sou · GOB327 · 2001-01-01 00:00:00 — En förut- sättning som betonas är att exportverksamheten inte får påverka möj- ligheterna att utföra verkets uppgifter enligt regleringsbrevet. För de hittillsvarande projekten har Sida varit den enda finansiären men i och med partnersamverkansprojekten kommer även EU in som finansiär. ESV exporterar kunnande inom finansiell styrning genom projektledning, budgetering, redovisning, utbildning, etc. () har arbetat med export av förvaltningskun- nande . Inom RPS är det internationella sekretariatet upp- dragsgivare vid exportprojekt och har en samordnande funktion. Riks- kriminalpolisen inkommenderar berörda befattningshavare och admi- nistrerar verksamheten. Utbildning och kompetensutveckling planeras mellan RPS och Sida. Biståndsverksamheten omsätter i storleksord- ningen /år. En mindre del av omsättningen är materiellt bistånd men var material en dominerande del av resurserna. (Se också kapitel 9 och bilaga 2.) Verksamhet har bedrivits i , och med finansiering av UD. Insatser i , , , Syd- , och har finansierats av Sida. Polisen ingår i den grupp av myndigheter på rättsområdet som organiserat samarbetar för att stödja de baltiska staterna. RPS är ansvarigt för ett flertal projekt bl.a. rörande EU-krav på rättssystemet, utbildning av poliser i bekämpandet av organiserad brottslighet och vittnesskydd. SOU 2000:27 Den svenska förvaltningsexporten 55 () har tillsammans med länsarbets- nämnderna och arbetsförmedlingarna genomfört export av förvaltningskunnande till bl.a. , , , , , , , och . Verket har inom AMS internationella sekretariat en fast stab på 3 årspersoner, som ansvarar för planering, samordning och uppföljning av utlandsprojekten. För verksamheten i projekten lånas personal in till det internationella sekretariatet, som står för löne- kostnader samt lönetillägg. AMS planerar att expandera verksamheten på nya marknader. Omsättningen på verksamheten är ca 4–/år, Sida står för av finansieringen medan EU och mottagarna står för resterande . Inom sitt ämnesområde exporterar AMS konsultstöd i mottagarlandet, personalutbildning, chefsseminarier och studiebesök i . stödjer länder i , , , m.fl. med rådgivning inom fiske, kustutveckling och akvatisk miljö m.m. deltar också i EU:s partnersamverkan inom fiskeriförvaltning. Omfattningen av export av för- valtningskunnande motsvarade –1998 /år och finansierades till av Sida. Resterande del finansierades multilateralt varav EU stod för hälften. samarbete med Sida samt anbudsgivning på den internationella marknaden bedrivs huvudsakligen genom verkets inter- nationella konsultgrupp (SWEDMAR), som organisatoriskt är placerad direkt under generaldirektören. Personalstyrkan vid SWEDMAR om- fattar 3 årsarbetare, men övrig personal vid deltar också i verksamheten. EU:s twinningprojekt, som har en mer direkt koppling till ordinarie myndighetssamarbete kring , hanteras vid sidan av SWEDMAR. Inom ramen för nuvarande resurser strävar verket efter att öka verk- samheten, dock utan att speciellt rekrytera för verksamheten eller utvidga organisationen. I samband med räknar man med en ökad efterfrågan. är centralmyndighet för de regionala skogsvårds- styrelserna. och har tillsammans /år i omsättning i sin export av förvaltningskunnande. Sida är den viktigaste finansiären med medan resterande finansieras multilateralt varav EU hälften. Tyngdpunkten i exporten ligger på de baltiska staterna och i andra hand andra länder i Öst- och . Man har enstaka projekt i , och . () bedriver i första hand utbildning inom sin export av förvaltningskunnande. Dessa kurser, som finansieras av Sida, har deltagare från , och 56 Den svenska förvaltningsexporten Utöver detta bedrivs ett utbildnings- och konsultprojekt i . Tjänsteexporten betraktas inom som en integrerad del av övrig affärsverksamhet. Inom Affärsområde /Energi finns konsultverksamhet, men andra affärsområden kan också åta sig exportuppdrag. Som tidigare påpekats är utlandsstationerade personal anställda