sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Kapitalkostnaden vid avskrivning blir ca 336–. Forcerat utbyte av äldre vedpannor STEM har föreslagit38t att all vedeldning skall ske i miljögodkända pannor eller på motsvarande sätt . Ett sådant mål måste innebära en kraftigt forcerat utbyte av äldre pannor. Med nuvarande takt tar det att få beståndet utbytt. Om vi har ambitionen att skrota ut hela beståndet inom en generation behöver vi minst fördubbla utbytestakten. Då har ytterligare ca 175 000 pannor byts ut till 2010. Om det skall ses som ett komplement till kraven på ackumulatortankar minskar utsläppen med ytterligare med ca . Åtgärden innebär ett forcerat utbyte av pannor till nya eller alterna- tivt ombyggnad med pelletsbrännare för befintliga pannor. Beräkningar är gjorda utifrån antgandet att är av det gamla beståndet vedpannor utbytt eller på annat sätt åtgärdade. Kostnaden uppskattas till 2 100–och total- kostnaden uppgår då till 280–. Åtgärden omfattar kostnader för konvertering av kol, Eo 2-5 och Eo 1 i fjärrvärmesystemet. Konvertering sker till biobränsle. Beräkningarna utgår från de fysiska potentialerna. Beräkningarna är redovisade i olika skikt i fjärrvärmesystemets belastninsgkurva. Nedan anges beräkningar över kostnader och reduktioner för skikt 1–3 (utnyttjningstiden är för dessa skikt). 38 Energimyndightenes miljömålsrapport, (N1999/6763/ESB). I ambitionsnivå medel antas att konvertering bort från kol sker med måttlig höjning av energibeskattningen. De ekonomiska konsekvenserna sammanfattas nedan Potential byte till biobränsle från Drift och underhåll, kr/år Totalkostnad, kr/år Beräkningarna ovan avser en avskrivningstid . Om av- skrivning tillämpas blir konverteringarna lönsamma med de bränsle priser som antagit. Det bedöms att en möjlig utbyggnadspotential för att ta tillvara spill- värme från industri är ca . Potentialen bedöms vara . Olika hinder finns för att utbyggnaden inte kommer till stånd. Kostnadsberäkningar inte gjord. Det antas att totalkostnaden är nära noll. Reduktion av kväveoxider inom NOx avgiftskollektivet Underlaget till beräkningarna härstammar från (). Man antar att SCR anläggningar (selective catalytic reduction) installerats för anläggningar som är större än 30 MW och utsläppsnivån ligger på /MJ. För anläggningar <60 mg/MJ antas att, slip tail, katalysator installeras (kostnadsnivå 80–/kg.) Utsläpp 1998 från NOx avgiftskollektivet var . Nyttiggjord energinivå var , vilket motsvarar ca tillförd energi. STEM anger i sin tilläggsrapport39 att bränsleinsatsen inom industrin ökar från 58 till . Motsvarande värden för fjärrvärme är och . Om dessa siffror är jämförbara utgör NOx avgiftskollektivet ca 2/3 delar av den tillförda bränsleenergin från dessa sektorer. Kompletterande rapport till . De av ÅF beskrivna potentialen innebär en medelutsläppsnivå på /MJ mot /MJ 1998. Det anses att beskrivningen ovan är en potential. Styrmedelsdiskussion saknas men en höjning av NOx-avgiften är en tänkbar lösning som ger en del av potentialen eller generella krav enligt . Investeringskostnader anges ej, men en totalkostand på 120–anges som en rimlig nivå. Vi har bearbetat förslaget ytterligare och försökt bedöma effekten av att höja kväveoxidavgiften till /kg. Vi har antagit att anlägg- ningar större än 30 MW och med ett utsläpp som är större än /MJ installerar SCR utrustning eller liknande system som ger reduktion. Anläggningar mindre än 30 MW och som ännu inte infört en aktiv åtgärd antas genom förbränningstekniska åtgärder kunna minska utsläppen . Med dessa förutsättningar bedöms utsläppen inom fjärrvärmesektorn minska med ca och för industrins pannor som är anslutna till avgiftssystemet med ca Sänkt svavelinnehåll i eldningsolja Eo 2–5 Svavelhalten sänks i tung eldningsolja från ca 0,3 till 0,1 viktprocent. Kostnadsskillnaden har erhållit från leverantör av eldningsolja och uppgår till ca /m3. Beräkningarna grundar sig på dagens produkter i raffinaderierna och inte på någon