sou · GOB353d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Den används allstå som en kandidat lista, för ämnen som vi vill ut. (Även andra listor tittar vi på). ·Där vi kan ersätta en kemisk produkt med en mindre farlig skall vi göra detta. ·OBS-listan har varit en av källorna vid framtagningen av..listor med förbjudna och begränsade ämnen. Det är till dessa listor vi refererar inte till OBS-listan i fortsättningen av detta frågeformulär [I sammanställning innebär det här ett ja-svar på Fråga 4]. ·Vi arbetar på att byta ut de råvaror som innehåller ämnen som kan innebära miljörisker. En del av dem förekommer på Obs-listan. Men det är inte för att de står där, utan för att minimera riskerna. ·Om substitut finns som ger samma resultat går vi över till detta substitut. ·Används som info vid osäkerhet. ·.. policy är att undvika och avveckla vissa av de ämnen som före- kommer på listan. Alla ämnen på OBS-listan är emellertid ej under avveckling (inom). ·Användes av specialister som underlag för bedömning. ·Liknande listor finns i många andra länder, bl.a. i som har en lista över oönskade stofter. Det är ett mycket tidskrävande arbete att bevaka alla liknande listor för en global koncern som vår. ·Internationellt bevakas alla dylika listor för att kunna sälja produkter på en global marknad. ·Tekniska faktorer styr oss. ·Vi anser att vissa ämnen på listan inte är speciellt skadliga ur hälso- och riskperspektiv och borde utgår ur listan. ·Uppgifterna finns som oftast med i företagets miljöprogram. ·Ämnen bör inte förekomma när det är praktiskt möjligt. ·Vissa ämnen såsom ftalsyraainhydrid och TDI är stora råvaror för våra bindemedel. Dessa kan svårligen bytas ut då det blir helt nya produkter som resultat. Viktigast är att våra produkter ej innehåller fria monomerer. ·Som leverantör av kemikalier möter vi kunders krav. ·Arbetar som distributör och levererar en del råvaror ur OBS-listan. Kunderna upplyses men i många fall behöver de just detta ämne för sin produktion. Ex: Hydrokinon, Metanol. ·Ämnen från OBS-listan får förekomma om hälso- och miljörisker kan . ·Vi arbetar inte med att eliminera ämnen på listan så länge inte kunder ställer precisa krav. ·Vi arbetar med att reducera användning och hålla realistiska alternativ ur tekniska och ekonomisk synpunkt. ·Om sådant fall skulle uppträda så tar vi upp det till diskussion med leverantör och kund. ·Vi använder KemIs klassning av miljöfarliga ämnen KIFS 1997:5 i första hand vilket stämmer överens med OBS-listan. ·Koncernens produkter tillverkas utomlands och harmoniserar med EU-lagstiftning + interna listor över ämnen som skall undvikas. ·Listan är på intet sätt styrande. Mest för att kunna svara våra kunder om våra produkter innehåller ämnen på listan. ·Det är i praktiken aldrig möjligt att undvika följande ämne 5-00-0 (formaldehyd) på OBS-listan. ·tillämpar listan så att vi koncentrerar oss på ett 20-tal ämnen. Dessa kan vi då arbeta intensivt med. ·Företaget kan oftast undvika ämnen från OBS-listan då ämnena förekommer också på internationella listor eller när det ör tek- niskt/ekonomiskt möjligt. Ekonomiska krav väger över, till exempel: ·Vid stora prisskillnader. ·Vallsoljor, anoljor, kromatering. ·Vi har tagit fram ftalatfri fogmassa med alternativ mjukgörare. Den är dock dyrare och få kunder väljer den . ·Elkanalisation (främst vad avser PVC) ·Ekonomiska krav väger över, t.ex. livslängdskostnad. Andra miljö- krav väger över t.ex. skyddar stål . Övriga orsaker, finns inget bättre korrosionsskydd än zink mot atmosfärisk korrosion. Funktionskrav väger över, till exempel: ·avsaknad av likvärdig produkt. ·aromatiska kolväten kan ingå i UH-produkter. Varminsprutnings- pulver (div. metaller (UH)). Epoxiprodukter (UH), freon (ännu ej avvecklat), konserveringsmedel kan ingå. ·Svårt att finna annan likvärdig produkt utan ämne på OBS-listan. ·Natriumklorat är nödvändig råvara för tillverkning av klordioxid. ·Vallsoljor, anoljor, kromatering. ·Våra produkters egenskaper. Alternativ saknas för branschspecifika produkter. ·Branschspecifika legeringar-/produkter. ·Egenskaper hos våra produkter. ·Enda alternativet i tillämpningen ex krav från maskinleverantör. ·Kylningsmedel, rengöringsmedel, zinkföreningar. ·Bly och koppar i tennlod förekommer i alla elektronik. ·Måste använda konserveringsmedel som 1,2-benzisotiazol-3-on. ·Konserverings- eller lösningsmedel. ·Kvalitet/driftsäkerhet/beprövad teknik ·Materialsystemen blir ostabila, komponent sjunker till botten. ·Endast vissa biocider kan användas. ·Ammoniak i fönsterputs. Andra miljökrav(tex låg energiförbrukning) väger över, till exempel: ·Livslängd, hälsoaspekter. ·Ammoniak är att föredra i kylanläggningar. Svårigheter att få fram information om innehållet i de kemiska produkterna/varor som skall köpas in: Tekniska standarder/specifikationer eller liknade: · ISO 950 brandsäkerhet på plast (VO) ·Det finns helt enkelt inget alternativ. ·Kundkrav på materialval ur kvalitetssynpunkt. ·En kombination av ovanstående, oftast rör det sig om en kombination av 1 och 2. ·Ingår i många av våra råvaror. Genom påtryckningar har vi genom vår storlek och genom att vara marknadsledande förmått leveran- törer att substituera vissa ämnen. etylenoxid ingår som skumdämpningsmedel i många produkter. Formaldehyd stort ingår i vårt affärsområde och vi har inga planer på att avveckla denna. Rätt använda kan formaldehydprodukter uppfylla kundernas krav på funktion, kvalité och pris. De är beprövade. ·Krav från kund om viss vara. ·Kompetensbrist vad gäller hantering/läsförståelse av OBS-listan. ·Beställare krav på produkt. ·En komponent helt fri från ett ämne på OBS-listan finns inte kommersiellt tillgänglig. ·Ingår i formulerade produkter från utländska tillverkare, som tar ganska lite hänsyn till speciella önskemål från . De tar dock troligen allt mer hänsyn till den resulterande hälsoklassificeringen av produkten och långsamt även till miljöklassificeringen. ·Vi använder relativt små mängder av kemikalier på OBS-listan. ·Monomerer som ingår i våra polymerer är svåra att ersätta. Ämnen som fungerar som katalysatoer kan ersättas ex.vis blyföreningar. ·Kunderna behöver ämnena i sin process. ·Efteråt har ny produktvariant kommit ut på marknaden!! Har vi förstått att vi t.ex. använt miljöskadliga tensider. (Ej framgått av varuinfo vilka de ingående komponenterna varit). ·Ofta svårt att hitta alternativa produkter med samma funktion, spe- ciellt på underhållssidan. ·Vad menas med att ta hänsyn till obs-listan? ·Vid tillverkning av våra viktigaste stålsorter är Cr och Ni normala legeringsämnen. Vid koks tillverkning bildas tjära och bensen, som biprodukter. Ammoniak används i kylanläggningar. ·Metallegeringar, lab.kemikalier. ·Kemikalier som används som råmaterial är svåra att ersätta eller ta bort. Däremot är det något lättare att ersätta underhållskemikalier. ·Det är för stora skillnader mellan ämnenas farlighet. Metaller som finns med i listan måste användas, koppar, zink och bly, i lödtenn. Andra exempel kolofonium, akrylat till snabblimmer. ·Har egentligen ingen praktisk erfarenhet från denna valsituation. ·Gäller endast vissa tillsatsmedel vilka ibland i mycket små propor- tioner. ·.Listan är lång. Vår verksamhet omfattande . Därför kan orsakerna vara många. Återigen: har en avvecklings- lista som grundar sig på OBS-listan. Vi fokuserar oss på några viktiga ämnen. ·Tullgoda ersättningsmaterial kan ibland saknas eller brista avseende funktion, pris, livslängd, m.m. ·Medvetenheten om ämnen som anges i listan är låg inom vår org. I bland känner vi till ämnen men kan inte rationellt i förväg/ i samband med köp verifiera att dessa inte ingår i produkten. Krav ställs dock i skriftliga köp genom hänvisning till listan. ·En svensk OBS-lista är mycket svår att bevaka. Som ett minimum önskar vi att denna lista var ett EU-dokument. det i stort omöjligt att få information om kemisk sammansättning på komponentnivå! (t.ex. motstånd, kondensatorer, IC-kretsar, m.m.). ·Många ämnen är