sou · GOB391d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Vissa kroniska sjukdomar medför behov av specialkost och näringsdrycker, som tillskott eller enda föda. Specialkost är ofta dyr och möjligheterna till ekonomiskt stöd varierar över landet. Industrin och s.k. professionella matlagare kan komma att ta över alltmer av rollen som hemmets producenter av mat. Tillgången ökar på s.k. functional foods, som är vanliga livsmedel som har modifierats för att ge hälsomässiga fördelar. Det är ännu okänt hur en ökad användning av dessa livsmedel kommer att påverka matvanorna i stort. är det ingen fråga som har betydelse från folkhälsosyn- punkt. Matvanorna påverkas av politiken i stort. Det finns en nationell handlingsplan för nutrition antagen, som det är viktigt att stödja. beslutas viktiga delar av jordbruks- och livsmedelspolitiken på EU- nivå. Den nuvarande politiken tar delvis andra hänsyn än sådana som är bra för befolkningens hälsa. Det är angeläget att aktivt enga- gerar sig i det internationella nutritionsarbetet. Samhället har ett stort ansvar för att se till att de livsmedel som finns är säkra, att livsmedelsmärkningen fungerar, att det finns ett bra utbud i hela landet, att alla har tillgång till opartisk information om samband mellan matvanor och hälsa, att de måltider som serveras på uppdrag av offentliga aktörer är goda och hälsosamma och serveras i en stimulerande miljö. Nationella mål för folkhälsan 127 Utmaningar till nationella aktörer bör mot bakgrund av sitt sektorsansvar för livsmedel utveckla sin information till allmänheten om sambandet mellan kost och hälsa. , , , , , , bör arbeta med utgångspunkt från och vidareutveckla strategidoku- mentet Nationella mål och strategier för nutrition –2004. bör verka för tillfredsställande tillgänglighet till dagligvaruservice i hela landet. Staten, kommuner och landsting bör se till att alla politiska beslut som påverkar matvanor och livsmedelssäkerheten underkastas hälsokonsekvensbedömningar, såväl nationellt som inom EU. bör informera sina kunder om matvanornas betydelse när det gäller att förebygga olika sjukdomar. Verka för god och hälsosam mat inom hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården bör i större utsträckning belysa sambanden mellan kost och hälsa och ge individuella råd. Främja, skydda och stödja amning. Ge stöd till dem som behöver specialkost. Skolan bör stödja utvecklingen av hälsofrämjande matvanor genom att göra eleverna till medvetna konsumenter, förbättra skolmåltider- na och använda hem- och konsumentkunskapen mer. 128 Nationella mål för folkhälsan Äldre och människor med funktionshinder som inte kan laga sin mat själva bör ha tillgång till god och hälsosam mat i hemmet och i särskilda boendeformer. Kommunen bör verka för att mat som serveras inom offentligt finansierad verksamhet är god, stimulerande och näringsriktig. Främja utveckling och marknadsföring av hälsosamma livsmedel. Utmaning till hotell- och restaurangbranschen Utbudet av maträtter bör påverkas så att framför allt dagliga arbets- måltider främjar en god hälsa. Nationella mål för folkhälsan 129 Trygg och säker sexualitet Minskad smittspridning av sexuellt överförbara sjukdomar Minskat antal oönskade graviditeter Ingen skall diskrimineras på grund av sexuell läggning Sexualiteten är en viktig faktor i människors liv och har betydelse för lust och livsglädje. Människors syn på sexualitet formas i samspel med andra och efter det samhälle där man växer upp och lever. Det är biologiska, emotionella, sociala och religiösa faktorer som påverkar synen på sexualitet i samhället. Dessa faktorer växlar i betydelse under olika åldrar hos resp. individ, hos olika grupper och i samhället . En lustfylld och trygg sexualitet, fri från fördomar, diskriminering, tvång och våld, är hälsosam. Synen på sexualiteten i samhället som helhet är därför viktig. Den bestämmer t.ex. om människor som är homo- eller bisexuella utsätts för fördomar och diskriminering – och med ohälsa som följd. Den är