sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — Men man kan inte kompensera barn för en barndom de inte har haft och deras barndom behöver inte heller vara fel, därför att den är annorlunda. Barn som växer upp har en barndom som kan vara spännande och rik på utmaningar. är den utan alla de plikter mot auktoriteter, brist på inflytande och rätt att ifrågasätta, som har präglat många vuxnas barndom. Nationella kvalitetsgranskningar 1999. Man skulle kunna uttrycka det som att barn och ungdom inte behö- ver kompenseras för en barndom de inte har eller har haft, utan kom- petens för att hantera sin barndom och sitt framtida vuxenliv. Ett pro- blem i sammanhanget är att vuxna kan ha svårt att hjälpa barn och ung- domar att utveckla de kompetenser som morgondagen kräver. Det krä- ver mycket av nytänkande och förändring också hos de vuxna, inte minst hos de vuxna som yrkesmässigt arbetar med barn och ungdom. I det s.k. har forskare från studier studerat femåringar och deras sociala interaktion på dagis och i familjen.174 Deras studier ger en bild av de sociala kompetenser som främjas i dessa barns miljöer. Det handlar om förmåga att anpassa sig till nya situationer, att kunna ta kritisk ställning, att kunna reflektera över sig själv i förhållande till andra och utveckla en mental flexibilitet som gör det möjligt att integrera olikartade erfarenheter till samman- hängande helhetsförståelse. Det handlar också om att utveckla självtillit och självdisciplin. 174 A.a Seendets villkor. Slutsatserna av är att barns strategier för att hantera sin värld är att använda de andra barnen som referensgrupp och deras prioriteringar är: 2.De aktiviteter man kan delta i Dencik framhåller att fostran ska gå ut på att förbereda barnen – så adekvat som möjligt – för att de ska kunna hantera sina kommande livsbetingelser. Då får vi kanske, framhåller han, akta oss för att fastna i nostalgi över som har gått, en barndom som var. Kanske sken inte solen alltid över vår barndoms landskap – heller. Hur mår barn och ungdomar ? Faktaunderlaget till detta avsnitt har sammanställts av utredningens expert, skolöverläkare . En stor majoritet av barn och ungdomar i känner sig friska, är nöjda med sina liv och trivs med skolan. Ett observandum är ändå att skoltrivseln minskar med stigande ålder och att flickor är mindre nöjda med sina liv än pojkar. Barns och ungdomars hälsofrågor domineras av psykiska, sociala och psykosomatiska problem. Många barn och ungdomar har fysiska eller psykiska funktionshinder. Deras förutsättningar att kunna vara delaktiga i skolans undervisning och sociala liv ställer stora krav på skolans organisation och resurser och tillgången på personligt stöd. Det förutsätter också en samverkan mellan skolan och vårdinstanser utanför skolan, t.ex. barnpsykiatri, barnhabilitering, socialtjä nst och sjukvård. Under skolålder utvecklas många av de vanor och livsstilar som får bestående effekter för vuxenlivets hälsa, det gäller matvanor, motionsvanor, bruk av tobak, alkohol och droger. Det är ett arbetsfält där effekten av de traditionella undervisnings- och arbetsformerna måste starkt ifrågasättas. Det finns ett stort behov av metodutveckling, forskning, kvalitetsarbete och utvärdering det gäller inte minst ämnet idrott och hälsa. Det finns anledning att i ökad utsträckning kritiskt granska skolans arbetsformer, stödinsatser och resursfördelning inte minst ur ett könsperspektiv. Skolan ska vara medveten om att den kan medverka till att skapa nya problem och förstärka gamla. Social klass har på gruppnivå samband med såväl skolframgång allmänt, som olika parametrar som avspeglar barns och ungdomars Om skolorganisationen i en kommun avspeglar en social seg- regation bör det ur ett folkhälsoperspektiv medföra krav på hur skolan och Elevhälsan utformas och dimensioneras. Även om Elevhälsans huvuduppgift är att arbeta med skolrelaterade problem går det inte att alltid göra sådana tydliga avgränsningar. Ansvaret för att barn och ungdomar i behov av mer psykiskt