investering. Med andra ord beror svavelinnehållet på ursprungsoljans svavelinnehåll. Baserat på hela kollektivet som använder tung eldningsolja blir årskostnaden ca . Underlag från och . Fjärrvärmebyrån40 har beräknat att Fjärrvärmeföretagen kan spara 600–genom att sänka fjärrvärmetempe- raturen med i snitt . Det är främst användningen av fossila bränslen som reduceras när temperaturnivåerna sänks i fjärrvärmenäten. Lägre temperaturnivå ökar utnyttjandet av värmepumpar, rökgaskondensering och temperatur- begränsad spillvärme. I befintliga kraftvärmeverk kan mer el pro- duceras. Dessutom sjunker distributionsförlusterna. 40 FVB-Nytt, nrb-99 (). och mellanlastbränslen som gasol och olja reduceras. Nyproducerad el ersätter elproduktion någon annanstans på elmarknaden, t.ex. utländsk kolkondens. Intäkten från fjärrvärmeförsäljningen var 1998 16,3 miljar- der kronor. Genom åtgärden kan således företagen spara ca 3–4 pro- cent. Kostnaden antas var mindre än noll för denna åtgärd, en förändrad energibeskattning ökar incitamenten. Taxesättning och bristande kun- skap är hindren. Förbättrad stoftrening små biopannor Mindre anläggningar för fasta bränslen har vanligtvis stoftrening av typen multicykloner. En förbättrad stoftrening kan åstadkommas med annan teknik, exempelvis elektrofilter. Det är framför allt partiklar mindre än som minskas genom el-filterteknik. Utsläppen beräknas sänkas från /m3 till /m3. Omfatt- ningen av biobränslepannor är inte fullt känd. Enligt Svensk Anlägg- ningsprovnings pannregister fanns ca 430 pannor mellan 1 och 10 MW . Den total energimängden uppskattats då vara ca . Följande data över kostnader kommer från Naturvårdsverket.41 Miljoner kronor/år Totalkostnaden beräknas bli ca . Åtgärden ingår inte i något av våra ambitionsnivåer. 41 Emissioner från små värmeanläggningar, 4871. Energieffektivisering i industrins hjälpsystem Underlag kommer från . Åtgärden behandlar energieffektivisering av sådan utrustning som inte är produktionsrelaterad, det vill säga hjälpsystem som ventilation, belysning, byggnad, kylsystem, styr- och reglerutveckling, tryckluft och värmesystem. genomfördes energikartläggningar inom ramen för , som finansierades av /Energi- myndigheten. Målsättningen med projektet var att företag som infört miljöledningssystem även skulle arbeta rationellt med energifrågor. Dessutom syftade energikartläggningarna till att identifiera lönsamma eller nära lönsamma åtgärder för att sammanbinda dessa miljöför- bättringar med t.ex. utsläpp av koldioxid eller kväveoxider. Sam- mantaget identifierades och analyserades 800 åtgärder, varav 450 åtgärder från verkstadsindustrin ligger till grund för beräkningarna i åtgärdspaket 1. Företagen är alltså inte statistiskt utvalda vilket ger en osäkerhet i uppskalningen av dessa företags besparingspotential till riksnivå. Beträffande åtgärdernas kostnader så är dock osäkerheten betydligt mindre. Uppgifterna om reduktionspotential och energiminskningspotential är hämtade från medverkande verkstadsföretag inom EKO-Energi- projektet.42 Siffrorna har därefter skalats upp till nationell nivå. Förhållandet mellan energianvändningen beträffande hjälpsystem i verkstadsindustrin och andra studerade branscher har tagits fram och använts för att beräkna potentialerna för respektive bransch. För verkstadsindustri finns uppgifter om CO2-emissioner från användningen av fjärrvärme att tillgå och dessa emissioner ingår i totalsiffran (170 kton CO2/år) för verkstadsindustrin. Inom övriga branscher fanns inga uppgifter om CO2-emissioner tillgängliga för användningen av fjärr- och spillvärme. Relationen mellan siffrorna på utsläppen är därför inte helt överensstämmande med den energibesparing som kan göras i varje bransch. Genom en genomgång av redan genomförda energieffektiviserings- projekt inom tillverkningsindustrin så har reduktionspotentialen för utsläpp av NOx, SO2, VOC och stoft kunnat uppskattas. 