process-kemikalier, vars användning måste fortgå ·Finns ingen alternativ produkt till epiklorhydrin vilken bryts ner till 1.3 diklor 2 propanol ·Det finns inga blå & gröna pigment som ger rätt nyans enligt ref.ex pantone® ·Vår användning av kemikalier beslutas huvudsakligen på relevanta riskvärderingar. Om de står på OBS-listan eller ej har underordnad betydelse. ·Produktval alltid en sammanvägning av funktion, miljö, säkerhets/- hälsa och ekonomi, Ingen del kan bortses från. ·Svårt att hitta ersättningskemikalier ·Ambitionen att välja miljövänliga produkter med tänka emissioner mm till innemiljön. ·Alternativ till 50-00-0(formaldehyd) finns ej. ·Normalt sett används kriterierna för klassificering och märkning, ej OBS-listans kriterier. ·Vi använder hela KIFS 1994:12 med tillägg, för identifiering av andra ämnen, i den mån det finns underlag. ·Finns inte ämnet på OBS-listan så granskar vi uppgifterna på varu- infobladet enligt KIFS 1994:12 direkt, samt enligt våra egna kriterier. ·Vi använder inte exakt OBS-listans kriterier men liknande. ·OBS-listans kriterier för miljöfarlighet är endast användbara för organiska ämnen. Nedbrytbarhet ej relevant för metaller. Bioackumulering ej tillämpbart för livsnödvändiga ämnen. Gifitighet endast provad för lättlösliga föreningar, ej metaller. ·Använder reglerna i KIFS 1997:5. ·Vi gör egna toxologiska och ekotoxologiska bedömningar av flertalet produkter och ingående ämnen som ska användas inom koncernen. Det inbegriper regelbundna datasökningar på okända ämnen. ·Begräsningslistan används för att identifiera förbjudna ämnen. ·Vi har ej tillgång till den kunskap som krävs – eller tid! – för att ställa upp sådana kriterier på andra ämnen. ·Våra produkter är svanenmärkta. Alla kemikalier granskas. ·Erfoderlig kompetens saknas. ·Har inte hänt än men ett proaktivt agerande är önskvärt. ·Oberoende av OBS-listan har det gjorts försök att ersätta zink i golvpolish, med begränsad framgång. Golvpolish är heller ingen stor källa till zinkutstläpp. ·Vi använder givetvis motsvarande kriterier i vårt kemikaliesäker- hetsarbete oberoende om OBS-listan fanns eller ej. ·En upplysning vi har fått av KemI är att OBS-listan bara är en exempellista. ·Vi använder oss av kriterierna för hälso- och miljöfarlighet. OBS- listan har även kriterier för volym som används i . Detta är helt irrelevant vid val av kemikalier. Återigen – relevant risk- värdering tillämpas. ·Ja, som ett verktyg bland flera andra ·Det är mycket arbetskrävande att övertyga utländska produkt- utvecklare att 2634-33-5 eller 26172-55-4 utgör något problem i färdiga produkter. (Vi har inga kosmetiska produkter.) Dessa konserveringsmedel ger inga allergier ur våra produkter, i mätbar omfattning. ·Används främst vid utveckling av nya produkter för att undvika ämnen som kan bli bilagda med förbud . ·Egna användningen inget problem. Problem uppstår vid intress- enters felaktiga användning av listan. Listan uppfattas som begränsnings- eller förbudslista. ·Försöker undvika ämnen från OBS-listan. Om detta inte är möjligt skall lab.chefen skriftligen motivera orsak. VD och/eller miljö- och kvalitetschef godkänner ett införande av råvaran, annars tas produkten inte upp i sortimentet. ·OBS-listan ingår som en naturlig del vid utbildning av personal i kemikaliesäkerhet. ·De flesta ämnen vi använder som syntesråvara eller direkt i våra produkter som finns med på OBS-listan är där p.g.a allergena egen- skaper.Vi hanterar många andra ämnen med allergena egenskaper och behöver därför inte använda OBS-listan i större utsträckning för denna ......