och socialt stöd än vad den egna familjen kan ge, måste ses i ett samlat perspektiv, där samhällets resurser utnyttjas optimalt oavsett förvaltnings- och huvudmannagränser.175 I ett tidsperspektiv uppvisar hälsa och sjukdom hos barn och ungdom en ständigt föränderlig bild. Orsaker till hälsa och sjukdom är oftast invävda i ett mönster med inslag av många olika faktorer och kan också finnas på olika nivåer, alltifrån makronivån – t.ex. den förda ekonomiska politiken – till individuella ärftliga faktorer. Diskussioner och redovisningar av barns och ungdomars hälsa bru- kar vanligtvis redovisa dess motsats, nämligen ohälsa. Sjukdomar, psykosociala problem och brister är i allmänhet väl kartlagda i åtskilliga undersökningar men det är svårare att få en bild av hälsa i positiva termer. Inom ramen för undersökningen Health Behavior in School-aged Children, ett WHO projekt, i administrerat av , har man bland annat frågat barn i vilken utsträckning de känner sig friska och trivs med livet. Undersökningen är genomförd vid fyra tillfällen /86. Den senaste undersökningen i serien genomfördes /98 och riktade sig i likhet med de tidigare till ett riksrepresentativt urval 11-, 13- och 15-åringar.176 1997/98 kände sig av alla 11-åringar helt friska. 11-åringarna hade också en övervägande positiv syn på sina liv såtillvida att av dem svarade att de trivdes mycket bra med sina liv.177 15-åringarna, där tillgängliga uppgifter finns /94, kände sig också i övervägande grad mycket friska ( pojkar , flickor ) men deras trivsel med sina liv var mindre än för 11- åringarna. av pojkarna och av flickorna förklarade sig mycket nöjda med sina liv. Det är också en majoritet av skolbarnen som trivs med skolan, men den andelen minskar med barnens ålder. I årskurs 9 är det ca 2 av 3 skolelever som tycker ganska bra eller bra om skolan. Ett steg framåt, en handbok om för kommuner och landsting. 176Marklund U, 1997. Skolbarns hälsovanor , Tabellrapport. 177Opublicerade data ur 1997/undersökning. Sammanfattningsvis kan man hävda att svenska skolbarn känner sig till övervägande del friska. De är också mycket nöjda med sina liv, som dessa positiva uttryck minskar med ökande ålder som könsskillnader till flickors nackdel framträder. Mot bakgrund av en övervägande frisk och nöjd barn- och ungdomsgeneration avtecknar sig flera olika uttryck för hälsoproblem och hälsobrister. Mönster i hälsans och ohälsans fördelning Hälsans bestämningsfaktorer fördelar sig inte slumpmässigt i befolk- ningen utan det finns mönster i denna fördelning mellan individer och grupper av individer. Dessa mönster gör det möjligt att se hur hälsa, livsvillkor, levnadsvanor och livsstilar skiljer sig mellan olika grupper av individer. Sådan kunskap är viktig i hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande arbete. Inom folkhälsovetenskap har särskilt tre olika perspektiv lyfts fram, nämligen klass, som i detta sammanhang närmast motsvaras av social- grupp, kön, och etnicitet/utländsk bakgrund som fokuserar på hälso- frågor som särskilt gäller barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Folkhälsoperspektivet kompletterar individperspektivet på hur barn och ungdomar mår. Social klass och hälsa Social klass hos barn och ungdom definieras i officiell svensk statistik vanligen utifrån föräldrars yrkestillhörighet varvid man väger in såväl nivå i yrkeshierarkin som utbildning. Långvarig kroppslig sjukdom eller handikapp har i endast vaga eller små samband med klasstillhörighet.178 års svenska undersökningar av psykiska problem hos barn i skolålder visar heller inga helt entydiga samband med social klass.179, 180 Däremot finns samband mellan social klass och risken för barn och ungdom att drabbas av skador/olyckor.181 Vidare har en undersökning av slutlängder hos 10-åriga pojkar och flickor födda , 1943, 1953 och 1963 visat samband (på gruppnivå) 178Sundelin C, Socialmedicinsk tidskrift 8, 1995 179Hagquist C, red, Folkhälsorapport l994. Barns och ungdomars hälsa , l994. 