av . var den totala omsättningen . har sedan bildandet genomfört anslagsfinan- sierade exportuppdrag av främst biståndskaraktär. har man lämnat utvecklingsstöd till i form av dels materiel men också utbildningsinsatser och teknisk uppföljning. har i sin ordinarie verksamhet till uppgift att med- verka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brotts- bekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning, särskilt till länderna kring . Detta ska normalt sett belasta myndighetens ordinarie anslag, undantag är speciella uppdrag att bedriva utbildning etc. Kostnaderna för samarbetet har beräknats till ca /år men det mesta av dessa insatser bör alltså betecknas som myndighetsutövning. geologiska undersökning (SGU) hade en tjänsteexport motsvarande . Tjänsterna handlade om kunskaps- överföring och institutionsuppb yggnad inom SGU:s geovetenskapliga kompetensområde. SGU har organiserat sin tjänsteexport som ett eget resultatområde inom ramen för verkets externfinansierade uppdrags- verksamhet. För varje upprättat kontrakt skapas ett projekt med pro- jektledare, som har ekonomi-, kund- och genomförandeansvar. I vissa fall har SGU arbetat som underkonsult till svenska företag och de finansiella resurserna har kommit genom dem. Sida har finan- sierat en tredjedel av verksamheten. Ett projekt i som står för halva exportverksamheten har bedrivits i samverkan med SGU:s mot- svarighet i och har finansierats av . I övrigt har exporten skett till , , och . Långsiktigt vill SGU ha en internationell uppdragsverksamhet som ligger runt 2mkr/år. Orsaken till att man inte vill öka verksamheten ytterligare är den osäkerhet som ligger i internationella uppdrag och som innebär stora risker för en liten organisation som SGU. () har arbetat med export av förvalt- ningskunnande . Verksamheten har utvecklats från utländska besök i till att man sänder svenska tjänstemän till andra länder för att överföra kunnande inom socialförsäkringsområdet. internationella sekretariat har huvudansvaret för RFV:s tjänsteexport. Sekretariatet har till uppgift att finna nya pro- Den svenska förvaltningsexporten 57 jekt, föreslå experter och se till att administrationen av projektet funge- rar. Huvudansvaret för den ekonomiska administrationen och personal- frågorna ligger däremot på ekonomi- respektive personalenheten. har ett forum för tjänsteexport inrättats inom verket med uppgift att behandla strategi- och policyfrågor samt att diskutera RFV:s möjligheter att gå in i större projekt, som kan ta stora resurser i anspråk. motsvarade RFV:s tjänsteexport ca vilket finan- sierats av , Sida och EU. Exporten har man medvetet riktat till i första hand med anledning av regeringens målsättning för samarbete med denna region. I den rapport till om tjänsteexport inom socialförsäkringsområdet, som RFV avlämnade 1997, sägs att det är lämpligt att tjänsteexport organiseras inom myndigheten och att man alltså inte överlåter ansvaret till ett aktiebolag eller en stiftelse. Verksamheten bör organiseras som ett eget resultatområde med särredovisad ekonomi. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) exporterar hjälp med etablering av nationella kvalitetssystem och ackrediterings- organ. Inom Swedac ligger ansvaret för exportverksamheten under myndighetens tekniske chef. omsatte denna verksamhet vilket till största delen finansierades av Sida (). Övriga finan- siärer var EU, FN och mottagarna själva. har insatser inom EU:s partnersamverkan inletts, Swedac är där en av de svenska myndigheter som är mest engagerade. Swedac bedömer att behovet av stöd i Öst- och kommer att vara stort . , vars tjänsteexport uppgår t ill något /år, har ingen särskild organisation för verksamheten. Verksamheten är i första hand ett led i bistå kandidatländer anpassa tullverksamheten inför ett EU-medlemskap. Insatserna har riktats till de Baltiska staterna, och men utanför detta också . Insatserna organiseras från fall till fall beroende på projektet. Verk- samheten