sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — avlade rapport : Doktorander från länder utanför och Europeiska unionen. I budgetpropositionen 1999 redovisade regeringen uppdraget. Regeringen menade att rörligheten bland doktorander och disputerade forskare är ett positivt uttryck för internationalise- ringen. De registrerade doktoranderna från länder utanför och EU är doktorander som fullgör hela sin forskarutbildning i . Det är mer sällsynt att doktorander från dessa länder genomgår en del av sin forskarutbildning i . och högskolor har emellertid avtal med lärosäten utanför och EU, som möjliggör ett utbyte inom ramen för forskarutbildningen. Denna möjlighet verkar dock vara i det närmaste outnyttjad. Under /97 fanns det 18 857 registrerade doktorander i . Av dessa kom drygt 1 400 från länder utanför och EU. Doktorander från utgjorde av det totala antalet utländska doktorander. Antalet doktorander från det var sammanlagt . Doktorander från utgjorde . fanns drygt 3 800 utrikes födda personer aktiva inom svensk forskarutbildning. Av dessa kom 2 410 från länder utanför och EU – ett tusental fler än vad redovisade året innan. har det skett en förskjutning av de utländska doktorandernas nationalitet från till länder i . Doktorander från främst och de baltiska länderna står för ökningen. Flest utländska doktorander finns det enligt undersökningen vid och samt vid . Vid dessa lärosäten fanns av alla registrerade utländska doktorander. En majoritet fanns vid teknisk eller medicinsk fakultet. Doktorander från , och valde främst medicin medan de från och valde teknik. Forskarstudier vid de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna valdes främst av doktorander från . nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Examination av utländska doktorander De utländska doktoranderna som grupp avlägger i större ut- sträckning forskarexamen än de svenska. Av de 1 130 doktorander som antogs 1990/91 hade avlagt examen. Samma siffra för de svenska doktoranderna var 62 pro- cent. De ca 1 100 doktorander från länder utanför EES-området som registrerats vid svenska lärosäten /91 valde företrädesvis att läsa vid tekniska och medicinska fakulteter. Av dem som examinerats hade en tredjedel lämnat ; ungefär samma siffra gällde för de utländska doktoranderna från EES-området. I uppdraget ingår att undersöka hur utländska studenter uppfattar sin studietid i . I detta avsnitt kommer studenternas studie- sociala situation att redovisas. Frågor som rör studenternas sociala situation ingick i den enkät som tillsänts lärosätena. Vidare har intervjuer gjorts med studenter vid några internationella utbild- ningar vid och . och högskolor har också själva låtit göra uppföljningar av hur utländska studenter ser på sin vistelse i . De flesta anser att mottagande, studieform och kvalitet i utbildningen är mycket positivt. Hur utländska studenter upplever vid sidan av studierna är av stor betydelse för hur de senare kommer att värdera sin tid i . Studenterna blir väl mottagna vid ankomsten till det svenska lärosätet. De flesta lärosäten har ett mottagningsprogram för utbytesstudenter. Dessa program omfattar punkter som personligt mottagande, introduktion till studierna, fadderverksamhet, integrerat boende, svenskundervisning, kultur- och samhälls- information. De studenter som vi talat med uttrycker att detta första möte varit mycket tillfredsställande och de har ofta varit positivt förvånade över välkomnandet och beredvilligheten att visa tillrätta. Studenter som kommer utanför utbytesprogrammen omfattas inte av samma noggranna mottagande. För doktorander är omhändertagandet något mindre omfattande. Vanligen förekommer några av ovanstående punkter. Institutionerna själva tar ett större ansvar för doktorandernas omhändertagande. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Så gott som samtliga lärosäten erbjuder svenskundervisning i någon form för de utländska studenterna. Många vill försöka lära sig svenska här, men upplever det som mycket svårt. De behöver nästan aldrig kunna svenska för att klara sig i samhället då alla talar hygglig engelska. Vissa har frivilligt tagit extra kurser som lärosätet erbjudit, men i några studenter menar att det var svårt att läsa svenska med de ordinarie kurserna. En intensivkurs i början framhölls som ett alternativ. Boendet är ofta avgörande för att studenterna skall tycka att tiden som gäst-/utbytesstudent har varit lyckad. De flesta av lärosätena har integrerat boende, med vilket avses studentkorridorer eller kollektiv med svenska och utländska studenter. I universitets undersökning sägs att Ett av de mest framträdande resultaten är den upplevda segregeringen mellan svenska och utländska studenter. Utbytesstudenterna upplever det som svårt att lära känna svenska studenter