180Hagquist C, , 1997. När krisen slår mot de unga, om uppväxtvillkor . 181Laflamme L, 1999. Social ojämlikhet i skaderisker. mellan socialgrupp och kroppslängd.182 Barns tillväxt visade sig alltså gynnas av de sociala förhållanden som kan kopplas till social klasstill- hörighet. Skillnaden i medellängd mellan barnen i de mest, respektive minst privilegierade familjerna minskade mellan de första mätningarna men ökade . Denna observation, i kombination med historiska data över utvecklingen av slutlängd mellan generationer, antyder att genomsnittlig längd inom en årskull individer är en känslig indikator för hur sociala förhållanden påverkat dessa barns och ungdomars fysiska utveckling. Medan övervikt i historisk tid var ett tecken på rikedom och välmå- ende visar det sig att övervikt hos ungdomar (på gruppnivå) har ett statistiskt samband med låg utbildningsnivå hos föräldrarna. Stadsbarn har mindre ofta övervikt än landsbygdsbarn.183 Mellan skolframgång respektive skolproblem och social klass finns tydliga påvisade samband. I den longitudinella studien av Uppsalabarn födda fanns starka samband mellan olika uttryck för skolproblem (enligt skattning av lärare och skolsköterskor) och socialgrupp och vid ålder.184 I Värmlandsundersökningen 1995 jämfördes olika livsstils- faktorer av betydelse för hälsan hos de elever i årskurs 9 som sökt till vad som i studien beskrivs som gymnasieskolans yrkesförberedande respektive studieförberedande program.185 Dessa två huvudgrupper bedömdes bestå av ungdomar vilkas framtid kunde förväntas skilja sig åt vad gäller social klass. Markanta skillnader i förväntad riktning kunde konstateras mellan grupperna vad gäller tobaksvanor, alkoholbruk, skolk, sjukfrånvaro och motionsvanor. I en undersökning av de elever i som 1981 gick i åk 9 och som sedan följdes till undersöktes bl.a. samband mellan klass och ohälsa.186, 187 Elevernas egna upplevelse av att trivas i skolan hade starka samband med föräldrarnas sociala klass. De elever i studien som inte 182 , 1991. Growth and social conditions. Height and weight of in a public health context. Dissertation, , NHV. 183Rasmussen F, , , april 1999.Trends in overweight and obesity among 18-year-old males in and 1995. Acta Ped Scand vol 88. 184Mellbin T, , Vuille J-C, Growing up in . The role of public services in identification and treatment of health and adjustment part I. Acta ped 81:417-423, 185Se fotnot 6. 186Hammarström A, 1986. Ungdomsarbetslöshet och ohälsa , akad avhandl, . 187Hammarström A, 1996. Arbetslöshet och ohälsa . trivdes i skolan i åk 9 hade sämre relationer till sina klasskamrater och skolkade oftare än andra. De upplevde också lägre grad av inflytande över sin skolsituation och kom att vara starkt överrepresenterade bland dem, som senare blev arbetslösa unga. Arbetslösheten var sedan i sin tur kopplad till ett flertal indikatorer på hälsorisker och hälsobrister. Dessa samband antyder den betydelsefulla roll som skolan kan spela i kopplingarna mellan social klass och ohälsa. Det kan i detta samman- hang också påpekas att påverkan av socioekonomiska förhållanden tar sig olika uttryck beroende på kön. Det finns med andra ord ett könsperspektiv också på social klass.188 Sammanfattningsvis finns ett påvisat samband mellan social klass och hälsa när det gäller skador eller olyckor, livsstilsfrågor såsom alkohol- och tobaksvanor och motion, sjukfrånvaro, skolk och andra skolproblem. Vidare förefaller det på gruppnivå finnas långsiktiga socialt betingade effekter på längdtillväxt. Flera forskningsgrenar har intresserat sig för skolans undervisning och dess sociala miljö i ett könsperspektiv. Från många synpunkter kan flickor här anses missgynnade.189 har även folkhälsovetenskaplig forskning alltmer uppmärk- sammat kön som ett viktigt perspektiv för att förklara skillnader i hälsa och ohälsa mellan individer och grupper av individer. Genusforskningen anser att de skillnader som finns mellan könen skall analyseras utifrån sociala könsroller och den samhällskultur som ger människor