(ser ej ordet, dålig kopia). Vi har länge varit medvetna om allergiproblem som kan uppkomma. ·Vi har gemensam produktion i olika europeiska länder för försäljning i . Svårigheter finns att kommunicera OBS-liste- ämnen, krav på minskningar etc inom hela koncernen. För att OBS- listan skall ha effekt måste den harmoniseras inom EU. ·OBS-listan finns med som ett arbetsredskap för vår interna kemikaliegrupp. Samt vid samverkan miljövårdsingenjören och Länstyrelsen. ·Ett av flera bra hjälpmedel/stöd i kemikaliegruppens arbete att bedöma (och rekommendera) kemiska produkter på bruket. ·Vi använder ofta listan vid bedömning i kemikaliegruppen. ·Vid bedömning för införande av ny kemikalie kontrolleras dessa mot OBS-listan. ·Det är oklart vad OBS-listan står för. Många tolkar den som för- budslista. Ingen adekvat behandling av metaller. ·Just nu arbetar vi på att ta fram en deklarationslista över kemikalier som skall fyllas i av våra leverantörer, vid inköp av nya sådana. Vi kommer att ha tre grupper: förbjudna (röda), avveckling () och observation (gula), övriga är gröna. Vi utgår från Begrd., OBSl, KIFS. ·Val av skärvätska-/avfettningsmedel. Utbyte av produkt(er), där OBS-ämnen utgår mot andra om lämpliga finns att tillgå. ·Så fort vi skall införa ett nytt kemikalie i verksamheten och ge detta ett internt artikelnummer för att överhuvudtaget detta medel skal få finnas med på bolaget förutsätter detta at medlet ej är med på OBS- listan. ·Vi har använt OBS-listans metaller för att inventera vår egen metallanvändning och utreda möjliga ersättningsmetaller -/ämnen. ·Vi använder OBS-listan mer indirekt som en källa, bland andra, för att få argument för substitution. Vi ser inte alltid lika allvarligt på ett ämne som OBS-listan. ·.kemikalier finns registrerade i en databas. för Obs-lista finns samt fält för ämne i Obs-lista. Dessa kan man göra sökningar på. ·När det saknas exotoxdata på ämnen från leverantörer. ·Visst är vi medvetna om att vissa produkter är under luppen i och med att de kommer upp på en OBS-lista. Det bästa är och förblir dock för de flesta (?) företag om mera definitiva och fasta spelregler än så tillställs oss! ·Obs-listan används flitigt som vägledning vid inköp av byggvaror. En del inköpare med ringa kemikunskap ratar konsekvent alla varor innehållande ämnen på Obs-listan. Detta trots att det finns många fler ämnen med liknande miljörisker och att alternativen ej ännu är väl undersökta. Vi anger på våra miljödeklarationer alla ämnen som finns på Obs-listan, men anger dem ej med obs-l. Som anmärkning, vilket vi däremot gör med ämnen på begränsningslistan. till tidigare kontakter med Kemikalieinspektionen som bla ·Listan används ej. Vi behöver utbildning för att kunna tillämpa listan, både generell miljömedvetenhet och specifik utbildning i hur listans information kan tillämpas. ·Vi styrs i vår verksamhet av beställarens önskemål och krav och använder OBS-listan som hjälp att uppnå vårat arbetsgivaransvar inom arbetsmiljö. För produktutveckling litar vi på de större företagens förmåga att påverka leverantörerna. ·.miljövärderade produkter som återfinns i milövarudatabas. ·.har ingen tillverkning i . ·OBS-listan är bara ett av många dokument. ·OBS-listan är ett av de underlag som används för bedömning i sam- band med inköp. ·Varje kemisk produkt som skall inköpas granskas/godkännes av en kemikaliekontroll. Därvid studeras alltid om komponenterna finns på OBS-listan. ·Hela företaget, vi importerar mest. ·Ja, nationellt förekommer det att kund vid enstaka fall kräver kund att produkt som skal köpas skall vara fri från ämnen listade i OBS- listan. ·Nej = mycket sällan. ·Ja, t.o.m när det enda ämne de köper är ett på OBS-listan ·Vi har dock väldigt få offentliga. ·Ofta vid ex vägverk, ibland vid ex fastighetsbolag. ·OBS-listan nämns aldrig, kan använda andra formuleringar: miljökonstigt (?) ·Miljöönskemål och tekniska krav kolliderar ofta. Detta gäller för rimliga ekonomiska merkostnader. ·Sporadiskt från större företag ex och . ·Krav ökar mest beroende på miljömål i diverse ISO 14001 system. ·Man vill ofta veta mer och varför ämnet förekommer på OBS- listan. Man har svårt att tro att zink är farligt eftersom det är ett spårämne. Dessutom ger exempel i produkttyper ingen indikation på att zink som korrosionsskydd omfattas av listan, men Ekokommuner svartlistar ämnet. ·Frågor från kunder rörande kemikalier handlar uteslutande om det finns farliga kemikalier