också väsentlig för kvinnors hälsa. En förnedrande syn på kvinnors sexualitet leder till sexuellt tvång och våld och därmed ohälsa. Sexualiteten förknippas ofta med sexuellt överförda sjukdomar och oönskade graviditeter. Så skall det inte behöva vara. Förutsättningen för att inte de negativa följderna av sexualiteten skall dominera syn- sättet, är att det i grunden råder en positiv och öppen attityd till sexua- litet i samhället. I ett öppet klimat är det lättare att våga skydda sig vid sexuella kontakter. Ett sådant klimat är en viktig förklaring till att det svenska samhället kunnat hindra en dramatisk ökning av hiv. Arbetet mot hiv och andra sexuellt överförda sjukdomar måste dock fortsätta. ökar smittspridningen av klamydia bland de sexuellt aktiva yngsta ungdomarna. Gonorré ökar bland män som har sex med män. Detta tyder på förändringar i det sexuella beteendet och inger oro för att även smittspridningen av hiv kan komma att öka. För att för- hindra en möjlig ökning behöver åtgärder vidtas. I detta ingår bl.a. en bra smittskyddsverksamhet. Ständig vaksamhet måste också finnas för att stödja arbetet mot hiv i de länder där smittspridningen är hög i befolkningen. Den mycket snabba smittspridningen som sker på många håll i världen, t.ex. i delar av , kan komma att utgöra ett hot även i . Den internationella sexhandel som pågår och ökar i innebär ett hot om ökad smittspridning, men vidmakthåller också en kvinnoförnedrande sexualsyn. 130 Nationella mål för folkhälsan Antalet aborter sjönk bland tonåringar. Den högsta frekvensen finns nu bland kvinnor mellan . har antalet aborter dock stigit bland de yngsta tonåringarna. Abort- frekvensen är högst bland dem som bor i socioekonomiskt svaga om- råden. Den ökade tillgången till s.k. abortpiller kommer att minska möjligheterna att följa utvecklingen av antal avbrutna graviditeter i fortsättningen. Aborter kan få hälsokonsekvenser och därför bör pre- ventivmedelsrådgivning vara lättillgänglig och avgiftsfri. När abortråd- givning ges bör den erbjudas både kvinnan och mannen. Att sexuellt överförda sjukdomar och antalet aborter ökar bland de yngsta tonåringarna är en varningssignal om ett sexuellt beteende som kan leda till ohälsa. Tidig upptäckt av sexuellt överförda sjukdomar är viktig, eftersom de annars kan leda till allvarliga konsekvenser som infertilitet, utomkvedshavandeskap och livmoderhalscancer. Skam- känslor i samband med abort är ovanliga, men en abort kan medföra påfrestningar, i synnerhet psykiska. Att förebygga hälsorisker förknippade med sexuellt beteende hand- lar främst om att stärka individens egen identitet och självkänsla. Det gäller också i fråga om sexuella övergrepp. De som utsätter andra för övergrepp lider av en svag självkänsla och identitet. Att vara trygg i sig själv är en viktig allmänt hälsofrämjande faktor, men när det gäller hur man handskas med sin sexualitet är denna självkänsla central. förmedlas sexuella budskap i stor utsträckning genom kom- mersiella kanaler. För att ungdomar skall få möjlighet att reflektera och samtala kring sexualitet, etik och samlevnad är skolans och ung- domsmottagningarnas roll mycket betydelsefull. De måste möta alla elever, oavsett sexuell läggning, etnisk bakgrund, moralisk eller religiös inriktning, med respekt och på lika villkor. Utgångspunkten för samlevnadsundervisningen bör vara det reflekterande samtalet. Det är särskilt viktigt för att ungdomar från olika kulturer aktivt skall kunna delta. Sexualiteten som en källa till livsglädje finns långt upp i åldrarna. Kunskapen om sexualiteten som hälsofrämjande faktor, både ur ett genus- och åldersperspektiv, bör öka. Det är diskriminerande att för- knippa sexualitet med ungdom och skönhet. Attityden i samhället måste förändras, så att också äldre människors behov erkänns. Än svårare är situationen för vissa funktionshindrade, som i rehabiliterings- och vårdsammanhang ofta möter attityder som om de inte har sexuella behov. Det är ett diskriminerande synsätt. Nationella mål för