av olika kön olika makt. Jag beskriver i detta avsnitt endast skillnader mellan flickor och pojkar. Inom skolan möts de pedagogiska och de folkhälsovetenskapliga erfarenheterna av skillnader mellan könen förutom de skillnader som kan förklaras utifrån klass och etnicitet. Därför är detta ett viktigt kun- skapsområde i skolan. Långvarig fysisk sjukdom och funktionsnedsättning är med undantag för enstaka diagnoser lika vanligt hos pojkar som hos flickor. Psykiatrisk problematik uppvisar stora skillnader mellan pojkar och flickor i skolåldrar. Inom gruppen diagnosticerade neuropsykiatriska funktionsnedsättningar finns oftast en övervikt av pojkar. Hos flickor är denna typ av problem troligen dock vanligare än vad som är känt i 188 i Längre liv och bättre hälsa , en rapport om prevention, SBU- rapport 132 1997. Visst är vi olika, en antologi för kunskap och debatt om likheter och olikheter mellan flickor och pojkar och deras olika villkor och förutsättningar i skolan. dag.190 Det kan bero på att denna typ av svårigheter hos flickor ofta ytt- rar sig på ett mindre iögonfallande sätt än hos pojkar, vilka som grupp betraktade oftare än flickor reagerar med aggressivitet och allmän stökighet. Det kan medföra att pojkar snabbare och lättare uppmärk- sammas och därmed utreds och får en diagnos. En stor del av besökare inom den öppna barn- och ungdoms- psykiatrin utgörs av pojkar med utåtriktade problem. Det är en sam- manfattande beteckning som, med olika bakgrund, karaktäriseras av aggressivitet, destruktivt beteende och oförmåga att följa regler och normer.191 Bland inåtriktade problem utgörs en stor del av depressiva symptom, vilka är ungefär lika vanliga bland pojkar och flickor före puberteten. Därefter sker en markant ökning bland flickor. I en under- sökning av ungdomar 16–i uppfyllde av alla flickor strikta kriterier för depression mot av pojkarna.192 Flickor har också oftare olika psykosomatiska symptom och de blir vanligare med ökande ålder.193 Ätstörningar (anorexi och/eller bulemi) är ett omfattande problem bland flickor från tidiga tonår och med en topp i insjuknande mellan 14 och 19 års ålder.194, 195 Det är en glidande skala mellan flickor som upp- fattar sig som överviktiga (nästan var annan flicka i årskurs 9)196 till manifest anorexi (omkring 1 per 100 flickor)197 och bulemi. Anorexi förekommer också hos pojkar, men mera sällan (1 per 1 000 pojkar). Den vanligaste orsaken till kontakt med sjukvården i skolåldrar är skador eller olycksfall. Pojkar är överrepresenterade i alla ålders- grupper.198 18–av alla skador i åldrarna 7–inträffar i skolan. I relation till den tid man vistas i skolan respektive fritid är risken att skadas i skolan större än . För flickornas del är riskökningen 2,6 gånger och för pojkarna 1,8 gånger. Skolan är således för flickor en 190Gillberg C i Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa , delbetänkande av SOU 1997:8. 191Rydell A-M i Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa , delbetänkande av SOU 1997:8. Epidemiology, nosology, life stress and social network. 193Marklund U, 1997. 194Hällström T i , Kön och ohälsa , 1996. 195Södersten P i Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa , delbetänkande av SOU 1997:8 196Folkhälsoinstitutet Ett liv av vikt. 197Gillberg Ch, , , 1995. 198Jakobsson G, , 1991:12, Barns hälsa i , Kunskapsunderlag till folkhälsorapport. relativt sett farligare miljö att vistas i än för pojkar. Den största gruppen av skador uppkommer i samband med idrottsundervisning, vid vilken flickor skadas oftare än pojkar. Avsiktliga våldshandlingar av andra elever är den därnäst vanligaste skadeorsaken.199 Livsstilsbetingade hälsorisker, som rökning och alkoholbruk, uppvisar också viktiga könsskillnader.200, 201 är rökning vanligare hos flickor än hos pojkar. Flickor, som har lägre tolerans för alkohol än pojkar, dricker också genomsnittligt mindre alkohol än vad pojkar gör. Sjukvårdskonsumtion bland skolbarn visar könsskillnader. Flickor besöker skolsköterskan