sou · GOB318 · 2001-01-01 00:00:00 — Förbundet vill verka för allmän och total nedrustning och är motståndare till kärnkraft, verkar för skydd av vår egen och framtida generationers miljö, för ett resursbevarande samhälle som tar hänsyn till människors verkliga behov och sambanden i naturen, för solidaritet mellan folken, för de förtrycktas befrielsekamp, för en värld fri från varje form av ekonomiskt, politiskt, socialt och kulturellt förtryck, mot fascism och rasism och att bekämpa all kommersiell exploatering av såväl vuxna som barn. SKV:s verksamhet utgörs i hög grad av seminarier kring olika teman i anslutning till kvinnor och jämställdhetsfrågor bl.a. kvinnors hälsa, unga kvinnors hälsa, våldtäkt och misshandelsfrågor, konfliktlösning. Dessutom bedrivs internationellt biståndsarbete och man deltar i internationella nätverk. Medlemmarnas ålder är starkt varierande i olika lokalavdelningar, men medelåldern är relativt hög. Organisationen är öppen för män, men endast ett tiotal manliga medlemmar finns. SKV:s enda inkomst är medlemsavgifter sedan statsstödet drogs in. En del projektstöd har man emellertid fått för att genomföra vissa aktiviteter. SKV har olika sam- arbetsprojekt med kurdiska kvinnor, men också med iranska, irakiska och bosniska kvinnoorganisationer. SKV ger ut . SKV tillämpar individuellt medlemskap. Bildat år: 1920. Uppgivet antal medlemmar 1998: 3 017. Statsstöd /91. Organisationen vill vara ett forum för kristna kvinnor från alla kyrkor, samfund och organisationer. Dess uppgift är att genom utbyte av tankar och erfarenheter stärka samhörigheten mellan kristna kvinnor, arbeta för kvinnors ställning i samhället, särskilt inom kyrkor och sam- fund, och för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Den skall också vara en centralorganisation för lokala ekumeniska kvinnoråd, verka för att gudstjänster anordnas under världsböndagen, tidigare kvinnornas internationella böndag, fördela de medel som inflyter som böndagskollekter, upprätthålla kontakt med internationella böndags- kommittén, anordna gemensamma överläggningar samt kontaktkonfe- renser med andra organisationer, grupper och enskilda personer, ta upp till behandling såväl religiösa som samhälleliga och internationella frå- gor och delta i den offentliga opinionsbildningen (stadgar ). SEK verkar för att få in ett kvinnoperspektiv i olika sammanhang bl.a. genom temaverksamheter som Kvinnor läser , Kvinnligt ledarskap för kvinnor i kyrka och församling, våld mot kvinnor och internationella kontakter. Enligt organisationens uppskattning är många av medlemmarna och det finns få medlemmar som är . Inkomsterna består av medlemsavgifter och statsstöd samt ibland stöd från med- lemsorganisationer. I projektet våld mot kvinnor har man haft kontakt med ensamstående mödrar och några lokalföreningar har haft speciella program och aktiviteter för kvinnor med annan kulturell eller etnisk bakgrund än den svenska. SEK ger ut nyhetsbrevet . SEK är en federation, men individuellt medlemskap är möjligt. Bildat år: 1920. Uppgivet antal medlemmar 1998: 16 567. Uppbär stöd sedan starten. har till syfte att utifrån socialdemokratins allmänna grundsatser verka för ett samhälle där kvinnor och män är jämställda. De har också tagit till uppgift att undan- röja kvinnors underordnade ställning i familj, arbetsliv och samhälle. De ställer som socialdemokratiska feminister klasskamp och könskamp sida vid sida. S-kvinnorna vill tillsammans med likasinnade kvinnor världen över bidra till jämställda förhållanden mellan kvinnor och män. S-kvinnorna har ett brett verksamhetsfält och söker få in kvinno- /könsperspektiv på samtliga områden. Man satsar på utbildning på olika nivåer inom organisationen, dels i ledarskapfrågor och i klubbarna och dels i olika sakfrågor t.ex. bostadspolitik. En verksamhetsplan samt de två finns utarbetad, där man avser att fortsätta utbildningsinsatserna bland medlemmarna. Enligt planerna skall ett samarbete kring utbildning och kompetensutveckling upprättas med flera fackförbund. Biståndsprojekt är ett stående inslag i S-kvinnornas verksamhet och det avser man att fortsätta med. fyller organisationen , och man förbereder sig inför jubileet. 