samordnas av Planeringsenheten vid . Den största delen av finansieringen (hälften) har kommit från Utri- kesdepartementet, från EU och Sida. Myndig- hetens insatser bestäms fortlöpande inom ramen för gemenskapsarbetet och regeringens östersjöpolitik. har –98 bedrivit export av förvaltnings- kunnande inom bl.a. beredskapsområdet, och smitt- skyddsbekämpning till länder i , och även i övrigt inom . Verksamheten har omfattat ca 2 årspersoner/år vilket kan bedömas motsvara i storleksordningen /år. tar ställning till insatser inom tjänsteexportområdet i anslutning till den reguljära verksamhetsplaneringen. 58 Den svenska förvaltningsexporten SOU 2000:27 därefter nära nog alla tjänsteexportfrågor på den enhet som har den efterfrågade sakkompetensen. En avvägning görs genom att de nationella kraven och de resurser, som behövs för att möta dessa, ställs mot resursåtgången för tjänsteexport. I den rapport om förutsättningar att bedriva tjänste- export, som verket enligt uppdrag i regleringsbrev lämnade t ill rege- ringen , förordas en organisatorisk lösning för sådan export- verksamhet, som innebär att den allmännyttiga ideella föreningen och sjukvårdens () får ansvar för verk- samheten. ÖEK skulle tillhandahålla en marknadsplats, där köpare och säljare kan mötas, diskutera och komma överens om insatser. Föreningen skulle också utforma anbudsunderlag, initiera och handla upp tjänster av olika utförare, där skulle vara en, och genom anslag från Sida ansvara för finansiering av projekt. ÖEK skulle också svara för uppföljning och resultatre dovisning beträffande tjänsteexporten. Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) har haft i uppdrag av regeringen att bidra till en förbättrad arbetsmiljö i de baltiska staterna. Två yrkesinspektörer arbetar på heltid och en sekreterare på halvtid med den biståndsanknutna tjänsteexporten. För projekten engageras personal från verkets avdelningar. För perioden –97 fick man för detta ändamål sammanlagt ca . användes delar av dessa medel medan ytterligare 500 tkr finansierades av Sida. Detta kan bedömas vara i storleksordningen /år. har även ett engagemang i partnersamverkan inom EU:s Phareprogram kommit igång. Utöver dessa myndigheter som hade en export av för- valtningskunnande som uppgick till över en årsperson finns ett ungefär lika stort antal myndigheter som har en mindre förvaltningsexport. Dit hör , Kemikalieinspektionen, Försvarshögskolan, National- museum, , , , Post & , , Patent- och registrerings- verket, , Statskontoret, , , , , , , m.fl. Länsstyrelserna har bedrivit viss export av förvalt- ningskunnande till , framför allt . Mellan 1993–97 avsattes sammanlagt (1997 ca ) för länsstyrelsernas sam- arbete med den lokala och regionala nivån i de baltiska länderna. De olika länsstyrelserna har själva svarat för sina arbetsinsatser inom ramen för de vanliga anslagen medan Sida stått för externa kostnader (resor m.m.). För samordning av projekten och fördelning av medel uppdrog regeringen åt tre olika län att samordna projekt i var sitt mottagarland. har sammanlagt 180 samarbetsprojekt med en storlek mellan SOU 2000:27 Den svenska förvaltningsexporten 59 20–300 tkr bedrivits. Målen för samarbetet har varit att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratin, stödja ekonomisk utveckling och stödja miljöarbete. Förvaltningsfrågor har varit en viktig del. bedriver i blygsam omfattning verksamhet som kan anses falla under rubriken export av förvaltningskunnande. I den mån insatser görs organiseras de från fall till fall. Insatserna är var och en av liten omfattning. I viss mån förekommer också att regeringskan- sliet lånar ut personal för förvaltningsexportprojekt till såväl myndig- heter som privata företag. Ett undantag är det projekt, som bedriver för att stödja utvecklingen av de ryska ekonomi- och finans- ministerierna. För detta projekt finns en särskild fast organisation på fem personer, uppdelad på Stoc kholm och , som planerar, samordnar och administrerar