oftare än pojkar och det gäller såväl medicinska som psykosociala besöksanledningar.202 De flickor som oftast besöker skolsköterskan i årskurs 9 är också i tidigare nämnd undersökning203 starkt överrepresenterade inom en grupp flickor som senare, , varit arbetslösa. Arbetslösheten visade sig i undersök- ningen i sin tur vara kopplad till ett flertal indikatorer för hälsoproblem. Sammanfattningsvis finns stora könsskillnader mellan pojkars och flickors hälsa. För neuropsykiatriska problem finns i allmänhet en övervikt för pojkar, liksom för utåtriktade psykiatriska symtom. Däremot är flickor med stigande ålder oftare än pojkar drabbade av depression. Ätstörningar är också ett problemområde som till helt övervägande del återfinns bland flickor. Flickor röker mer än pojkar och har större sjukvårdskonsumtion. Pojkar är oftare än flickor utsatta för skador och olycksfall. av alla barn i har utländsk bakgrund i bemärkelsen att de själva eller båda deras föräldrar är födda i annat land. Inom denna grupp är skillnaderna stora vad gäller kulturell, social och religiös bakgrund. Därmed är också skillnaderna i hälsa och hälsoproblem mycket stora. Utländsk bakgrund är givetvis ingen risk- faktor för hälsan, men kan i sig medföra såväl skyddsfaktorer som riskfaktorer för enskilda hälsoproblem. 199Hammarström A i Skolan, en arbetsmiljö för alla, Arbetarskyddsstyrelsen 1992. 200Andersson B, , Skolelevers drogvanor 1996, CAN stencilserie nr 31. 201Härenstam A, , i , Kön och ohälsa , 1996. 202Alfredsson J, , 1997. Hur mår barn och ungdom i ? 203Hammarström A, 1996. Arbetslöshet och ohälsa. Fram till 1970- talets mitt bestod invandringen huvudsakligen av arbetskraftsinvandring, ofta från andra nordiska länder. Därefter har flyktinginvandring dominerat.204 Bland såväl barn som vuxna inom gruppen invandrare med flyktingbakgrund är rent fysiska hälsoproblem inklusive smittsamma sjukdomar relativt ovanliga.205 Dock förekommer nyupptäckta fall av kronisk obehandlad sjukdom som i vissa fall är ärftlig. Enstaka barn är bärare av hepatit B eller salmonella eller har varit exponerade för tuberkulos. Barnens tandhälsa är ofta mycket dålig. Inom vissa etniska grupper med tradition av kusingifte kan det uppstå en anhopning av ärftligt betingade sjukdomstillstånd.206 Att vara barn och flykting/invandrare, medför en avsevärt förhöjd risk för psykiska problem. Flyktingbarnens psykiska hälsa är vid ankomsten till ofta dålig207 med ibland olika uttryck för s.k. posttraumatiskt stressyndrom.208 Den psykiska hälsan kan ytterligare försämras av den ovisshet som många familjer länge utsätts för som asylsökande. Ännu efter ett erhållet uppehållstillstånd kan språkproblem, kulturkonflikter, och främlingsfientlighet skapa nya och svårbemästrade problem, inte minst i skolsituationen.209 Det kan gälla allt ifrån innehållet i skolans undervisning om religioner, idrott och hälsa, sexualitet, samlevnad och könsroller till skolmaten. Språksvårigheter kan också bidra till kommunikationsproblem mellan skola och elev/föräldrar. Skolan kan oavsiktligt medverka till utslagning och utanförskap. Men skolan kan också utgöra en trygg tillflyktsort för barn och ungdomar i en i övrigt problemfylld livssituation. Sammanfattningsvis utgör utländsk bakgrund i sig inte en riskfaktor för hälsan men kan i vissa fall medföra en ökad risk för vissa fysiska hälsoproblem, där bristande tandhälsa ofta är den mest påtagliga. Bero- ende på flyktingsituationen och kulturkonflikter är däremot ofta barns och tonåringars psykiska hälsa i riskzon. Skolan kan fungera som en trygg oas för barn och ungdomar med utländsk bakgrund men kan också medverka till utslagning och utanförskap. 204 i Invandrares hälsa och sociala förhållanden, 1995:5 205se fotnot 30. 206Stoltenberg C, , , Daltveit A, : defects and parental consinguinity in . Am J Epidemiology 1997, 145: 439-48. 207Angel B,Hjern A, 1992. Att möta flyktingbarn och deras föräldrar. 208se fotnot 33. 