folkhälsan 131 Män som har sex med män Personer som har vistats i eller kommer att vistas i regioner med en hög frekvens av STD/hiv Hivsmittade och deras partners Utmaningar till nationella aktörer bör i samarbete med och följa utvecklingen av STD/hiv. bör följa utvecklingen inom sex- och samlev- nadsområdet. bör förstärka informationen om STD/hiv till nyanlända personer. bör verka för att förbättra sex- och samlevnadsunder- visningen i skolan. bör förstärka rådgivningen om sexualitet och smittskydd till internerna. Försvarshögkvarteret bör förstärka insatserna för att nå värnpliktiga med information och samtal kring sexualitet och STD/hiv. bör ge information om sexuellt överförda sjukdomar, smittspridning och preventivmedel till sina kunder. bör förstärka undervisningen i frågor som rör sexualitet och STD/hiv i lärarutbildningen. Utmaningar till kommuner och landsting Utveckla skolans sex- och samlevnadsundervisning. Utveckla ungdomsmottagningarna och det individuella stödet i skolan. Erbjud i större utsträckning frivilligorganisationerna att verka i det STD/hiv förebyggande arbetet. Öka tillgängligheten till preventivmedelsrådgivning och värna om avgiftsfriheten. 132 Nationella mål för folkhälsan Verka för ökad kondomanvändning för att minska smittspridning genom riktade insatser till grupper där smitta huvudsakligen sker. Öka tillgängligheten till provtagningar avseende STD/hiv. Vid abortrådgivning bör denna erbjudas både kvinnan och mannen. Sprid information om förekomst av STD/hiv i olika länder. Nationella mål för folkhälsan 133 En halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa En halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest Ingen skall utan eget val utsättas för rök i sin omgivning Tobak är den enskilt största hälsorisken i . Var fjärde rökare dör i medelåldern av sin rökning. De vanligaste medicinska effekterna av rökning är besvär i luftvägarna, kroniskt obstruktiv lungsjukdom, lung- cancer, andra cancerformer, hjärt-kärlsjukdomar, allergi, tandlossning, impotens m.m. Lungcancer är den vanligaste orsaken till cancerdödsfall i världen. Tobaksrökning är den främsta orsaken till detta. Rökningens negativa effekter drabbar också personer i omgiv- ningen. Man finner därför samma sorts skador hos dem som utsätts för miljötobaksrök, s.k. passiv rökning, som hos rökarna själva. Risken avgörs av koncentrationen av rök i luften och exponeringens längd. I dör omkring 8 000 personer på grund av rökning. Därutöver tillskrivs 500 dödsfall passiv rökning. En effekt av rökning är att risken för plötslig spädbarnsdöd ökar. Det har skett en kraftig minskning av tobaksbruket. röker av befolkningen, men det föreligger stora skillnader mellan olika grupper och mellan män och kvinnor. Bland unga och medelålders är det fler kvinnor än män som röker. Unga flickor röker betydligt mer än pojkar. Det är stora skillnader mellan hög- och låginkomsttagare, yrkesgrupper, etniska grupper och civilstånd. röker t.ex. av män som är högre tjänstemän medan av ensamstående mammor är rökare. Hos vissa etniska grupper röker hälften av männen men mycket få av kvinnorna. Ny kunskap visar att bruket av tobak inte är följden av ett fritt konsumtionsval, utan tobak är istället en drog med snabb tillvänjning. Nästan alla som börjat röka har gjort det innan de uppnått vuxen ålder. Tobaksbruk bör därför ses ur ett drogpolitiskt perspektiv och inte som vilken konsumtionsvana som helst. Ett sådant synsätt medför att tobaken måste bekämpas mer aktivt än som har gjorts. Snusbruket ökar hos både män och kvinnor. Blandbruk av cigaretter och snus är utbrett. Hälsoeffekterna av långvarigt snusande är otill- 134 Nationella mål för folkhälsan Det föreligger ett behov av att studera effekterna främst på hjärt-kärlsystemet, ämnesomsättningen (diabetes) samt vid graviditet och amning. Snusfrågan har aktualiserats inom EU och Sve- rige har ett ansvar att värdera snusets hälsoeffekter. Arbetet mot tobak måste vara integrerat med allt annat folkhälsoarbete, eftersom