vilket till stor del beror på för få tillfällen att mötas. Ett exempel är studentkorridorerna, där man ofta placerar många utbytesstudenter i en och samma korridor. En akut brist på bostäder råder emellertid på flera av de större studieorterna. Lärosätena i , , , och uppger att problemen är allvarliga. Situationen i är mycket allvarlig. Behovet av studentbostäder är mycket stort. är läget sådant att lärosätena på dessa orter inte säkert kan erbjuda de utländska studenterna bostad. Avsaknaden av ett erbjudande av bostad kan mycket väl vara det som gör att en student avstår från att välja det svenska lärosätet för sina utlandsstudier. Det är i många länder oacceptabelt att inte ha bostadsfrågan löst i samband med antagningen. Det är också oacceptabelt för många att placeras i vad som kan uppfattas som otrygga områden, kanske i förorter utan särskild studentprägel, långt ifrån lärosätet. Studenterna vill bo i billiga studentrum utan onödig standard, och den svenska korridorformen är lyckad och uppskattad om bara tillräcklig mix vid rumsfördelningen sker mellan svenska och utländska studenter. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Bristen på studentbostäder är det enskilt största hindret mot en ökad rekrytering av utländska studenter, särskilt till storstäderna. Inte sällan nämns klimatet som ett reellt problem. Lärosätena bör tänka på detta och vara tydliga i sin information om det svenska klimatet och hur studenterna eventuellt kan förbereda sig. 3.4Information om svensk utbildning och forskning i utlandet 3.4.1Universitetens och högskolornas information De svenska lärosätena svarar själva för en relativt omfattande del av den information som tillhandahålls i utlandet om svensk högre utbildning. Lärosätena svarar i enkäten att man bedriver informationsarbete på en mängd olika sätt: nära nog samtliga nämner samarbete mellan institutioner/lärosäten, studentutbyte och forskningssamverkan, egna broschyrer/kataloger, Internet, deltagande i konferenser eller informationsinsatser genom andra kontakter. Vissa lärosäten nämner också annonsering i utländsk press samt deltagande i mässor. Enligt enkäten riktar man sig huvudsakligen mot , Nord- och , alltså de traditionellt starka utbildnings- och vetenskapsnationerna i västvärlden. I vissa fall nämns länder i men mera sällan och . Informationen går i huvudsak direkt till utländska lärosäten, ofta sådana som man har avtal med. sänds information också till ambassader eller andra organisationer. () svarar för den samlade informationen om högre utbildning i till utlandet. Utländska studenter – liksom universitet och högskolor, organisationer och myndigheter i andra länder – kan få information direkt från SI eller genom svenska utlandsmyndigheter, som använder sig av SI:s material. SI:s broschyrer publiceras också elektroniskt på SI:s hemsida nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden SI ger service till utlandsmyndigheter m.fl. som behöver faktaunderlag eller hjälp med kontakter med universitet och högskolor. SI presenterar också svensk högre utbildning vid mässor och konferenser utomlands. SI samråder och samarbetar i första hand med ansvariga och handläggare vid universitetens/högskolornas internationella kontor, men samarbetar också med dels genom viss samproduktion och dels genom regelbundna möten, där även informatörer från har deltagit. De svenska utlandsmyndigheterna är kanaler för informations- spridning och fungerar ibland också som samarbetspartners. Det informationsmaterial som SI framställer är omfattande. Förteckning över detta material finns i bilaga. SI har under rubriken ett antal länkar med allmän och praktisk information för den som är intresserad av studier i . Där finns information om det svenska högskolesystemet, praktisk information för studenter och forskare som ska komma till , stipendieinformation, information om hur och var det går att lära sig svenska samt länkar till samliga högskolors hem- sidor, direktlänkar till information om s k mastersprogram mm. publicerar SI sin nya hemsida som kommer att innehålla mer lättåtkomlig information för utländska studenter och forskare som är intresserade av att studera i . Under rubriken in skall det finnas information om att studera i och information om det svenska högskolesystemet. Det skall också finnas länkar till andra myndigheters och organisationers information. Dessutom har en stipendie-databas skapats för att underlätta sökandet efter information om SI:s alla former av stöd och stipendier (för svenskar såväl som utlänningar). Databasen kommer eventuellt att byggas ut för att även innehålla information om andra organisationers stipendier. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden SI får ungefär 2 500-3 000 förfrågningar/år (brev, fax och e-post) från enskilda individer om studier och om utbildningssystemet i . Frågorna avser utbildning på alla nivåer inom i alla utbildningsområden och kommer från personer med högst olika utbildningsmässiga och ekonomiska förutsättningar. En viss ökning av kvalificerade förfrågningar om t.ex. påbyggnadsutbild- ningar inom teknik och ekonomi tyder på att det finns en ökad kännedom om kurser och program för utländska studenter i . En mindre andel förfrågningar kommer också från utländska universitet, myndigheter och organisationer som – ibland via svenska ambassaden – önskar få särskild information eller komma i kontakt med svenska universitet och högskolor. SI deltar som utställare vid två stora internationella konferenser om utbyte inom utbildning och forskning och sam- ordnar därigenom presentationen av svensk högre utbildning. (national Education). Ca 1.500 deltagarna från ett 60-tal länder. Ca 50 utställare. SI tillsammans med de övriga nordiska länderna. Ca 4 000 konferensdeltagare (varav 1 600 från länder utanför ), ett 60-tal länder. Ca 250 utställare. I samband med denna har också anordnats nordiska mottagningar. och högskolor deltar också med egna representanter och eget informationsmaterial i SI:s monter. Det finns även ett stort antal utbildningsmässor som vänder sig direkt till studenter och lärare. SI deltar vanligen inte i denna typ av mässor som mer lämpar sig för lärosäten som direkt rekryterar studenter till (avgiftsbelagda) utbildningsprogram. Deltagande har inte heller efterfrågats av universiteten/högskolorna. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden 3.5Svenska lärosätens utbildningsaktiviteter utanför De utländska universitet som hårdast gått in för att rekrytera utländska studenter bedriver inte sällan olika sorters verksamheter i de för dem relevanta länderna. Det finns exempel där universitetsfilialer satts upp i utlandet liksom rekryteringskontor. Ett annat inslag är vad som kan kallas utbildnings-franchising, dvs. ett universitet ger ett utländskt partneruniversitet rätt att ge utbildning i det första namn. Svenska lärosäten har ännu så länge en mycket ringa verksamhet på plats i utlandet. Det enda egentliga exemplet är Handelshög- skolan i som har filialer i , och S.t . Denna filialverksamhet är främst kopplad till högskolans s.k. Executive Education där man erbjuder kompetens- utveckling för företagsledare och nyckelpersoner på olika nivåer inom näringsliv och förvaltning. Detta görs genom öppna och företagsinterna program. Forskare från är utbildningsansvariga. I har på Regeringens (UD) uppdrag ansvarat för upprättandet av en handelshögskola, . Vid i skall studenter från , och kunna erhålla högre utbildning inom olika ekonomiska och juridiska discipliner. Vissa aktiviteter bedrivs i utlandet genom universitetsägda bolag, och universitetsanställda deltar då regelmässigt i dessa aktiviteter tillsammans med personal från bolagen. Ett exempel är Swedec, ett bolag som ägs gemensamt av och utvecklings- och utbildningskonsultbolaget , del i . Verksamheten inriktas mot diverse utvecklings- och utbildningsprojekt i framför allt tredje världen och med exempelvis Sida, AMU, , m.fl. som uppdragsgivare. Forskare och lärare vid kan genom Swedec medverka i projekten. Ett annat exempel är som samägs av och . Detta bolag bedriver utbildnings- och rådgivningsverksamhet inom vårdsektorn, i tredje världen. Uppdrag finansierade av Sida dominerar men andra finansiärer som Europeiska kommissionen, och Finnida/förekommer. Återigen utnyttjas kopplingen till nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden på så sätt att universitets expertis deltar i projekten. Ett exempel på globalt samarbete mellan lärosäten på olika kontinenter är Lunds universitets deltagande i det globala nät- verket 21 som består av 18 universitet från 10 länder. Nätverket skall bl.a. arbeta med fortbildnings- och vidare utbild- ningsfrågor. Det finns myndigheter och organisationer som har olika program för utlandsstudier för svenska studenter, samt studier i för utländska studenter. Nedanstående sammanställning utgör inte en fullständig kartläggning av de stipendiemöjligheter som står till buds men tar upp några av de viktigare organisationerna. () är en statlig myndighet med huvuduppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhälls- liv i övrigt. I sin verksamhet ska SI främja svenska intressen och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling i . har SI fått ansvaret för ett stort antal stipendie- och utbytesprogram vilka ofta har tillkommit på grundval av utrikes- politiska överväganden. Institutet handhar dessutom stipendier på uppdrag av privata fonder och stiftelser. Det finns stipendier för svenska studenters, forskares och universitetslärares utlandsvistelser och för utländska studenters, forskares och universitetslärares vistelser i . Praktiskt taget har alla världens länder omfattats av SI:s programutbud. På grund av indragna anslag upphör programmet med internationella forskarstipendier. har samarbetet med Öst- och dominerat verksamheten. SI har genom särskilda regeringsbeslut tillförts medel för samarbete framför allt med länderna i närområdet vid . 