42 Se den underlagspromemoria som lät utarbeta åt . Industrins möjligheter att åstadkomma minskade koldioxidutsläpp. Reduktionspotential avseende CO2, NOx, SO2, VOC och stoft samt energianvändning inom olika branscher i industrisektorn. Avser åtgärder som sparar värme/bränsle i anläggningarnas hjälpsystem. gasol GWh/år SO2 ton/år NOx ton/år *Uppgifter för användning av fjärr- och spillvärme inom dessa branscher finns inte tillgängliga. **Elbesparingen är sådan besparing som uppkommer vid åtgärder som syftar till att minska energianvändningen för uppvärmning, inte den totala besparingspotentialen för elåtgärder. Inga CO2-emissioner har beräknats för elanvändningen. Av den potential som beskrivs i tabell ovan beräknas mellan 10 (låg ambitionsnivå) och (hög ambitionsnivå) vara realiserbar genom informationsinsatser. Det är kostnaden för att realisera mellan som är redovisade. uppskattas till mellan 200–och total- kostanden beräknas bli en vinst på mellan 50 till . Tänkbara styrmedel för att realisera denna potential är riktad infor- mation, frivilliga avtal, tillämpning av och ekonomiska styrmedel. Processrelaterad energibesparing inom industrin Dessa åtgärder består av merinvesteringar i mer energieffektiva tekni- ker i samband med det normala utbytet av tekniker. Företagens avkastningskrav leder till att det i många fall går att få ett mer energi- effektivt utförande på ny utrustning. Paketet består i en uppskattning av hur mycket mer effektiva vissa branscher kan bli om man konsekvent väljer bättre teknik än normalt. Paketet redovisas i termer av minskad energianvändning om företagen till dess gör ett bättre val av ny teknik. Åtgärdspaketet baseras på en studie där arbetsmaterialet har tagits fram under en begränsad tidsperiod.43 Studien behandlar energiintensiva branscher inom industrin, dvs. järn- och stålindustrin, metallindustrin, massa- och pappersindustrin, kemiindustrin, gruvindustrin, samt en del av mineralindustrin. Det redovisade materialet baseras på underlag i form av tidigare studier samt ett antal intervjuer med företrädare för branschorgan och enskilda företag. Åtgärderna påkallas inte enbart av energiskäl, utan genomförs sannolikt i samband med en förändring eller utökning av tillverknings- processen. Detta innebär att energieffektiviseringsåtgärderna kan förväntas ske som en ökning av produktionen äger rum och resultatet blir därmed en minskning av de specifika utsläppen, men en total ökning av utsläppen. Åtgärderna är alltså per definition inte lönsamma för företagen, men utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv blir åtgärderna lönsamma. I tabellen nedan redovisas den översiktligt bedömda besparings- potentialen inom processrelaterad energianvändning i energiintensiv industri som kan uppkomma till följd av ökade energipriser, lågt ränteläge eller stödåtgärder. Siffrorna avser minskningar uppkomna till 43 Studien som avses är Industrins möjligheter att åstadkomma minskade koldioxidutsläpp som utarbetat på uppdrag av Energi- myndigheten inom ramen för myndighetens arbete åt . Det bör noteras att materialet inte är tillfredställande kvalitetssäkrat, då detta inte var möjligt med den tid som stod till förfogande. Materialet är sålunda ofullständigt och det finns osäkerheter i de bedömningar som redovisas. följd av minskad specifik energianvändning. Potentialen för staten att minska utsläppen av NOx och SO2 med t ex investeringsstöd är bedömd till 1 002 respektive 1 864 kton. Merparten av de tillfrågade industrierna förväntar sig en ökning av produktionen, vilket medför en total ökning av energianvändningen. Potentialen för minskad elanvändning som redovisas nedan är be- dömd på samma sätt som för minskad användning av fossila bränslen. Till skillnad mot paket 1 får man inte denna elanvändningsminskning på köpet utan ytterligare resurser måste tillkomma för att potentialen ska genomföras. Det följer dock en minskad elanvändning även för åtgärder i syfte att minska fossila bränslen som är bedömd till ca 60 GWh. Reduktionspotential avseende