de stora skillnaderna i tobaksbruk i olika grupper av befolkningen visar att frågan om varför man röker är komplex. Det handlar om livsstilsmönster som har sin grund i sociala villkor och bara delvis om information om tobakens skaderisker. Att de som röker mest är de som har det svårast ekonomiskt, har kortast utbildning och i övrigt lever under förhållanden som är pressande för individen, understryker betydelsen av ett samordnat folkhälsoarbete. Det finns många riskfaktorer för ohälsa samlade hos vissa grupper av befolkningen, varav rökning är en viktig sådan. Alla barn bör få en tobaksfri livsstart, eftersom man vet att nikotinet och andra ämnen från tobaken förs över till fostret. Det betyder att mödrahälsovårdens arbete med att informera och stödja gravida kvin- nor som röker att sluta är synnerligen viktigt. Alla barn har rätt att växa upp i en rökfri miljö, eftersom den passiva rökningen är farlig. Sam- hället har ett särskilt ansvar för att skydda barn mot de skador som röken förorsakar. Att nå småbarnsföräldrar, framför allt genom barn- hälsovården, så att barn aldrig utsätts för rök är mycket angeläget. Skolans roll som förmedlare av information kring olika livs- stilsrisker, som tobaksbruk, har betydelse. fungerar inte den kun- skapsförmedlingen tillfredsställande. Om informationen görs på fel sätt kan den istället motverka sitt syfte. Det är en utmaning för skolan att hitta metoder för att på ett respektfullt sätt möta ungdomarnas attityder och livssituation, som kunskapen om tobakens risker måste förmedlas. Omgivningens rökvanor och inställning till rökning har generellt stor betydelse för barns och ungdomars benägenhet att börja röka. Det gäller inställningen i hemmet, i skolan, i föreningsverksamhet och den offentliga miljön i stort. Om rökning uppfattas som ett självklart och accepterat inslag i vuxenvärlden, ökar risken att barn och ungdomar börjar röka. Lokaler för barn och ungdom och gemensamhetslokaler av skilda slag är rökfria till följd av lagstiftning. Caféer, restauranger och andra serveringslokaler utgör numera de enda allmänna lokaler där rökning tillåts. Dessa lokaler utgör också en av få platser där tobaks- reklam är allmänt förekommande. Det är viktigt att fler stödjande miljöer skapas som bidrar till minskad rökning bland ungdomar. Att skapa helt rökfria miljöer inom vården och på skolor är en viktig signal till barn, ungdom och dem som är sjuka. Initiativ kan tas lokalt för att få allt fler miljöer helt rökfria. Nationella mål för folkhälsan 135 Med ett drogpolitiskt synsätt på tobaken är det också ett ansvar för samhället att hjälpa dem som vill sluta röka. Olika former av rök- slutarstöd måste stödjas. Hälso- och sjukvården måste bli bättre på att hjälpa dem som vill sluta. Skolhälsovård och ungdomsmottagningar kan på olika sätt stödja ungdomar som vill sluta röka. Arbetsgivare kan verka för att de anställda får hjälp med att sluta röka om de vill. Meto- der för rökavvänjning är flera. Det kan t.ex. ske genom rökslutar- grupper och subventionering av nikotinersättningsmedel. Tobakens skadeverkningar kan minskas genom olika insatser. Det handlar om information och stöd till olika grupper, men också om lagstiftning och restriktioner för att förhindra tillgänglighet och skydda barn, ungdom och arbetstagare för att utsättas för risker. Det har skett en tämligen snabb förändring av de allmänna attity- derna gentemot tobak, i takt med att kunskapen om tobakens omfattan- de skadeverkningar har ökat. är det – till skillnad mot – allmänt accepterat att offentliga miljöer och arbetsmiljöer är rökfria. Internationellt sker nu alltmer samordnade insatser mot tobaken. Det sker genom ökad information till medborgarna, genom olika former av restriktioner och förbud men också genom kamp mot tobaksbolagen. I ingen annan fråga som har stor betydelse för befolkningens hälsa finns det så starka intressen som av vinstskäl motarbetar folkhälsoarbetet som i tobaksfrågan. Tobaksbolagen försöker nu få människor i tredje