76 Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationer S-kvinnor ger ut tidskriften och Nytt från S-kvinnor. S-kvinnor har en hemsida (). S-kvinnor tillämpar individuellt medlemskap. Wizo (Womens international zionist organisation) Bildat år: 1933. Uppgivet antal medlemmar 1998: 2 000. Statsstöd /85. den organisation som söker medel från Stats- stödet till kvinnoorganisationer) har ingen målsättningsparagraf annat än att den är en takorganisation för alla Wizoorganisationer i . I stadgarna för Wizo i framgår att ändamålet med organisa- tionen är att ansvara för Wizo:s svenska institutioner i , sprida kunskap om judarnas kulturella och sociala liv i , judisk tradition och historia samt judisk och hebreisk litteratur samt att bland all- mänheten i främja kunskap om och förståelse för . En stor del av Wizo:s verksamhet rör insatser för kvinnor och barn i . Den centrala organisationen tycks i första hand ha en samman- hållande funktion samt att utse internationella representanter och lik- nande. Den lokala bedriver social och kultu- rell verksamhet såsom teater- och bridgeträffar. Man har även samman- komster för judiska ryska kvinnor och organisationen har en stor social betydelse för sina medlemmar. Medlemmarna i Wizo är . Män kan inte vara medlemmar i , men en del män betalar medlemsavgift utan att for- mellt vara medlemmar. I finns en organisationen kallad Mizo (män som stöder Wizo). Inkomsterna består av medlemsavgifter, stats- stöd och inkomster vid olika arrangemang. Det finns många medlemmar som är födda i andra länder och många har en problematisk bakgrund innefattande såväl personer som själva suttit i koncentrationsläger som deras barn, the second generation. Wizo ger ut medlemstidningen . Wizo tillämpar individuellt medlemskap. Bildat år: 1935. Uppgivet antal medlemmar 1998: 1 387. () har till uppgift att verka för full jäm- ställdhet mellan kvinnor och män på alla områden och skall vara opini- onsbildande samt verka för kvinnors möjlighet till utbildning och för- värvsarbete, till lika befordringsmöjligheter och lika förmåner för lika eller likvärdigt arbete. Dess uppgift är också att stärka kvinnors yrkes- medvetenhet, att bevaka yrkeskvinnors rättigheter socialt och ekonomiskt samt att på alla områden tillvarata deras intressen. Förbundet skall stödja nationellt och internationellt samarbete bl.a. genom att vara förbindelselänk mellan klubbarna samt mellan EFBPW respektive IFBPW och att utåt tillvarata klubbarnas intressen (enl. stadga 95-05- 06). YKR bedriver flera internationella biståndsprojekt med medel från bl.a. Medlemmarna består uteslutande av kvinnor och medelåldern ligger kring 45–. Inkomsterna består enbart av medlemsavgifter samt ti- digare även projektstöd. Projektverksamheten har emellertid upphört sedan statsstödet drogs in. Verksamheten berör inte uttalat ensamstående mödrar eller invandrarkvinnor, men organisationen är öppen för alla. YKR ger ut medlemsskriften YK-forum. YKR tillämpar individuellt medlemskap. Enligt Förordningen om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet definieras en kvinnoorganisation som en organisation bestående av mestadels kvinnor som har till sitt främsta syfte att verka för kvinnans ställning i samhället och aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män (2 och 6 §§ 1982:865). Utredningen har i sitt arbete utgått från att begreppet jämställdhet skall definieras i enlighet med den definition som