1999 fördelade SI sammanlagt 910 stipendier till utländska studenter, lärare och forskare för längre eller kortare vistelser nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden avseende studier och forskning vid svenska universitet och högskolor. av högre utbildning och forskning av högre utbildning och forskning, (STINT), inrättades 1994. Enligt stadgarna skall STINT främja internationalisering av svensk högre utbildning och forskning. Detta görs genom att stödja svenska och utländska postdoktorers vistelser vid utländska respektive svenska universitet och högskolor samt stipendiering av unga akademiker från länder i dynamisk utveckling för studier i samt främjande av utbildningsmöjligheter för dessa vid svenska lärosäten Stiftelsen stödjer internationalisering enligt ovan till en kostnad om . Liksom hos bedrivs verksamheten inom olika program, med olika inriktning. Ett par skall nämnas i detta sammanhang. Stipendier för studerande från länder i dynamisk utveckling (master-nivå). Avsikten med stipendierna är att i vissa länder successivt bygga upp nätverk av personer med utbildning från och en god erfarenhet av . STINT koncentrerar sig på länder i , Stillahavsasien samt . STINT stöder universitet och högskolor för att anordna mastersprogram på engelska i med fasta stipendier. Programmet möjliggör för ett 80-tal unga akademiker att studera på mastersnivå i . Stipendier för forskarstuderandes utlandsvistelser avser möjligheter för doktorander vid svenska universitet och högskolor för en termins vistelse vid ett utländskt universitet eller forsknings- institut. /2001 kommer ett 80-tal doktorander att kunna få denna möjlighet. Under 1999-2001 har STINT dessutom ett program med särskilda stipendier för doktorander inom det kulturvetenskapliga ämnesområdet, dvs. discipliner inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska, juridiska och filosofiska fakulteterna. Sammanlagt 150 sådana stipendier kommer ha utdelats inom programmet. Inom andra av STINT:s program ges ytterligare ett antal forskarstuderande möjlighet till utlandsvistelser. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Sida stöder framför allt framför allt doktorander inom Sida finansierade projekt. finns det omkring 200 utländska doktorander som med stöd av Sida genomgår forskarutbildning vid svenska lärosäten. Denna forskarutbildning är framför upplagd enligt sandwich – modellen, vilket innebär att doktoranderna endast tillbringar vissa tider i och övrig tid i hemlandet. Svenska institutioner får stöd för att ta emot doktoranderna. Sida bedömer att denna form av stöd för forskarutbildningen successivt kommer att ersättas med stöd till universiteten i biståndsländerna. Programmet är ett utbytesprogram för lärare och studenter inom den grundläggande högskoleutbildningen. Det syftar till att stärka svenska lärosätens samarbete med universitet och högskolor utan för OECD-området och därmed öka de globala kontakterna inom högskolevärlden. Det övergripande målet är stimulera den svenska högskolan att bli mer global i sin internationalisering, d.v.s. att det utvecklas goda relationer med lärosäten i länder utanför och och att intresset för utvecklingsländer och samarbete med utvecklingsländer stärks. Samarbete och utbyte skall ske med universitet och högskolor i , , samt vissa länder i . Den som reser ut från inom ramen för programmet kallas Linnaeus-stipendiat, medan den som kommer till från ett annat land kallas Palme-stipendiat. Programmet är ett komplement till befintliga bidrag och stipendier för att stärka högskolans internationella kontakter och utbyten. Programmet finansieras av Sida och skall administreras av Internationella Programkontoret för utbildningsområdet. nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden Bland övriga måste givetvis utbytesprogrammen inom Europeiska unionen nämnas. Genom bl.a. Socrates-programmet ges ett stort antal studenter möjlighet till utlandsstudier inom EU. Inter- nationella Programkontoret är svensk central myndighet för programmen inom EU. Redovisning av antalet utbytesstudenter finns i avsnitt 3.2. Ytterligare finansiärer som tillhandahåller omfattande möjligheter är och Fulbright Commission. Därtill finns ett antal något mindre aktörer vilka tillsammans erbjuder ett ansenligt antal stipendier för utlandsstudier. med utbyggnaden av den högre utbildningen – i och i andra länder – så har olika typer av