sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt antal Bostadsrätt 5 (357) 46 (3 221) 5 (367) 43 (2 999) 6 944 Hyresrätt 9 (1 529) 58 (10 265) 5 (907) 29 (5 098) 17 799 Totalt 8 (1 886) 54 (13 486) 5 (1 274) 33 (8097) 24 743 Drygt hälften av familjerna i bostadsrätt har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan närmare hälften har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan de båda upplåtelseformerna. Den överrepresentation av familjer med disponibel inkomst under genomsnittet som finns inom hyresrätten är betydligt större bland födda i annat land jämfört med födda i . Familjer med disponibel inkomst över genomsnittet och födda i är överrepresenterade i bostadsrätt, medan motsvarande familjer födda i annat land är jämnt fördelade mellan hyresrätt och bostadsrätt. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de 15 bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. 128 Bilaga 1 SOU 2000:33 Tabell 2.6.4. Andel låginkomsttagare (familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt 56 80 Carlshem 60 80 Centrala stan 50 51 40 59 53 63 Finns ej 54 Mariehem 41 77 Nydalahöjd Finns ej 91 Sandbacka 45 59 59 72 36 58 Väst på stan 51 59 62 86 Öbacka Finns ej 53 Öst på stan 38 56 Samtliga områden 49 70 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Denna segmentering varierar mellan de olika bostadsområdena. I Centrala stan är skillnaden mellan upplåtelseformerna obetydlig, medan bostadsområdet är segmenterat. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i Nydalahöjd och i Centrala stan. Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I Mariehem och är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 129 åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostadsområde erfordras att omkring två femtedelar respektive en fjärdedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. I bostadsområdet på stan, med förvisso få delområden, är segregationen i det närmaste obefintlig och antyder att inkomstfördelningen i stort sett är densamma i hela bostadsområdet. Många av de ingående bostadsområdena består bara av ett delområde och därför har inget mått på segregation beräknas. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation 1 Carlshem 3 ,14 ,13 Centrala stan 3 ,10 ,02 4 ,06 ,24 4 ,06 ,10 1 Mariehem 3 ,37 ,21 Nydalahöjd 1 Sandbacka 6 ,06 ,19 1 3 ,17 ,07 Väst på stan 3 ,02 ,07 3 ,23 ,09 Öbacka 1 Öst på stan 1 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor både i områden med hög och låg andel invandrare. Sandbacka med en låg andel födda i annat land har en stor etnisk segregation, liksom med en högre andel födda i annat land. Däremot är den etniska segregationen förhållandevis låg i det invandrartäta . Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena 130 Bilaga 1 SOU 2000:33 något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. Undantagen är bostadsområdena Öst på stan, Öbacka och där boende med annat ursprung än värderar områdena högre. Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Å lidhem Carlshem Mariehem Nydalah ö jd Sandbacka Ö backa V ä st p å stan Ö st p å stan Centrala stan Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Annat land 2.6.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. För Väst på stan, som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för och , som representerar den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. De äldre värderar å sin sida de yttre bostadsområdena högre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga för de mest centrala bostadsområdena. En förklaring är att många hushåll med låga inkomster också är ungdomar, med en hög preferens för centrum. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 131 Generellt sett är inkomsten högre bland de boende i bostadsrätt än bland dem i hyresrätt. Skillnaden varierar dock mellan olika lägen, så att skillnaden är minst () i det bättre läget och störst () i det sämre läget. 4 Tabell 2.6.6. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusental) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostadsoch hyresrätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 135 155 142 +15% Medel 112 159 118 +41% Sämst 103 149 118 +44% Alla områden 115 152 125 +32% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +31% +4% +20% Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen är större bland boende i hyresrätt än i bostadsrätt. Skillnaden mellan det bättre och sämre läget uppgår för hyresrätt till , medan motsvarande skillnad för bostadsrätt utgör . Vi kan således konstatera att inkomststrukturen, på lägesnivå, är relativt jämn inom bostadsrätten, medan den inom hyresrätten har en tydlig lägesrelation. 4 För att erhålla en överblick över bostadsområdenas attraktivitet är områdena indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: Centrala stan, Öst på stan, , och Väst på stan. Läge Medel: Öbacka, Sandbacka, Nydalahöjd, och Meriehem. Läge Sämre: Carlshem, , , och . 132 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.6.8. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Den nuvarande hyressättningen i är mer eller mindre flack, dvs. den varierar i mycket liten grad efter läge. Däremot är de tillfrågades preferens för olika bostadsområden betydligt mer lägesrelaterad. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 133 2.7 De tillfrågade i har fått uttala sig om hur mycket mer eller mindre man är beredd att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i femton olika bostadsområden i undersökningskommunen. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. I nedanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. Andel individer i de undersökta bostadsområdena fördelad efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyresrätt bostadsrätt 65- år Ej Baronbackarna 100 0 28 18 41 13 66 34 1951 Björkhaga 58 42 36 10 47 6 89 11 754 Brickebacken 100 0 32 24 36 8 73 27 3463 City 89 11 10 26 41 22 92 8 3733 Ladugårdsängen 63 37 36 19 38 6 84 16 1857 Norr 94 6 12 28 35 24 91 9 5033 Rosta 100 0 22 21 36 21 87 13 2131 Söder 92 8 10 18 37 35 84 16 2904 Sörbyängen 42 58 37 12 44 7 89 11 1065 Tybble 100 0 21 22 36 21 87 13 1755 Varberga 100 0 27 23 42 8 60 40 2593 Vivalla 96 4 37 15 39 9 70 30 5467 Väster 93 7 12 29 34 25 92 8 5550 Västhaga 100 0 17 6 44 33 93 7 1387 Öster 70 30 14 22 41 23 93 7 5093 Samtliga områden 90 10 21 22 38 19 83 17 44736 I undersökningen ingår i huvudsak uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framför allt inkomstfördelning och befolkningssammansättning i bostadsområdena samt nuvarande medelhyror. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår däremot både boende i hyresrätt och i bostadsrätt. 134 Bilaga 1 SOU 2000:33 De flesta områdena domineras av hyresrätt, undantaget är här Sörbyängen där det bor ungefär lika många personer i hyresrätt och i bostadsrätt. I områdena Väster, Norr och City bor det en relativt hög andel yngre personer. Områden som Björkhaga, Sörbyängen och Västhaga karaktäriseras av att många barnfamiljer är bosatta där. I Västhaga bor det även många äldre personer, liksom i området Söder. av de boende i de undersökta bostadsområdena är födda utanför . Varberga och Baronbackarna är bostadsområden där många personer födda utanför bor. 2.7.1 Områdespreferens De boendes värdering av olika bostadsområden i , uttryckt som områdespreferens, visar på stor spridning. I genomsnittsvärdena för varje område döljs stora variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är mindre i de centrala områdena jämfört med övriga bostadsområden. , Öster och Söder, som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för Vivalla och Varberga, som representerar den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre. Hur mycket mindre varierar. Det finns dock områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i områdena City är är beredda att betala mer än vad de betalar . För områden som Vivalla och Varberga vill däremot betala en lägre hyra än vad de gör. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 135 Tabell 2.7.2. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande Baronbackarna 78 20 2 643 Björkhaga 54 36 9 637 Brickebacken 84 14 2 633 City 11 45 43 597 Ladugårdsängen 46 37 16 641 Norr 43 48 10 588 Rosta 52 40 8 630 Söder 35 53 12 639 Sörbyängen 50 38 12 642 Tybble 65 30 5 642 Varberga 86 12 1 649 Vivalla 85 13 2 652 Väster 42 49 9 584 Västhaga 62 31 7 643 Öster 32 52 16 621 De boende är endast undantagsvis beredda att betala mer för en bostad i andra bostadsområden jämfört med det egna. Resultatet visar ändå på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 136 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.7.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 634 629 625 588 634 580 623 631 634 635 641 643 576 635 614 Bostadsområde Öster Västhaga Väster Vivalla Varberga Tybble Sörbyängen Söder Rosta Norr Brickebacken /kvm och 1000 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor spridning i uppfattningen om olika bostadsområden och å andra sidan att av de boende uppger ett intervall om per kvm för en bostad i olika områden. Undantagen är City där intervallet är och Varberga samt Vivalla där intervallet är . Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att för en bostad i eller på Vivalla betala mindre, medan andra är villiga att betala mer. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar de egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För dem som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden ger ett varierat resultat beroende på bostadsområde. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 137 som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidensintervallet (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. I värderingen av bostadsområdena i finns ingen signifikant skillnad mellan nöjda och missnöjda/indifferenta boende. Det betyder att värderingen av områdena, oberoende av om de är mer attraktiva eller mindre attraktiva, är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med sitt nuvarande område. De boendes områdespreferens analyseras i nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter de boendes ålder och deras familjeinkomster. Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster? forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. I figurerna nedan relateras områdespreferensen för de olika bostadsområdena till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, mellan eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig hyra i bostadsområdet ifråga. Samtliga bostadsområden i som ingår i denna undersökning, med undantag från Björkhaga, har en medelhyra som är högre än den medelhyra som framkommer av de boendes områdespreferens. Det förhållandet gäller oavsett de boendes ålder2. Hur olika åldersgrupper värderar bostadsområdena framgår av figuren nedan. 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 138 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.7.2. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Vivalla Varberga Brickebacken ä sthaga Bj ö rkhaga Rosta S ö rby ä ngen Ladug å rds ä ngen V ä ster Norr S ö der Ö ster City Kronor/kvm och å r 800 750 700 650 600 550 500 450 400 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Men nivån varierar framför allt mellan de yngre och de äldre. Så värderar de yngre de mest centrala bostadsområdena högre jämfört med de medelålders och de äldre. De äldre värderar å sin sida de yttre bostadsområdena Baronbackarna, högre framför allt än den yngsta åldersgruppen. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 139 Figur 2.7.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Vivalla Varberga Brickebacken ä sthaga Bj ö rkhaga Rosta S ö rby ä ngen Ladug å rds ä ngen V ä ster Norr S ö der Ö ster City Kronor/kvm och å r 800 750 700 650 600 550 500 450 400 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 Överlag värderar de boende med låga inkomster de olika bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga för City. En förklaring är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. Värderingen av ytterområdena Varberga och Vivalla är däremot densamma oavsett inkomstgrupp. 2.7.2 Nuvarande medelhyra Det finns en hyressättning i som i viss mån följer den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck 3 Inkomstgrupperna låg -99 000, mellan 99 000-164 000, hög 164 000-. 140 Bilaga 1 SOU 2000:33 för i områdespreferensen. Skillnaderna är i värderingen av de centrala bostadsområdena. Medelhyra fördelad efter bostadsområde. Bostadsområde Bj ö rkhaga Vivalla Varberga Brickebacken ä sthaga Norr S ö der V ä ster Tybble S ö rby ä ngen Ö ster City Baronbackarna å rds ä ngen Rosta Kronor/kvm och å r 800 750 700 650 600 550 500 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Variationen i de boendes områdespreferens följer för vissa områden variationen i rådande hyror. Områdespreferensen ligger dock på en lägre nivå. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,56. Områdena Baronbackarna, avviker markant från regressionlinjen. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 141 Figur 2.7.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Områdespreferens 400 450 500 550 600 650 700 750 800 Medelh y ra i hela området 800 750 700 650 600 550 500 Vivalla Varberga Brickebacken 2.7.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön och bedöma hur viktiga dessa är för att ett bostadsområde skall betecknas som bra. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att säkerhet och trygghet i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är en vacker och trevlig miljö i bostadsområdet, närhet till parker, bra kommunikationer och att det är fritt från buller. Av mindre betydelse är såväl närhet till kultur som till motionsanläggningar och lekplatser. Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma (för männen är även parkeringsplatser viktigt och 142 Bilaga 1 SOU 2000:33 för kvinnor närhet till parker). Inte heller kan vi se några större skillnader mellan boende med respektive utan barn, frånsett att boende med barn tycker att närhet till skola är viktigt. Emellertid finns det skillnader mellan de boende när vi undersöker olika åldersgrupper. Så tycker de äldre och de yngre att närhet till affärer och till parker är nästan lika viktigt som att det är tryggt och säkert. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det kan därför vara intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. 400 450 500 550 600 650 700 750 0 1000 2000 3000 4000 5000 Avstånd Områdespreferens Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum följer en avtagandefunktion. Värdet minskar snabbt nära centrum för att avta allt mindre ju längre från centrum man kommer. En enklare analys av sambanden mellan avstånd och nuvarande medelhyra respektive områdespreferens resulterar i regressionskoefficienter (lutningsvinkeln) för nuvarande medelhyra som uppgår till –0,029 respektive –0,038 för områdespreferensen. Av koefficientens negativa tecken framgår att medelhyra och områdespreferens avtar med ökat avstånd från centrum. Områdespreferensens koefficient är något större, vilket betyder att områdespreferensen avtar i något högre grad med ökat avstånd än vad nuvarande medelhyra gör. Det finns dock en spridning i områdespreferensen på ungefär samma avstånd från centrum. Detta tyder på att SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 143 även andra faktorer är viktiga beståndsdelar för att förklara preferensen, såsom t.ex. säkerhet och trygghet i bostadsområdet och vacker och trevlig miljö. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Innebär det att den genomsnittliga inkomsten i sådana bostadsområden också är högre än i mindre attraktiva lägen? Finns det lika hög andel låginkomsttagare i hyresrätten i de bästa lägena som i de sämsta? Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på . Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. 144 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.7.7. Disponibel familjeinkomst(i ) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdespreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 100 150 200 City Ö s t er S öder Norr Väst er Lad ugårds ängen Sörbyäng en Rosta B jörkha ga V äst ha ga Tybble Baronbackarna rick eb acken V arber ga V i v all a Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Områden med ungefär lika områdespreferens uppvisar stor spännvidd i inkomster, för boende såväl i hyresrätt som i bostadsrätt. Strukturen i den nuvarande hyressättningen avviker i betydande grad från områdespreferensens mönster. Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Men även inom bostadsrätt är andelen familjer med låga inkomster hög. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 145 Tabell 2.7.3. Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer.