till kriterier som bestämts i termer av bra och dåligt av den typ som Bowden & nämner när de beskriver olika områden där ett universitets kvaliteter kan bedömas: ledning; examinerade studenters anställningsbarhet; arbetsklimat: lärandets karaktär; forskningsprofil; avnämarkontakter och andra samhälleliga kriterier (1998: 214). Kriterierna avspeglar de tre stora uppgifter som universitet och högskolor har : forskning, utbildning och samhällsservice. Ett prestationsinriktat sätt att uppfatta kvalitet som utvecklats inom organisationer som producerar varor och tjänster på marknader är följande: Kvaliteten på en produkt (vara eller tjänst) är dess förmåga att tillfredsställa, eller helst överträffa, kundernas behov och förväntningar. (1995: 17). För att inte bli allt- igenom subjektivt kundorienterad, kvaliteten hos en vara eller tjänst riskerar med ovanstående definition att bli beroende av kundens förnöj- samhet, kompletteras definitionen med kvalitetsdimensioner hos varor och tjänster. Bland varornas kvalitetsdimensioner nämner prestanda, felfrihet, miljövänlighet och en rad andra aspekter som antas påverka kundtillfredsställelsen. Kvalitetsdimensioner hos tjänster är t.ex. tillgänglighet, trovärdighet och kommunikationsförmåga. Detta kund- och produktionsorienterade kvalitetstänkande har delvis satt sin prägel på kvalitetsdiskursen inom den högre utbildningen och har ingående diskuterat dess tillgångar och problem (m.fl. 1993: 132 ff). Bland tillgångarna nämns att kund- orienteringen kan leda till ett större studentinflytande över utbildningen och att den kan göra att uppmärksamheten riktas mot vissa aspekter av kvalitet som annars kanske inte skulle uppmärksammas. Bland proble - men nämns bl.a. att det är oklart vem kunden är inom den högre utbild- ningen. Är det studenterna, arbetsmarknaden, samhället eller utbild- ningspolitikerna? Om man skulle fastna för att det är samtliga kan det vara svårt att uppfylla kundernas behov och förväntningar och hamnar förmodligen i det slags kompromissande och spänningar mellan olika intressen som redan kännetecknar dagens högre utbildning. Ett allvarligare problem är dock att vad kallar en existentiellt orienterad utbildningssyn sidoordnads av kundorienteringen: 96 Mångfald i kvalitetsarbetet Om utbildning utformas utifrån ett marknadsperspektiv når den framgång genom att ge folk vad de vill ha. Men utbildning kan också syfta till att förädla en människa. Dess syfte blir att höja de krav en människa ställer på sig själv och att peka ut en riktning för henne att möta de högre kraven. (m.fl. 1993: 141 f) Inom ramen för en prestationsorienterad kvalitetssyn skulle man försöka kvantifiera dessa men kanske i synnerhet andra aspekter av utbildningen. Kända sådana kvantifieringar som ibland anses säga något om kvaliteten är examinationsfrekvens och genomströmningshastighet. De säger uppenbart något om effektiviteten och kan också säga något om kvaliteten – beroende på hur den definieras. En utbildning med låg examinationsfrekvens kan anses ha låg kvalitet men, å andra sidan, skulle den låga frekvensen också kunna bero på alltför högt ställda kvalitetskrav. Här är det viktigt att ständigt hålla skillnaden mellan produktion av ting och utbildning av människor levande. Utbildning är inte en industriell produktionsprocess: Utbildaren arbetar med ett levande material som har förmåga att definiera sig själv, den institution där utbildningen bedrivs och de mål den syftar till. Människor är inte ett homogent material som pressas, och lackeras i utbildningsprocessen. Det är inte öppet för bilplåten att bestämma om den vill bli en sportkupé eller en kombi, en eller . Men självinsikt eller självbedömning är ett rimligt mål för högre utbildning. (m.fl. 1993: 135) Det studentens medaktörskap som det talas mycket om innebär att denna skillnad bejakas och det måste starkt understrykas att kvaliteten i utbildningen i hög grad påverkas av studentens egen motivation, vilken i sin tur kan påverkas av förekomsten av fria val och lärarens undervisning. Den tredje innebörden av kvalitet är standard och den vilar på att prestationer kan jämföras eller göras jämförbara. Företeelser som är olika kan jämföras under förutsättning att den måttstock som används är så pass elastisk att variationer utanför på förhand uppsatta ramar vägs in. Detta är dock ett besvärligt kapitel, varför det också finns ett starkt standardiserande element i kvalitetsbedömningar som utgår från någon form av normalmått. Ett exempel är de vårdutbildningar som blev underkända i kvalitetsbedömning. Bedömningen gjordes i någon mening i förhållande till de andra vårdutbildningarna och signalen till de underkända är naturligtvis att de ska försöka bli som de andra: en standard uppställs således och den verkar standardiserande på dem som inte uppfyller de krav som ställs. Mångfald i kvalitetsarbetet 97 Kvalitet som standard och som samtidig standardisering är synnerligen påtagligt inom det system för kvalitetscertifiering som kallas ISO, vilket betyder Internationella standardiseringsorganisationen – den organisation som arbetar med internationell standardisering och som givit namn åt den kvalitetsteknik som kallas ISO 9000. Det är ett system för kvalitetsstyrning som är kund- och effektivitetsorienterat. Certifieringen är starkt ritualiserad och kan i princip liknas vid högre examinationer inom universiteten. Följaktligen hängs också det påtagliga resultatet av båda ritualerna, diplomet, på