arbetet och engagerar personal från olika myndigheter för projektarbetet. En särskild styrgrupp med företrädare för , , , , och Sida beslutar om inriktningen av projektet. (Se också kapitel 10.) På högskoleområdet förekommer också verksamhet som är att beteckna som export av förvaltningskunnande. Projekt med såväl svensk som internationell finansiering förekommer. Av flera skäl är det svårt att skatta hur stora insatserna inom förvaltningsexportområdet är. För att få en rättvisande bild över verksamheten skulle man behöva undersöka åtminstone varje högskola och i många fall också de flesta enskilda institutionerna. Det finns också en rad avgränsningsproblem mellan t.ex. förvaltningsexport, bistånd inom fackområde och normalt utbyte (studentutbyte och gästforskare). Till detta ska också läggas att många forskare vid sidan av sin forskning arbetar som konsulter. De kan alltså i många fall finnas med i resursbasen hos såväl privata företag som andra myndigheter. Utredningen har därför inte gjort någon kartläggning av exporten av förvaltningskunnande från högskolor och universitet. Nedan beskrivs exempel från några av de större högskolorna/universiteten. Som exempel på den verksamhet inom området som bedrivs av uni- versitet och högskolor kan nämnas att vid med finansiering från Sida har bedrivit projekt i i syfte att bidra till utveck- lingen av socialt arbete. Verksamheten omsatte ca Och organiserades i en särskild enhet inom institutionen. Vid har man i samarbete med bl.a. bedrivit visst utvecklingssamarbete i . var kostnaden ca 500 tkr av vilka EU bidrog med en femtedel och myndigheten bekostade resten inom anslaget. Projektet rörde kunskap om universitetsledning och uni- versitetsförvaltning. bedriver projekt i ett tjugotal 60 Den svenska förvaltningsexporten SOU 2000:27 länder i , och . Detta gäller projekt inom bl.a. områdena IT, nationalekonomi, sociologi, administration, organisa- tionsutveckling och pedagogiskt utvecklingsarbete. –98 omsatte projekten ca och ca . har ett stort internationellt utbyte med såväl i- som u-län- der. I detta internationella utbyte förekommer inslag som kan betecknas som förvaltningsbistånd. Endast i undantagsfall begär ersättning för dessa insatser. Sida finansierar emellertid vissa externa kostnader vid besök och liknande. Dessutom drivs ett projekt i där Sida bekostar viss personalinsats. bedriver en utbildnings- och råd- givningsverksamhet riktad till andra länder, som främst har haft formen av studiebesök vid banken men också konsultinsatser utomlands. Verk- samheten kallas teknisk assistans och ses som skild från policybesök, som innebär informationsutbyte mellan jämbördiga parter. Verksam- heten har ökat kraftigt . Bl.a. har erfarenheterna av den svenska bankkrisen tilldragit sig stort intresse. Den årliga omfattningen av verksamheten bedöms av vara motsvarande mellan fem och tio årspersoner. Insatserna finansieras i huvudsak med bankens egna medel, men i viss utsträckning täcks kostnaderna med medel från multilaterala organ, exempelvis IMF, och EU, eller svenska biståndsmedel. Det är bankens uppfattning att Sidas intresse för att utnyttja bankens tjänster har ökat. Någon sammanhållande funktion för verksamheten finns inte organiserad. fastställde riktlinjer för verksamheten. Bakom riktlinjerna ligger uppfattningen att teknisk assistans är positivt för såväl banken som den enskilde tjänstemannen, och att verksamheten därför bör uppmuntras. Banken får ökad internationell synlighet och inflytande och blir en mer attraktiv arbetsgivare, som personalen stimuleras. I riktlinjerna definieras teknisk assistans som teoretisk eller praktisk utbildning och rådgivning som ges till utländska personer eller organisationer i syfte att stärka centralbanker, dessa po- licyutövning och finansiella system. Assistansen, som kan ges i eller utomlands, skall i första hand omfatta sakfrågor som har nära samband med huvuduppgifter och i vilka bankens personal besitter särskild kompetens. Möjligheterna