utbildningsmäklare etablerats. Med ett ökat intresse för studier och med en växande flora av möjliga studieval har det skapats en marknad för rådgivning och mäkling av utbildning. Därtill har framväxten av Internet inneburit nya möjligheter att informera om utbildningar och också marknadsföra utbildningar eller lärosäten. Utbildningsmäklarna begränsar sig inte nödvändigtvis till högre utbildning utan de förmedlar allehanda typer av utbildningar. Somliga förmedlar inte bara utbildningar utan deltar själva aktivt i skapandet av gångbara utbildningar och agerar som en länk mellan utbildningsanordnaren och studenterna eller uppdragsgivaren. En form av utbildingsmäkling svarar e-learningbolagen för. Via Internet paketeras eller förmedlas utbildningar i Internetformat åt uppdragsgivare. Dessa kan vara företag eller andra organisationer eller arbetsgivare, och utbildningarna kan ges av universitet eller andra utbildningsanordnare. Åtminstone 10-20 företag koncentrerade på e-learning kan lokaliseras på den svenska marknaden. En annan form är mera renodlad utbildningsmäkling, exempelvis förmedling av olika utländska avgiftsbelagda kurser åt universitet och högskolor runt om i världen. I nära samverkan med de utländska partneruniversiteten rekryteras svenska studenter för utlandsstudier. Vid sidan av utbildningsmäklarna finns ett relativt stort antal svenska och relevanta utländska Internet-portaler som nuvarande ställning på den globala utbildningsmarknaden på kommersiell grund guidar, marknadsför eller på annat sätt samlar och länkar information om utbildning. Utbildning och forskning är i av tradition förknippade med internationella kontakter och perspektiv. Internationell samverkan och internationella erfarenheter värderas högt och intresset för att ytterligare förstärka kopplingen till liknade verksamheter i vår omvärld är stort. Svenska studenter har en tradition av att bege sig utomlands för att studera, även om det stora antal som utrest inte kan jämföras ens med det antal som utreste under det närmast föregående decenniet. Det som skänker en ny dimension åt frågan om studentrörlighet är det faktum att utländska studenter nu också väljer att komma till . Det relativt stora antal svenska studenter som väljer att studera vid utländska lärosäten inom olika utbytes- program balanseras av ett lika stort antal hitresande studenter från utlandet. Medan lärosätena har väl utbyggda rutiner för att ta omhand de utländska studenter som kommer så uppfattas myndighets- organisationen vara sämre anpassad till roll som internationell utbildningsnation. har ett tydligt mandat att informera om svensk högre utbildning i utlandet, men inte att marknadsföra svensk utbildning, något som lärosätena därmed börjat göra på egen hand. Denna situation tillsammans med det antal myndigheter som på olika vis är inblandade i de utländska studenternas närvaro i (SI, , , Internationella Programkontoret, Sida) gör att som mottagarland för utländska studenter kan uppfattas som oklart organiserat och strategilöst. En framtida roll som aktiv utbildningsnation på en global utbildningsmarknad kräver sannolikt en skärpt ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter samt en tydligare strategi för studentutbyte och internationalise- ring av den högre utbildningen. 4Åtgärder för att öka antalet utländska studenter i I det följande redovisas varför antalet utländska studenter skall öka vid och högskolor. Vidare lämnas förslag till insatser som främjar denna utveckling. Kostnader och finansiering redovisas i kapitel fem. Globaliteten är en realitet och även den globala utbildnings- marknaden. Industriländer som , , , , och anser det strategiskt viktigt för näringsliv, utbildning/forskning, samhälle och kultur att öka rekryteringen av utländska studenter till den högre utbildningen. Detta borde även gälla för . Åtgärder för att öka rekryteringen av utländska studenter och lärare är angelägna och måste vidtas annars riskerar svenskt näringsliv och svensk utbildning att hamna på efterkälken. är ett relativt litet land som är ganska sent ute när det gäller etablering på den internationella utbildningsmarknaden. Andra länder har redan en stark position på denna marknad. Framför allt gäller det , , , och . och svenska universitet och högskolor måste därför aktivt marknadsföra svensk högre utbildning. För unga människor, som funderar på utlandsstudier, skall vara ett av de första länder som de väljer. måste även fortsättningsvis stödja uppbyggnaden av högre utbildning och forskning i biståndsländerna. Det finns goda förutsättningar för att skulle kunna bli ett förstahandsval när det gäller utlandsstudier. Vi måste dra fördel av vår långa tradition som framstående kunskapsnation och en nation med en högre utbildning och forskning av god kvalitet.