det ISO-certifierade företagets respektive den nydisputerade doktorns vägg. Ritualen producerar med andra ord en kvalitetsstämpel. I en kritisk granskning från insidan (Från ISO 9000 till TQM 1995) framhålls att 2/3 av de certifierade företagen anser sig ha fått ut vad de förväntade av ISO 9000-arbetet. Bland dem som menar att arbetet inte svarat upp mot förväntningarna menar några att arbetet haft en rad negativa konsekvenser, av vilka en del beskriver själva standardiseringens avigsidor: för lång genomloppstid, för mycket pappersarbete, liten flexibilitet, besvärligt att ändra rutiner, ingen hjälp i vardagen (det anges flera problem men just de nämnda är faktiskt sådana som ibland också nämns när det gäller en del av universitetens kvalitetscertifierade doktorer! Kvalitet som standard innebär att ett normalmått används som kriterium vid bedömning. I detta kan naturligtvis också ligga en stor effektivitetsvinst i själva bedömningsarbetet: att använda ett kontextoberoende instrument är arbetsbesparande. kan detta innebära en stor orättvisa i bedömningen, vilket kan illustreras med de outputsystem för kvalitetsbedömning som från tid till annan förs fram. Det sägs t.ex. ibland att kandidat- eller magisteruppsatser eller doktors- avhandlingar är överlägsna indikatorer på en utbildnings kvalitet. Det ligger mycket i det då dessa examensarbeten i någon mening förkropps- ligar hela utbildningen. kan det diskuteras vad de egentligen mäter? Mäter de studenturvalet? Ett effektivt sållningssystem? Mäter de kvaliteten i den tidigare utbildningen? Kvaliteten i handledningen? Vidare är andelen som faktiskt slutför ett examensarbete, i förhållande till antalet som påbörjat arbetet, i många fall liten och det reser frågor om vad som är god kvalitet: ett litet antal prestationer med X andel topprestationer eller ett stort antal prestationer med Y andel topp- prestationer? Standard förefaller vara ett inslag i allt kvalitetstänkande. I den industriella produktionens nollfelsstrategi är standardisering ett cent- ralt inslag. I kundorienterat kvalitetstänkande är det närmast marknaden som är standardisator och bestämmande för vad kunden kan förvänta sig. Men även inom den högre utbildningens professionella organisa- 98 Mångfald i kvalitetsarbetet tioner är standard tungt vägande. (1997) definierar just den autonoma, professionella och självreglerande organisationen med hänvisning till etableringen av ett slags standard: De har system som ständigt ger styrsignaler om rätt färdriktning och har hävdat att det utmärkande för professionell autonomi just består i rätt, makt och möjlighet att upprätta, utveckla och bevara en kvalitetsstandard enligt vilken de egna prestationerna bedömes. (m.fl. 1993: 118 f). Autonomi, och följaktligen upprätthållandet av en standard, är nyckeln till att förstå kvalitet inom vetenskap och professioner, skriver han också. Vi har pekat på tre olika aspekter i det kvalitetsbegrepp som tillämpas inom högskolan. Dessa aspekter är endast analytiskt åtskilj- bara och i realiteten hänger de samman på olika sätt. Hur högre utbildningsinstitutioner presterar sammanhänger exempelvis med deras karaktär. De standarder för goda prestationer som utvecklas påverkas i hög grad också av institutionernas karaktär, som standarder rimligen endast kan fastställas med hjälp av mätning av kvantifierbara prestationer. Vad som menas med kvalitet är inte entydigt och det finns olika sätt att förhålla sig till just denna begreppsliga mångfald. Ett sätt är att som Bowden & konstatera att kvalitet blivit ett modeord och en slogan som indikerar den politiskt korrekta ansatsen (1998: 213). Ett annat sätt är att likna kvalitetsbegreppet vid s.k. väsentligen omstridda begrepp som makt och demokrati, vilka ytterst definieras med hänvisning till värderingar: Termens substantiella innehåll är så pass obestämd eller flertydig, att avgöranden om dess innebörd inte kan rättfärdigas utan att man ytterst åberopar värderingar. (m.fl. 1993: 176) Detta ser dock inte som ett speciellt allvarligt problem då själva striden om vad som är bättre och sämre kvalitet i sig är utvecklande. Dessutom går det, menar han, att eftersträva förbättringar utan att vara enig om vad kvalitet är. I regeringens proposition om studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan uttrycks på liknande sätt att kvalitet inte är ett enhetligt begrepp och att: Mångfald i kvalitetsarbetet 99 Olika uppfattningar om dess innebörd måste ständigt vara föremål för diskussion. Utvecklingen av verksamheten förutsätter därför inte att alla är överens, tvärtom kan denna debatt främja en framtida utveckling. (Rege- ringens proposition 1999/2000:28: 6) Förutom att kvalitetsbegreppet kan förstås på olika sätt, är den högre utbildningens kvalitet mångdimensionell. Med detta menas att det är flera olika dimensioner som bidrar till kvaliteten. Med utgångspunkt från nedanstående figur ska vi i det följande beskriva dessa olika kvali- tetsdimensioner. Kvalitetsdimensioner som påverkar den högre utbildningens kvalitet Figur 1 finns endast med i den tryckta upplagan. Den högre utbildningens kvalitet kan således sägas ha vetenskapliga, lärandemässiga, ekonomiskt/administrativa, sociala och samhälleliga dimensioner. Utbildningens vetenskapliga kvalitet har att göra med hur väl utbildningsinnehållet svarar mot det aktuella ämnets forsknings- situation, mot dess traditioner, riktningar, arbetssätt och vetenskapliga debatt.