implicit givits av riksdag och regering i formu- leringen av mål för jämställdhet. Kvinnoorganisationernas verksamhet är mycket diversifierad och spänner över i stort sett alla samhällsområden. Detta beror dels på kvin- noorganisationernas olika inriktningar som sådana och dels på att man inom ramen för sin inriktning arbetar brett utifrån samhällets alla om- råden. Vid sidan av de traditionellt feministiska kvinnoorganisationerna t.ex. Fredrika-Bremer-Förbundet, finns och verkar dessa inom såväl det 78 Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationer religiösa fältet som inom partipolitik och konsumentfrågor. Konkret innebär detta att kvinnoorganisationerna bidrar till att belysa samhälle- liga frågor i ett könsperspektiv på ett sätt som utan deras insatser inte skulle förekomma. Detta i sin tur reser frågan om hur jämställdhets- arbetet skulle se ut om inte kvinnoorganisationer på olika områden fanns och fungerade som motorer och/eller spjutspetsar i detta arbete och hur deras arbete skulle sett ut om stödet inte funnits. Dessa frågor är emellertid snarare frågor för forskning än för utredning. I och med att kvinnoorganisationerna generellt dels driver jämställd- hetsfrågor och sätter fokus på genusrelationerna i samhället och dels tar upp könsrelaterade frågor i specifika sammanhang kan det konstateras att det statliga stödet till kvinnoorganisationer uppfyller de av staten ställda målen för och intentionerna med stödet. Genom kvinnoorganisa- tionernas arbete stärks, enligt utredningens uppfattning, även enskilda kvinnor som personer och bidrar därigenom till att långsiktigt stärka kvinnors position i samhället. Handläggningen av stödet är inte tillfredsställande. Diskonti- nuiteten i handläggningen har inneburit svårigheter i att bygga upp en fungerande rutin för arbetet. Rapporteringen av de olika projekten som beviljats stöd har också varit bristfällig, förmodligen också samman- hänger med bristen på rutiner. Grundstödet är livsviktigt för att många av organisationerna alls ska kunna upprätthålla verksamhet på riksnivå. Även för de organisationer som har en något bättre ekonomisk situation har stödet stor betydelse eftersom de därigenom kan understryka sin självständighet. Trots de svårigheter som finns kan man konstatera att stödet ger mycket stor ut- delning i relation till den, i ett större sammanhang sett, lilla summa det faktiskt handlar om. Det rörliga stödet tillkom för att skapa förnyelse och utveckling inom kvinnoorganisationerna, mot bakgrund av den negativa medlems- utveckling kvinnoorganisationerna, liksom många andra organisationer, hade. Införandet av ett rörligt stöd innebar att grundstödet minskades för att dela ut ett rörligt stöd till organisationer som särskilt satsade på utveckling och förnyelse. Detta har emellertid inte riktigt skett utan stö- det har nog i praktiken av åtminstone vissa organisationer uppfattats som ett tillägg till grundstödet. När det gäller frågan om kvinnoorganisationerna aktivt arbetar för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i enlighet med den for- mulering som tillämpas av riksdag och regering finns det tre organisa- tioner som man bör sätta frågetecken för. Detta gäller Haro, Konsu- mentgillesföbundet och Kvinnor för mission. Inget tyder på att Haro arbetar med jämställdhetsfrågor i den mening som riksdag och regering avser. Däremot finns jämställdhet med i stadgan, organisationens namn och i programmatiska texter. Haros verksamhet berör dock, enligt vad som framgår av verksamhetsberät- telser, medlemstidning och hemsida, huvudsakligen frågan om rätten att vårda sina barn i hemmet samt motstånd mot kollektiv barnomsorg. driver inte heller jämställdhetsfrågor som främsta syfte utan behandlar konsumentfrågor, som naturligtvis är en stor del av många kvinnors vardag. Men mellan