i vårt papper. ·En del kemikalieleverantörer har t.ex. frågat om vår inställning till vissa ämnen på listan. Vissa leverantörer lämnar konfidentiella data om sina produkter, där det framgår att ämnen från OBS-listan finns, andra leverantörer lämnar inte denna information, men man kan misstänka att det finns sådana ämnen i deras produkter. Om man i dessa lägen gynnar den förtegne – vilket kan hända – är det fel inställning till listan. Man måste även ta reda på varför ämnet befinner sig på OBS-listan. ·Kontakter förekommer med underleverantörer om kemikalie - innehållet i produkter vi köper. Kunder kan vara intresserade av att vår produkt tidningspapper klarar Svanen-krav för tryckpapper. ·Vi har ofta kontakt med våra kemikalieleverantörer. är upp- gifterna i varuinfobladet otillräckliga m.a.p. ingående ämnen. diskuteras och genomförs utbyte av ingående ämnen med avseende på sub.principen. ·Det förekommer dialog ang. kemikalieinnehåll i våra massa- produkter. Men inte med OBS-listan som utgångspunkt. Hur stor vetskapen, om OBS-listan och dess innehåll, är hos våra kunder är inte känd hos oss. ·Våra kunder är ofta utländska och hänvisar sina krav till andra listor. ·Ja, dialog vad gäller kemikalieinnehåll. Nej, när det gäller OBS- listan. ·FDA(Amerikansk lista som tar upp vilka ämnen som får förekomma livsmedelsförpackningar) & BGVV (tysk motsvarighet till FDA) spelar en större roll. ·Vi får en hel del frågor, men inte om listan som sådan. ·Kunderna frågar ofta efter kemiska ämnen som förekommit i den massmediala debatten. ·Det har hänt vid något speciellt tillfälle. ·På grund av att vi exporterar har våra kunder ingen kännedom om OBS-listan, däremot förekommer förfrågningar om ämnen i andra listor. Det händer också att kunder vill ha garantier för att vissa ämnen varken förekommer i produkterna eller som hjälpmedel i processerna. ·Om införande av ISO 14001 eller EMAS – registrering. ·Företaget tillverkar högburet snabbstål, där ingår ex. kobolt etc. (upptaget ämne). ·Ja, vi begär varuinfo etc. av leverantörer, kunder frågar oss i sin tur om kemikalieinnehåll och kemikalieanvändning. ·Vi hävdar att våra produkter, plåt, rör av solid kopparmetall ej finns med på listan. Detta kan vara svårt att få gehör för. ·Vi skickar förfrågan till kemikalieleverantörer kring detta. ·Företaget har ännu inte kommit igång med leverantörskontakter när det gäller OBS-listan, troligen . ·Svårt att inom rimlig tid få fram innehållet i de kemiska produk- ter/varor som skall köpas in. Vårt företag arbetar projektinriktat och ej med serie- eller masstillverkning. Verksamhetens inriktning innebär att vi har krav på högeffektivitet och korta ledtider. Leverantörernas säljorganisationer behöver en för att kunna ge detaljerade svar. ·När kunden kräver att ämnen på listan inte får förekomma i konstruktionen. ·Våra produkter är livsmedel. Vi får frågor ibland om vi använder ämnen på OBS-listan. ·Vi får dialog med kunder och leverantörer om detta. Men framförallt om alla möjliga ämnen med miljörisker. Obs-listan har minskat i auktoritet. Många företag och organisationer upprättar egna förbudslistor. I denna vilda, ibland dåligt underbyggda flora, är det mest effektivt att ibland samla objektiv information och arbeta efter detta. ·Oftast sker den på detta vis: enkäter! Dock är min erfarenhet att när man börjar ställa motfrågor till kunderna varför de inte tycker om vissa kemikalier etc. är kunskaperna ofta extremt grunda, och oftast bara på tidningsrubriksnivå. Typ PVC, PCB, DDT eller vad det nu heter lär ju vara farligt ·Vi har i samband med att kunder begär in leverantörsvärdering (miljö) fått deklarera våra produkters innehåll, och markerat om något ämne finns på OBS-listan. I vårt fall så finns krom i betong men halten är mkt låg och räcker därför ingen diskussion. ·Vi får förklara att 50-00-0 ej går att ersätta om vi skall ta hänsyn till miljöfara, risk och hälsa. ·På listan finns t.ex. fenol upptaget. Till viss skivtillverkning används fenollim som