att kanalisera assistans via multilaterala organisationer bör utnyttjas. Insatserna skall normalt vara gratis för mottagarna. Det skall i det här sammanhanget också noteras att kommuner och landsting, inom sina delar av förvaltningsområdet, bedriver olika former av utvecklingssamarbete med framför allt Öst- och . Vänortssamarbete är en form av utvecklingssamarbete som delvis kan sägas falla inom ramen för export av förvaltningskunnande. SOU 2000:27 Den svenska förvaltningsexporten 61 projekt inom främst men också , , , , och bedrivs. Bland annat demokrati- och miljöfrågor är vanliga områden. På hälso- och sjukvårdsområdet finns en ideell förening, som arbetar med kunskapsutvecklande projekt i , Hälso- och sjukvårdens () . Föreningen har som uppgift att främja utvecklingen av en god hälso- och sjukvård och närliggande sociala aktiviteter i grannländer i . Enstaka insatser kan dock riktas till andra delar av Öst- och . Medlem- marna utgörs av flertalet aktörer inom svensk hälso- och sjukvård, bl.a. , , , Landstingsför- bundet, m.fl. fick ÖEK bidrag över statsbudgeten, men får föreningen bidrag från Sida-Öst som också fattar beslut om projekt över 300 tkr. 1998 omslöt verksamheten . Stödinsat- serna inriktas främst på tre huvudprogram, auskultationsverksamhet (besökare i från hälso- och sjukvården i ), uppbygg- nad av modellinstitutioner och utbildning. Projekten bör relateras till reformprocesser i mottagarländerna och anslag kan i princip inte utgå för material. Sedan Sida-Öst tagit över finansieringen har också verk- samheten förändrats mot större och mer komplicerade projekt. Det rör sig om bl.a. systeminriktad utbildning och stöd i reformprocesser såsom uppbyggnad av en hälsohögskola, primärvårdsreformer och reformering av psykiatrivård. Forum Syd är en samverkansorganisation för svenska enskilda organisationer som på Sidas uppdrag handlägger ans ökningar från enskilda organisationer som inte har ramavtal med Sida. Forum Syd genomför också egna biståndsprojekt och har bl.a. programverksamhet i , , , och . Utbetalningarna till svenska enskilda organisationer uppgick till och den egna verksamheten till ca . Bidragen från Sida täckte av kostnaderna. De egna projekten handlar allt mer om personbistånd av korttids- karaktär inriktat på försvar av mänskliga rättigheter och uppb yggnad av demokrati. Andra områden är landsbygdsutveckling, miljö och organi- sationsutveckling. Insatserna kanaliseras genom enskilda organisationer och ligger endast i mycket begränsad omfattning inom ramen för förvaltningsexport. Forum Syd ska också verka för samverkan och erfarenhetsutbyte och erbjuder också administrativ service, t.ex. för löne- och perso- naladministration av biståndspersonal. Genom seminarieverksamhet skapar man erfarenhetsutbyte och höjer kunskapsnivån inom t.ex. biståndsteknik, landkunskap och metodutveckling inom området. 62 Den svenska förvaltningsexporten Bland de privata exportörerna av statligt förvaltningskunnande finns bl.a. , (ÅF – Swedish mana- gement group), , Natura, m.fl. På marknaden finns också många mindre företag. Här redovisas endast mycket översiktligt de största företagen. var ursprungligen en del av myndigheten (), som bedrev export av för- valtningskunnande i egen regi . När myndigheten lades ner 1992 bildades bolaget av en grupp medarbetare vid myndigheten. Företaget är specialiserat på utveckling och reformering av offentlig förvaltning. Bolagets verksamhet omfattar bl.a. utveckling och reformering av offentliga institutioner, effektivitetsfrågor samt frågor som rör demokrati- och mänskliga rättigheter, offentlig upphandling och project management. På huvudkontoret i har man en fast personal på ca 15 personer. Lika många är långtidsstationerade utomlands. Man har bl.a. flera fasta kontor och etablerade samarbeten med företag i vissa länder. I resurspoolen finns ytterligare ca 150 personer, som rekryteras tillfälligt från olika statliga myndigheter och även . har projekt i ett fyrtiotal