konsumentpolitiska frågor och aktivt jämställdhetsarbete är det trots allt ett ganska stort steg, trots att organisationen enligt sina stadgar också syftar till att ska- pa jämställdhet mellan kvinnor och män. Kvinnor för mission har inte jämställdhet med som syfte för sin verksamhet. Organisationen arbetar med missionsarbete och hela verk- samheten rör detta. Missionsarbetet berör främst tredje världen. Verk- samheten i utgörs av sammankomster kring missionsarbete i andra länder i form av föredrag, temadagar och insamlingsarbete. Alla dessa tre organisationer kan dock anses som berättigade till statsstöd till kvinnoorganisationer utifrån ett folkrörelseperspektiv trots att de i deras arbete inte driver jämställdhetsfrågor. Kvinnor som sär- organiserar sig, och därmed får organisationer med färre medlemmar än de skulle haft om båda könen var målgrupp, måste också ur demo- kratiperspektiv vara berättigade till organisationsstöd för sin förenings- verksamhet. Frågan är emellertid om det kan anses berättigat att de får stöd ur denna pott där aktivt jämställdhetsarbete enligt förordningen är ett kriterium för att få stöd. Beträffande medlemskapsfrågan finns det en organisation som inte uppfyller de krav på individuellt medlemskap som förordningen kräver. Detta gäller Haro som tillämpar familjemedlemskap som en möjlig medlemsform. Stöd skall emellertid bara betalas ut för individuellt an- slutna medlemmar. I och med att Haro tillämpar familjemedlemskap framgår det ej vid ansökan om stöd om alla medlemmar som uppgivits som grund för stödet verkligen tagit självständig ställning för sitt med- lemskap i organisationen. Därför föreslås en revidering av Haros status som stödtagande organisationen utifrån gällande förordning. 80 Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationer Bilaga till kapitel 4 1)Konkretisering av lokala agenda 21. 2)Utveckling av mentorskap i föreningslivet. 1)Modiga kandidater (personval). 2)Nätverksutbildningar. 3)Kartläggning av kvinnors arbetsmarknad. 1)Kvinnor i vården. 2)Nätverk. 3)Mer kvinnor i politiken. 1)Fler kvinnor i . 2)Organisation i tiden. 3)tillsammans. 4)Samtal om könsrelationer på 1 000 skolor. 1)Vi kan! (jämställdhetsutbildning av yngre kvinnor). 1)FBF:s Internetsatsning – en folkrörelse på nätet. 2)En jämställd skola – finns den? 3)Världens största subgrupp? – Fortlöpande kostnader för ett aktivt arbete för kvinnors rätt i samhället. 4)Jämställdhetsvecka på Apelryd – en mötesplats för jämställdhetsarbete. 5)Idéseminarium. 6)Nyhetsbrev. 7)Att göra FBF:s bibliotek tillgängligt. 1)Seminarier om Försörjning och Kroppen. 1)Revidering av förbundets handikapprogram. 2)Temadagar om Oberoende. 1)Ledarskapsutbildning. 2)Mentorskapsutbildning. 1)Förnyelse av FPK:s verksamhet och organisation. 2)Fortsättning på ledarskapsutbildning inför valet . 1)Ledarskapsutbildning för folkpartikvinnor. 1) Fristående husmodersförbunden. 1) Kongress. 1) Utan titel. Haro (f.d. Hemarbetandes riksorganisation) – för valfrihet, jämställdhet & föräldraskap 1) Unga kvinnor framtidens föräldrar. 1) Unga kvinnor framtidens föräldrar, steg 2. 1) Unga kvinnor framtidens föräldrar, steg 3. 1) Unga kvinnor framtidens föräldrar, steg 4. Detta projekt innefattar: föreningsteknik, IT satsning (hemsida), möte med representanter från riksdagspartierna, handledar utbildning för distrikten, följa och förmedla aktuell debatt, utveckla nätverk med kvinno-, barn- och föräldraorganisationer, utveckla det internationella samarbetet, utreda medlemstidningen. 1) Framtiden är vår. 1) Ledarens roll i förnyelsearbetet. 1) Att möta framtiden (2-års projekt). 1) Integrera flera - med nya arbetsformer. 82 Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationer 1) Utbildningsprojekt. 1) Politikerskolan. 1) Utveckling och förnyelse av kristdemokratiska kvinnoförbundets verksamhet. 