koldioxid, NOx, SO2, VOC och stoft samt energi för åtgärder som kräver statliga insatser alternativt genomför på grund av ökade energikostnader eller lågt ränteläge. Avser åtgärder som sparar bränsle och el enbart i branschernas produktion. gasol GWh/år SO2 ton/år NOx ton/år Åtgärder avser sådana som har en återbetalningstid på mindre än . STEM har i princip halverat potentialen för koldioxid jämfört med preliminär rapport från . Investeringarna anges i ett brett band mellan 150–. Potentialen ovan sägs vara realiserbara om ökade energipriser, lågt ränteläge och stödåtgärder. Om man tar hänsyn till besparingarna som erhålles då man sparar på energin blir årskostnaderna en vinst 3 till . Vi antar att den högre potentialen realiseras med högre energi- skatter. Restenergi från järn o stålverk Jernkonoret framhåller att restgaser från järn o stålframställningen kan i större utsträckning än tas till vara bl.a. inom fjärrvärmesektorn och för den egna uppvärmningen. Intresset från fjärrvärme branschen har dock varit svagt . Inom järn o stål industrin pågår också FoU-verksamhet som syftar till att kunna ta tillvar strålningsenergin från stålämnen för nyttigt en energi ändamål. Vi har inte haft tillgång till något kvantitativt underlag för att beräkna effekten av åtgärderna. Rening av utsläppen inom industrin Underlaget till redovisningen nedan kommer från . De har på uppdrag av försökt uppdatera rapporter Reduktion av svavelutsläppen , rapport 4565 och kostnader för att minska utsläpp, rapport 4530. Visst underlag har också kommit från via . Det finns möjlighet att rena utsläppen från industrins förbrännings- processer och ugnar. Olika tekniker kan användas som selektiv katalytisk reduktion, icke katalytisk reduktion (SNCR) och olika typer av förbränningstekniska modifieringar av brännarutrymmet. Det kan finnas såväl fysiska som tekniska begränsningar i användandet av olika reningstekniker. Av säkerhetsskäl kan det vara skäl att inte tillämpa SNCR inom cellulosa industrin. Tillämpning av selektiv katalytisk reduktion (SCR) utrustning inom processindustrin med dess speciella förhållanden är ännu oprövat och innebär att redovisade kostnader är behäftade med stor osäkerhet. Detta bör man komma ihåg när man studerar tabellen över kostnader nedan. Stiftelsen och luftvårdsforskning (SSVL) har utvärderat SCR-tekniken för reduktion av NOx i sodapannor. En genomsnittlig sodapanna har studerats, motsvarande en produktion av massa . Den totala investeringskostnaden uppskattas i rapporten till där kostnaden för själva SCR- utrustningen utgör hälften av kostnaderna. Kostnaden för att rena rökgasen från en sodapanna blir i det tänkta basfallet /år vilket motsvarar /ton avskiljd NOX eller 100 kro- nor/ton massa. Vid installation av SCR-teknik ökar energibehovet på grund av att rökgasen måste återuppvärmas till ca och på grund av det ökade tryckfallet över anläggningen. En stor osäkerhet för tillämpningen av SCR-tekniken gäller hur katalysatormassan klarar rökgasmiljön och de alkalimängder som finns där. Kemisk industri, inkl raffinaderier Soda och lutpannor, förbränningsteknik Järn och stålindustrin, Det finns många källor till kolväteutsläpp inom industrin. I olje depåerna och inom raffinaderierna läcker produkter från cisterner, processanläggningar och rörsystem. Inom livsindustrin släpps betydande mängder etanol ut genom jäsningsprocesser. En annan stor källa är lackering av metall, trä och inom en grafiska industrin. Utsläppen sker inom många företag. Vi har inte haft möjlighet att genomföra studien i detalj utan i stället litat på kostnader för olika typer av verksamheter. 