länder i Öst- och , , och enstaka i . Bland finansiärerna finns Sida, det norska , , Phare och Tacis, den nordiska utvecklingsfonden (NDF) samt FN-systemet. ÅF–Swedish management group är en del av . Bolag har funnits med olika ägarförhållanden och med lite olika inriktning . Sida har varit den dominerande finansiären, men samlade internationella kunnande utnyttjas för att öka möjligheterna att framgångsrikt konkurrera i internationella anbudstävlingar. Bolagets omsättning är ca . Bolaget arbetar bl.a. med reformering av offentlig service, utveckling av central och lokal administration och företagsutveckling. En stor del av verksamheten ligger inom förvaltningsområdet. Insatserna utformas beroende på vilken förvaltningsnivå som är föremål för för- ändringsarbetet. På sektornivån handlar det om att formulera policys, reformera regelverk etc., på organisationsnivån att formulera mål och att utveckla system, på den individuella nivån består insatsen ofta av utbildningar och seminarier etc. Den fasta personalen består av ett tjugotal personer. Dessa sam- arbetar med ett svenskt och internationellt nätverk av konsulter och institutioner. Företaget har också ett helägt dotterbolag i och en Den svenska förvaltningsexporten 63 fast representation i och . Bolaget har genomfört uppdrag i Öst- och , , och . är en del av Hifabgruppen som bl.a. innefattar byggprojektbolag och bolag för miljöteknik. verk- samhet, med en omsättning 1998 om , innefattar t ill delar verk- samhet som kan hänföras till förvaltningsexport. hör också , som arbetar med bl.a. utbildningar och projektadministration och som omsätter ca. Inom finns också Indevelop som bl.a. arbetar med biståndsprojekt inom hälso- och sjukvårdsområdet. Indevelops omsättning var 1998. tillhandahåller i första hand managementtjänster och -utveckling inom en rad områden såsom infrastruktur, glesbygds- utveckling, energi, offentlig förvaltning och upphandling. Den största finansiären är Sida följt av EU, , de danska och norska och Norad, afrikanska m.fl. har haft relativt sett stor framgång när det gäller att få projekt inom ramen för EU:s program. Projekt genomförs i och men också i . Enstaka projekt finns i . Vid huvudkontoret har ett tjugotal anställda. Resursbasen i övrigt är ett stort nätverk. Den fasta personalen ska främst arbeta med att tolka behov i uppdragen och hitta såväl rätt lös- ningar som rätt expertis. Företaget har också ett antal internationella kontor i bl.a. , , och . hette ursprungligen Swedforest. Det bil- dades och fungerade då som . är bolaget en del av med totalt över 2 000 anställda. Mottagarna för SCC Naturas export är t ill största delen offentliga institutioner där projekten är inriktade på bl.a. skog och miljö. Med grund i kunskapen om skog, skogsskötsel och skogsadmini- stration har verksamheten breddats och innefattar även miljö-, vatten- och glesbygdsfrågor m.m. Inom dessa områden arbetar SCC Natura med policy- och strategiformulering, utbildning, styrning- och institutionsutveckling, förstudier, utvärderingar m.m. Den fast anställda personalen är ca 25 personer. Omkring 40 perso- ner har längre kontrakt utomlands. Man har också ett stort nätverk med universitet, forskningsinstitut och konsulter. I många fall samarbetar bolaget med andra företag och organisationer. marknadsför det tekniska konsultföretaget utomlands. består av bl.a. FFNS, VBB och med ca 2 400 anställda och en omsättning på ca 1,6 mdkr. Vissa insatser i Swecos verksamhet kan hänföras till förvaltnings- området, dit hör bl.a. vissa utbildningar och projekt på hälsoområdet. 64 Den svenska förvaltningsexporten Ett genomgående drag för de större privata företag, som bedriver verksamhet inom förvaltningsområdet, är att de har sin resursbas såväl bland egna fast anställda som inlånad personal. Ofta arbetar man i kon- sortier, både nationellt och internationellt. Även resursbasen är ofta delvis internationell. utnyttjas tjänstemän (eller f.d. tjänstemän) från offentlig förvaltning.