i den färdiga skivan är harts. Detsamma gäller ex. formaldehyd. ·Ingen egentlig dialog, krav förekommer vilka då (oftas) kan uppfyllas. ·Om OBS-listan nämns i ombud/kontrakt: ofta står det inskrivet att samråd ska ske om produkten som väljs innehåller ämnen på OBS- listan. ·.ställs krav på sina leverantörer. Bl.a. PBDE har bytts ut mot TBBPA. Men om det beror på svenska Obs-listan är jag osäker på. ·Att listan ställer till mera oreda än till hjälp – vi känner till ämnens egenskaper utan OBS-listan (Miljömärkningsorganen!) ·Kunden vill ha information om produkten de köper innehåller någon kemikalie på OBS-listan. ·Vi påpekar ofta att OBS-listan enbart är vägledande och ej någon förbudslista. Många använder den som förbudslista. Vi understryker behovet av riskvärdering speciellt för eventuella ersättnings- produkter! ·Bland våra kunder finns alla grader av kompetens när det gäller risker med kemiska produkter; från mycket kompetenta (går mycket bra att föra dialog med) till helt inkompetenta (går inte alls att föra dialog med. Alltför ofta används OBS-listan som förbudslista i byggbranschen. ·Men man måste läsa förordet. ·Missförstånd att listan innebär förbud förekommer ofta. KEMI tycks ej vilja ta ansvar för listans användning i praktiken. ·Med bedömning uppgifter och varuinformationsbladet ex. C.A.S.nr, gå det lätt att söka i OBS-listans CAS-nummerordning. ·Den enklare kemikalien svår att hitta i ett större sammanhang. ·Personlig genomgång med KemI har klargjort listan. ·Svårt för icke-fackmän. Man bör kunna kemi och en del toxologi för att förstå nyanserna. ·Förutsätter att man tagit del av inledningen, kriterier m.m. Detta är ofta inte fallet med de som hänvisar till den. ·Det är orimligt att avveckla vissa ämnen (tex konserveringsmedel) till . Sett ur ett helhetsperspektiv är det bättre att minimera halten, men tillåta en viss del för att upprätthålla funktionen. Om produkter måste bytas ut oftare (ett lim möglat eller fog spricker tidigt) är det sämre ur miljösynpunkt. ·Listan som sådan är ett mindre problem än sättet att använda den. ·Lätt att använda listan i sig men svårt att finna ett ämne som man letar efter. Innehållsdeklarationen för vara är ofta bristfällig eller svårtydd för en novis. ·Mycket omfattande lista. Man får läsa noggrant. ·Den kan vara stöd till våra prod.enheter vi material/produktval och är då allt för komplex. ·Tydligen, då kunder gör Obs-listan till inköpskrav eller åtminstone säger att de prioriterar produkt som inte innehåller ämnen som finns på Obs-listan. ·Kemisk nomenklatur är svårt för oinvigda generellt. Ofta kommer dessa frågor från inköp/kvalitetsavdelningar där den kemiska kun- skapen är mycket låg. ·Lite rörigt, men om man tar sig tid går det bra. ·Ibland svårt att se motivet till att ett ämne är nämnt. ·Tydligen ganska svårt eftersom man inte uppmärksammar att den skall bidra till säker hantering och inte förbjuda ämnet i fråga. ·Den uppfattas som förbudslista. KemI kan inte övertyga att den bara gäller särskilt uppmärksamhet. T ex kan ju en skyddsingenjör utan specialkunskaper inte ta på sig ansvaret att negligera OBS-listan vid inköp av produkter, där ämnena endast ingår i små halter. ·Det är endast kommunerna som i miljöbilagor till offerter har krav enligt OBS-listan, men i slutändan är det alltid priset som avgör i alla fall ·Vissa använder den som en förbudslista. Man har inte fattat att det rör sig om farliga inre egenskaper hos ämnen som skall kopplas till en hanterings/exponeringssituation. ·Många kunder uppfattar OBS-listan som förbudslista, vilket medför vissa komplikationer. ·De har inte den rätta kunskapen om ämnena samt att de tror att det är någon form av lag ·OBS-listan används som förbudslista eller avvecklingslista utan hänsyn till resp ämnes egenskaper. ·Tja, kunskaperna i toxikologi och ekotoxikologi är inte alltid så höga. Det krävs viss insikt för att förstå skillnaden mellan hazard och risk. ·Ett ämnes inneboende egenskaper är bara en faktor vid bedömning av risk.