300–4 700 Kemisk industri inkl raffinaderier Endast ett fåtal åtgärder har studerats översiktligt för ytterligare rening av svavelutsläpp inom basindustrierna. Utveckling av ny teknik exem- pelvis inom cellulosaindustrin spelar roll för utsläppsnivån. Sådan teknik ligger inte inom ramen för vår utredning. Inom massa- och pappersindustrin kan torrhalten på tjockluten minska utsläppen av svavel från sodapannorna. Diffusa läckage kan minska genom införande av svaggasystem. Möjlighet finns också att införa ytterligare ett skrubbersteg. Inom gruvindustrin kan skrubberteknik införas för några sinterverk. Svavel i form av svavelväte och koldisulfid släpps ut vi tillverkning av rayonfiber. Flera alternativ står tillbuds varav vissa kräver omfattande ändring av processen och betydande investeringar. 5Klimatkommittens förslag till åtgärder Vi har i stor arbetat med samma underlag som klimatkommittén. För jämförelse anges nedan vilka åtgärder som också vi behandlat. Åtgärder i baspaketet för produktion av el och fjärrvärme Minska användning av fossila Ökad användning av spillvärme från industrin för fjärrvärme ändring av taxesättning för el Förbättring av underlag för avfall eller övriga obeskattade Åtgärder i baspaketet för industrin motorer, pumpar fläktar, mm Höja kunskapen om produkters Uppgifter om klimatpåverkan i Rapportera utsläpp av växthus- Överväga krav i före- åtgärder i större företag Minska energianv., utsläpp av Åtgärder i baspaketet för bebyggelse- och servicesektorn hushålls- och driftel. Ökad vindisolering och fasad- åtgärder i befintliga byggnader Konvertering från olja och el bostadshus och lokaler. Bättre bedöma utfall av olika Undanröja hinder för att bygg- herrar, fastighetsägare och gäster spar energi och minskar utsläppen av växthusgaser. Åtgärder i baspaketet för transporter skatt för tunga fordon säljningsskatt på nya bilar värdet för fri bil bör relateras Möjlighet för kommuner att Låginblandning av bioetanol i Ökad andel godstransport på Transportstödet bör bidra till Strategi för introduktion av Info, Utb, demoproj Överföra biltrafik till gång- och IT, info, demon- Ökad beläggning i bilar. Info, stöd till lokala Minska ökning av transport - efterfrågan, lågemitt flygplan. Öka energieffektivitet i den Driva frågan i IMO Överföring lastbil till järnväg till att nå klimatmålet Åtgärder i baspaketet för jord- och skogsbruk Öka upptag i sänkor i Öka upptag i sänkor i skogen Övriga åtgärder i baspaketet för de tre industriella gaserna, arbetsmaskiner och deponier Förhindra användningen av de Minska utsläpp från deponier Nedan anges tabeller över sammanställning av utsläppen i de olika alternativen. De olika alternativen är härledda utifrån olika marginal- kostnader. Marginalkostnadskurvor återges i figur 1–4 . Marginalkostnader i de olika alternativen inga ytterligare åtgärder <0 kr/kg < 0kr/kg enbart åtgärder för småskalig ved- eldning och föreslagna EG-direktiv 6.1Utsläpp av luftföroreningar i de olika alternativen I tablåerna nedan visas effekten av åtgärderna i de olika ambitions- nivåerna. Det bör observeras att tabellen inte kan summeras. Föreslagna åtgärder och deras effekt i ambitionsnivå låg Öka lastfaktorn långväga transporter Begränsa hastigheten på väg Jämnare körmönster på väg Samordna varudistributionerna i tätort Överföra biltrafik till gång och cykel Ersätta persontransporter med IT Ökad beläggning i fordon Kväveoxidrening på marinens lag- o minbåtar Introduktion av skärpta avgaskrav på Bättre avgasrening på arbetsredskap Lägre elanvändning i lokaler Energieffektivisering av nyproducerade byggnader Intrimning av oljeeldade pannor 60–1 000 kW Individuell värmemätning i oljeeldade lägenheter Injustering av värmen i oljevärmda flerbostadshus Val av energieffektiva fönster Konvertering av elvärme och oljevärme till Effektivisering av pannor i småhus Installation av ackumulatortank för vedpannor Delkonvertering till solvärme i småhus Föreslagna åtgärder och deras effekt i ambitionsnivå medel Öka lastfaktorn långväga transporter Begränsa hastigheten på väg Jämnare körmönster på väg Samordna varudistributionerna i tätort Överföra biltrafik till gång och cykel Begränsa behovet av transporter genom ett Ersätta persontransporter med IT Ökad beläggning i fordon Förkorta flygvägar och minimera köer Förtida introduktion av 2005/avgaskrav Förtida introduktion av 