1) Utveckling och förnyelse av kristdemokratiska kvinnoförbundets verksamhet. 1) Medlemsbrev. 1) Aktiv konsumentrörelse. 1) Nygammal konsumentorganisation. 1)i kvinnoförbund (engagera invandrare och nya svenskar). 1)i kvinnoförbund (engagera invandrare och nya svenskar). 2)Hantverksvecka på Semesterhem (brodera, knyppla, tova, växtfärga etc). 3)Kvinnofrukost. 1) Förnyelse och utvecklingsarbete, organisationers struktur, utbildning. 1) Förnyelse och utvecklingsarbete. 1) Moderatkvinnorna. 1) Moderatkvinnorna. 1) Framtidsutveckling. 1) En resa i tiden, att leva och överleva som kvinna och företagare. 1) En sund själ i en sund kropp i stället för förtidspension. 1) Kärlek och passion till sitt företagande. 1) Att sätta gränser. 1) Demokrati i ett nötskal. 1) Invandrarflickor stärker sitt självförtroende del II. 1) Ingen uppgift om vad projektet innehåller. och samhälle (f.d. och samhälle) 1) Medvetandegöra kvinnor om möjlighet till påverkan. 1) Kvinnan inför 2000-talet med betoning på hälso-, miljö-, konsument- och jämställdhetsfrågor. 1) och samhälle i förändring – stärka lokalföreningarna för socialt och ideellt arbete. 84 Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationer 1) och samhälle genom en ökning och föryngring av medlemskåren. 1) Nyrekrytering till kvinnojoursarbete. 1) Roks (vidareutvecklar och stärker befintliga tjejjourer samt initierar nya). 1) Roks (vidareutvecklar och stärker befintliga tjejjourer samt initierar nya). 1) Kvinnor i samarbete (arbetsmarknadsfrågor). 1) Framåt men aldrig glömma. 1) De tysta flickorna (skolflickor). 1) Kvinnor i EU. 1) Förnyelse- och utvecklingsverksamhet hos S-kvinnor. 1) Ny teknik – nya målgrupper – ny materiel – ny organisation. 1) Ny teknik – nya målgrupper – ny materiel – ny organisation. 1) Demokratiprojekt – EU-val, Internationell verksamhet, ADB. 1) Mammavecka (läger för ensamstående mammor med barn). 1) Utvecklingsprojekt (rekrytera nya kvinnor). Kvinnor för mission (f.d. Svenska kvinnors missionsförening) 1)Inspirationsdagar. 2)Ungdomsstipendiatverksamhet. 1)SKMF:s förnyelsesträvanden. 1)Projektanställning av utvecklingsledare (organiserade kurser för ökad självmedvetenhet etc.). 1)Konferens om lokalt kvinnoarbete. 2)Stipendier för deltagande i ekumeniskt möte om genderfrågor. 1) Forum för de kristna samfundens kvinnliga medlemmar. 1) Kvinnor läser . 1) Samovar-Samvaro ett projekt för att integrera rysk–judiska flyktingar i det judiska samfundet. 1) Vi vågar leda (utbildning, föreningsteknik och ledarskap). 1) Vi gör det tillsammans (rysk-judiska kvinnor). 1) Vi satsar (rekryterar unga kvinnor). 1)Andrum för kvinnor i arbetslöshetstider. 1)Puff - personlig utveckling för friställda. 2)Familjerätt ur kvinnors perspektiv. 3)Nätverk över kulturgränser. 1) YKR-YCW-e-mail-network. En deluppgift för utredningen är enligt direktiven att överväga om nya former av organisationer, t.ex. nätverk, skall kunna beviljas bidrag. I det följande kommer nätverk i olika former att diskuteras och relateras till demokratiska organisationsformer av mer traditionellt snitt. I arbetet med denna fråga har utredningen etablerat kontakt med Demokrati- utredningen och forskare vid och univer- sitet. 5.1Kan ett nätverk vara vad som helst? har nätverkens betydelse blivit allt mer tydlig och uppmärksam- mad. Det gäller både informationstekniska sådana som t.ex. sociologen ser som grund för vad han kallar nätverkssamhället, och nätverk i mer allmän samhällelig mening, nämligen som mer eller mindre informella relationer mellan organisationer och/eller individer. Med ny teknik, t.ex. Internet kan kontaktnät upprättas mellan människor helt utan de träffas (Castells 1999, se äv. SOU 1999:117). Detta sätt att analysera nätverk har sitt ursprung i de sociogram som sociologer länge arbetat med. Dessa har utvecklats