209Aurelius G, Klebak S, Bukne S, i , Barns hälsa och välfärd, Nordisk lärobok i socialpediatrik, Studentlittertur . Livsstil, levnadsvanor och hälsa Många av de stora folkhälsoproblemen har samband med levnadsvanor och livsstil i vid bemärkelse.210 Vanorna grundläggs ofta i barn- och ungdomsår men dess konsekvenser blir inte tydliga förrän i vuxenlivet. Hit hör kostrelaterade sjukdomar och sjukdomar orsakade av rökning, alkohol och andra droger. Hit hör också vanan att röra sig dvs. fysisk aktivitet som både nytta och nöje. Såväl för rökning, alkoholvanor och narkotikamissbruk finns stora regionala skillnader, vilket bl.a. visats i en jämförande analys av ungdomars hälsovanor och hälsobeteende i tre olika västsvenska kommuner.211 Andelen rökare har inte genomgått några större förändringar. av pojkar i årskurs 9 var rökare . För flickor var motsvarande andel 25 %.212 Andelen alkoholkonsumenter bland elever i årskurs 9 har inte för- ändrats i någon väsentlig grad under 1990-talet.213 1996 uppgav av pojkarna att de druckit alkohol (starkare än lättöl) och för flickornas del var motsvarande andel . Ca en fjärdedel av pojkar och flickor i årskurs 9 dricker aldrig alkohol. har andelen storkonsumenter bland pojkar varit i stort sett oförändrad, medan den ökat markant bland flickor. 1998 var av pojkarna i åk 9 storkonsumenter av alkohol mot av flickorna.214 Ungdomars narkotikamissbruk visar en successiv ökning sedan omkring . 1998 uppgav 6–av 15-åringarna i ett riksrepresentativt urval att man prövat narkotika och hade använt narkotika under den senaste månaden. Bland mönstrande 18-åriga pojkar hade prövat narkotika, och hade gjort det senaste månaden.215 till mitten av har andelen barn och ungdomar som motionerar regelbundet ökat. I åldrarna 11–tränar tre fjärdedelar av pojkarna och av flickorna två ggr/vecka eller oftare216. Bland 18-åriga värnpliktiga har emellertid den genomsnittliga vikten ökat med ca och andelen med övervikt (mer än 25) ökat från . 211Berg , , , Erneholm T, , Mattsson- , Ungdomars hälsovanor och riskbeteenden. nr 8 1993. 216Marklund U, 1997. Övervikt visar ett statistiskt samband med föräldrar med låg utbild- ningsnivå. Stadsbarn har mindre ofta övervikt än landsbygdsbarn.217 Longitudinella undersökningar av skolbarn och benskörhet pågår, men man kan redan säga att fler timmar av rörelse i t.ex. skolan ökar bentät- heten (fyra timmars rörelse ökar bentätheten jämfört ). Sexuellt överförbara sjukdomar, t.ex. orsakade av klamydia, är ett väsentligt problem inom ungdomsgruppen. En successiv minskning första hälft har vänts till en viss ökning. Här finns ett kontinuerligt behov av information och undervis- ning, bland annat inom ramen för skolans sex- och samlevnadsunder- visning. I detta ingår också kunskap om HIV som en del. Tonårsgraviditeter i åldrarna 15–har minskat, från omkring 35 per 1 000 flickor till omkring 25 per 1 000 flickor . var aborttalet 17,2 per 1 000 flickor. Andelen aborter har därefter ökat något och var 1998 18,2.218 Det råder mycket stora regionala variationer såväl vad gäller tonåringars graviditeter som aborter. Sammanfattningsvis kan man konstatera att 15-åriga ungdomars tobaks- och alkoholbruk ligger på en relativt hög men ändå stabil nivå. Däremot finns indikationer på att narkotikamissbruket ökar efter att ha varit relativt högt, men ändå legat på en ganska stabil nivå. Även om de flesta ungdomar motionerar regelbundet och oftare än ökar deras medelvikt. Tonårsgraviditeterna har på riksnivå ökat endast obetydligt , men här föreligger stora regionala variationer. Klamydia har ökat bland ungdomarna men även övriga sexuellt överförbara sjukdomar. Olycksfall är den enskilt vanligaste orsaken till dödsfall bland barn och ungdom i skolålder och den vanligaste enskilda orsaken till vård på sjukhus.219 Sammantaget orsakar olycksfall av alla kontakter med sjukvården inom denna åldersgrupp.220 Mest drabbade av skador är 217Rasmussen F, , , . Trends in overweight and obesity among 18-year-old males in and 1995. Acta Ped Scand vol 88. 218Socialstyrelsen , preliminär rapport .