2005/avgaskrav på Utveckla och införa lågemitterande flygplan Överföring av gods från väg till järnväg Förtida introduktion av skärpta krav på Bättre avgasrening på nya arbetsredskap Skärpta avgaskrav på snöskotrar Marinens min- och lagfartyg och kustkorvetter Lägre elanvändning i lokaler Energieffektivisering av nyproducerade byggnader Intrimning av oljeeldade pannor 60–1 000 kW Individuell värmemätning i oljeeldade lägenheter Injustering av värmen i oljevärmda flerbostadshus Val av energieffektiva fönster Konvertering av elvärme och oljevärme till Effektivisering av pannor i småhus Installation av ackumulatortank för vedpannor Delkonvertering till solvärme i småhus Bränslebyte kol till biobränsle i fjärrvärmesystemen Ökat spillvärmeutnyttjande i fjärrvärmesystemen Reduktion av kväveoxider inom NOx Energieffektivisering av industrins hjälpsystem Reduktion av kväveoxider inom Nox- Reduktion av kväveoxider inom processindustrin Reduktion av kväveoxider från industrins Reduktion av flyktiga organiska ämnen inom Reduktion av VOC i oljedepåer och raffinaderier Föreslagna åtgärder och deras effekt i ambitionsnivå hög Öka lastfaktorn långväga transporter Begränsa hastigheten på väg Jämnare körmönster på väg Samordna varudistributionerna i tätort Överföra biltrafik till gång och cykel Begränsa behovet av transporter genom ett Ersätta persontransporter med IT Ökad beläggning i fordon Förkorta flygvägar och minimera köer Förtida introduktion av 2005/avgaskrav på Förtida introduktion av 2005/avgaskrav Emissionsoptimera befintliga motoer i diesellok Byta till nya motorer med bättre Utveckla och införa lågemitterande flygplan Överföring av gods från väg till järnväg Föra över långväga persontrafik från bil/flyg till tåg Förtida introduktion av skärpta krav på Bättre avgasrening på nya arbetsredskap Skärpta avgaskrav på snöskotrar Marinens min- och lagfartyg och kustkorvetter Lägre elanvändning i lokaler Energieffektivisering av nyproducerade byggnader Intrimning av oljeeldade pannor 60–1 000 kW Individuell värmemätning i oljeeldade lägenheter Injustering av värmen i oljevärmda flerbostadshus Val av energieffektiva fönster Konvertering av elvärme och oljevärme till Sänkt svavelinnehåll i lätt eldningsolja Effektivisering av pannor i småhus Installation av ackumulatortank för vedpannor Forcerat utbyte av äldre vedpannor Delkonvertering till solvärme i småhus Bränslebyte kol till biobränsle Bränslebyte tung eldningsolja till biobränsle Bränslebyte lätt eldningsolja till biobränsle Reduktion av NOx inom NOx-avgiftskollektivet Sänkt svavelinnehåll i eldningsolja Reduktion av partikelutsläpp <10 MV Reduktion av kväveoxider inom processindustrin Reduktion av kväveoxider inom NOx- Reduktion av kväveoxider från industrins Reduktion av flyktiga organiska ämnen inom Reduktion av VOC i oljedepåer och raffinaderier Reduktion av svavelutsläpp inom processindustrin därav el-, gas- o fjärrvärmeverk Summa inkl. utrikes sjö och rapportering exkl. utrikes sjö därav el-, gas- o fjärrvärmeverk Summa inkl. utrikes sjö och rapportering exkl. utrikes sjö därav el-, gas- o fjärrvärmeverk Summa inkl. utrikes sjö och rapportering exkl. utrikes sjö Marginalkostnad för reduktion av kväveoxidutsläpp kr/kg NO2 Marginalkostnad för reduktion av flyktiga organiska ämnen Marginalkostnad för reduktion av svavelutsläpp kr/kg SO2 Marginalkostnad för reduktion av partikelutsläpp 7Uppgifter om energianvändningen och andelen fossila bränslen i bostäder och lokaler I kapitel 18 föreslå ett etappmål som innebär att andelen fossil energi inom byggnader – bostäder och lokaler – ska minska till högst . Nedan ges en bakgrund till detta mål. Underlaget baseras på till . Energianvändningen i sektorn bostäder, service m.m. uppgick till , vilket motsvarade en tredjedel av totala energi- användning. av energianvändningen i sektorn bostäder, service m.m. utgörs av användning i bostäder och lokaler. Energin används för uppvärmning av ytor och vatten samt drift av apparater.