världen att börja röka. Tobaken har blivit ett av de största hoten mot hälsan i världen. WHO har inlett ett arbete för att få en internationell konvention kring tobaken. Allt fler länder satsar stora summor på omfattande informationskampanjer om tobakens skadeverkningar som restriktioner för tillgänglighet införs. Inom EU pågår arbete med ett direktiv kring produktkontroll och märkning av tobaksvaror. Den bör driva en restriktiv tobakspolitik inom EU. I har skattepolitiken använts för att hålla tillbaka kon- sumtionen. Det finns ett mycket tydligt samband mellan skattenivå och konsumtion. finns en stor illegal marknad som man inte kan bortse från när man använder skatten som ett redskap för att minska konsumtionen. Nya införselregler kring tobak som beslutats av EU kommer att innebära att billiga tobaksvaror lättare kommer att finnas i . Det innebär att traditionella instrument som skatter och införselregler kan ha lika stor betydelse som medel för att minska konsumtionen. Tobakslagen har skärpts successivt. Det är bl.a. förbjudet att sälja tobak till minderåriga. förekommer sådan försäljning ändå. Oseriösa handlare säljer också smuggelcigaretter. 136 Nationella mål för folkhälsan lättare skall kunna ha kontroll över att tobaksförsäljningen sker enligt lagen anser kommittén att ett licenssystem behöver införas. Endast de butiker eller andra inrättningar som kommunen anser kan följa lagen skall ges licens att sälja tobak. och kommunerna föreslås bli tillsynsmyndigheter. Kommittén föreslår att dessa bestäm- melser skall införas i tobakslagen. Mer utförliga motiveringar för detta anges i kap. 8. Rökning i offentliga miljöer är enligt tobakslagen förbjuden. Arbetsgivarna är också skyldiga att tillse att ingen arbetstagare mot sin vilja tvingas andas in rök. I tobakslagen har undantag gjorts för caféer och restauranger. Det är också i dessa miljöer som människor upplever att de besväras mest av rök. Tobakslagen behöver skärpas på denna punkt och kommittén lämnar förslag om detta. Det finns ingen anledning att – med den kunskap som finns om den passiva rök- ningens skadlighet – acceptera att rök finns i miljöer dit allmänheten äger tillträde. Arbetstagarna i restaurangmiljö utsätts för sådana gifter i tobaksröken som är totalt förbjudna i andra arbetsmiljöer, bl.a. därför att de är cancerframkallande. Många människor med astma eller andra luftvägsbesvär har stora svårigheter eller måste helt avstå från att vistas i rökiga miljöer. Det är diskriminerande om offentlig miljö inte är tillgänglig för hela befolkningen. Mot bakgrund av att tobaken är ett så allvarligt hot mot hälsan, att den är en av de stora orsakerna till skillnaderna i hälsa mellan olika befolkningsgrupper och att det finns starka vinstintressen som aktivt vill bibehålla och öka tobaksbruket, krävs kraftfulla insatser från samhällets sida. Därför är det angeläget att skärpa tobakslagen. I kap. 8 motiveras detta mer utförligt. Det behöver utvecklas nya metoder för hur man skall kunna arbeta med preventiva åtgärder på bästa sätt. Det krävs också ett kontinuerligt arbete med utbildning och information, inte minst i samband med en skärpning av tobakslagen. bör utöver tillsynsrollen över tobakslagen också få rege- ringens uppdrag att genomföra utåtriktad information och samordna insatserna nationellt med den lokala nivån. Nationella mål för folkhälsan 137 Utmaningar till nationella aktörer Tobakslagen bör skärpas så att undantaget för restauranger och caféer tas bort. Tobakslagen bör skärpas genom att ett licenssystem införs för för- säljning av tobak. bör bli statlig tillsynsmyndighet och kommuner- na bli lokal tillsynsmyndighet. bör få ett särskilt regeringsuppdrag att bedriva information till allmänheten om tobakens skadeverkningar och sam- ordna det nationella och lokala tobaksarbetet. Skatten bör användas som instrument för att hålla tillbaka för- säljningen av tobak. Smuggling av cigaretter bör bekämpas. alt. bör ha särskilda medel att ge till organisationer som bedriver tobakspreventivt arbete. bör verka för att förbättra skolans ANT-undervisning (Alkohol, Narkotika, Tobak). bör ges i uppdrag att tillhandahålla information om tobakens skadeverkningar till sina kunder. Ökad satsning på mödra- och barnhälsovården kring tobakens skaderisker. Hälso- och sjukvården ges större ansvar för rökslutarstöd. Se till att all hälso- och sjukvårdsverksamhet är helt rökfri. Integrera tobaksprevention med annat folkhälsoarbete. Förbättra informationen och undervisningen kring tobak i skolan. Se till att all barn-, ungdoms- och vårdverksamhet är helt rökfri. 138 Nationella mål för folkhälsan Utmaning till fackliga organisationer, invandrarorganisationer m.fl. Satsa på rökslutaraktiviteter för medlemmarna. Erbjud anställda olika former av rökslutarstöd. Nationella mål för folkhälsan 139 Punktnykterhet i samband med graviditet, väg- och sjötrafik, på arbetet och i idrotts- och motionssammanhang En stor del av befolkningen uppfattar det som något lustfyllt att dricka alkoholdrycker. Det är för många förknippat med festlig eller avkopp- lande samvaro och god mat. Dryckesvanorna skiljer sig betydligt mellan olika kulturer. I har det varit vanligt med berus- ningsdrickande, med låg eller ingen konsumtion alls mellan berusningstillfällena. Vid var alkoholmissbruket mycket utbrett. arbete och allt hårdare regleringar gjorde att missbruket minskade kraftigt första hälft. Svenskarnas alkoholvanor förändras i takt med den ökande inter- nationaliseringen. Det mer måttliga drickandet i vardagssituationer har ökat. har andelen med regelbundet berusningsdrickande mer än fördubblats . Kvinnor har under det senaste decen- niet påtagligt ökat sin konsumtion. har ungdomar i viss utsträckning ökat sin alkoholkonsumtion. har den lägsta registrerade försäljningen av alkohol inom EU-området. Alkohol- skadorna ligger också på en låg nivå jämfört med andra EU-länder. Även med den oregistrerade konsumtionen inräknad har en mycket låg konsumtion jämfört med andra länder. Alkoholen förorsakar stora folkhälsoproblem. Överkonsumtion av alkohol medför medicinska skador och sociala problem av stor om- fattning. Alkoholen utgör en av de tunga faktorerna bakom våld, olyckor, sjukskrivningar, sjukhusvård och förtidspensioneringar. Anta- let dödsfall som är direkt alkoholrelaterade är mellan 5 000 till 6 000 personer. Dessutom är många av dödsfallen i trafiken i sin tur alkoholrelaterade. Alkohol har också en roll i självmord, skador och en rad sjukdomar, inte minst hjärt-kärlsjukdomar. av patienterna inom den slutna sjukhusvården lider av alkoholrelaterade sjukdomar. Alkohol har ett starkt samband med våldsbrott. av alla gärningsmän och av alla offer för polis- anmält våld är alkoholpåverkade. Vuxnas alkoholvanor har en direkt inverkan på barns liv. Mer än 100 000 barn beräknas växa upp i hem där minst en av föräldrarna har alkoholproblem. 140 Nationella mål för folkhälsan det mellan 100 och 200 barn med skador orsakade av mödrarnas alkoholproblem. Alkoholskador drabbar inte endast högkonsumenter, även om dessa löper högst individuell risk. Människor som genomsnittligt sett inte dricker så mycket alkohol att det skadar kroppen medicinskt, kan ändå drabbas av eller förorsaka andra människor skador vid berusnings- drickande eller vid tillfällen som kräver ett nyktert uppträdande. Alko- holskador är därför inte endast knutna till en liten grupp människor med svåra alkoholproblem. Mäns dödlighet i alkoholrelaterade sjuk- domar är högre bland arbetare än tjänstemän, trots att konsumtionen är något högre i tjänstemannagrupperna. För kvinnor är dödligheten i levercirrhos högre bland lägre tjänstemän än bland arbetargrupper. Däremot är alkoholism, alkoholpsykos och alkoholförgiftning högre hos kvinnor i arbetaryrken. Detta visar att det inte bara är kon- sumtionsnivån i genomsnitt som avgör alkoholskadorna. Det handlar också om dryckesvanor och den sociala situation som människor be- finner sig i. De regionala skillnaderna i alkoholrelaterad dödlighet är stora.