snabbt, formaliserats i matematiska modeller men också på andra mer kvalitativa sätt kommit till användning i en rad ämnen såsom historia, sociologi, statsvetenskap och organisationsteori. Inte minst i sociologisk forskning har man ofta arbetat med kvantitativa metoder och därvid använt begrepp som centralitet, densitet och noder. Den kvantitativa inriktningen har möjliggjort att allt större informationsmängder har kunnat behandlas med hjälp av datorprogram (1991). Nätverksanalys används ofta som metod att upptäcka maktskapande strategier, mindre synliga källor till information och inflytande och andra informella samband i ett samhälle, t.ex. på olika nivåer inom eller mellan olika samhällsområden. Både i samhällsvetenskaplig och historisk forskning gäller exempelvis många studier de nätverk som förenat olika samhällsgrupper . Nätverkens karaktär och funktion har varierat men alltid haft stor betydelse för sammanhållning, karriärstrategier, ekonomisk och politisk framgång. Olika uppfattningar råder om nätverkets karaktär som begrepp (se t.ex. m.fl. 1999). Somliga ser nätverk som horisontella och icke-hierarkiska i motsats till marknaden och den byråkratiska hierarkin. Andra har betonat att just nätverkets informella karaktär i realiteten ofta skapar en icke-artikulerad hierarki, svårare att förhålla sig till eller påverka än en formell sådan. Nätverk har också visats ofta förena individer eller organisationer som redan tidigare innehar positioner på olika nivåer i samhället. Sociala nätverk kan vara lokala, regionala eller rikstäckande. De kan ha mer begränsad räckvidd eller trots sin litenhet omfatta så strategiskt placerade personer att de får nationell eller internationell betydelse. Nätverksanalsysen har fått sin särskilda betydelse genom att dissekera hur relationer och utbyten av tjänster m.m. mellan individer kan stärka makt på informella vägar (1993). Statsvetare och organisationsteoretiker har framför allt analyserat mer formaliserade nätverk, dvs. nätverk som en lösare organisations- form. Man har därvid använt de gängse verktygen i den egna disciplinen och studerat nätverkens/organisationernas uppbyggnad, typologisering och arbetssätt. Däremot har man ännu inte i någon större utsträckning analyserat de organiserade nätverken i relation till de klassiska demokratifrågorna eller till folkrörelserna och andra traditionella orga- nisationer (se t.ex. publikationer). Nätverk brukar ofta betraktas och omtalas som utvecklande för de- mokratin genom att de mobiliserar människor och förenar dem på for- mellt lika villkor i arbetet för ett gemensamt mål. Det är emellertid oftast i relation till närdemokratin eller lokaldemokratin som denna positiva utveckling har kunnat iakttagas. De lokala nätverken mellan människor och mellan olika föreningar i lokalsamhället har på vissa håll bidragit till att fler människor dragits in i och därmed bidragit till lokalsamhällets utveckling i många avseenden (se t.ex. och 1998). I rikssammanhang handlar det i allmänhet om nätverk för informationsutbyte och liknande. I dessa sammanhang handlar det förmodligen oftare om nätverk av den tidigare nämnda typen, nämligen lobbygrupper och andra intressegrundade samgåenden eller relationer. 5.2Nätverkets organisering och arbetssätt Mot bakgrund av att det finns vitt skilda slag av nätverk finns det an- ledning att resonera lite kring vad ett nätverk egentligen är och hur det används. Nätverk finns som nämnts i många lokala sammanhang och bidrar då ofta till att utveckla lokalsamhället i olika avseenden och kan därmed fungera utvecklande för den lokala demokratin. Inte sällan talar man emellertid om nätverk också i större sammanhang, såväl nationellt som internationellt.1 Det ligger i sakens natur att ett lokalt nätverk arbetar på ett annat sätt och har andra sätt att vinkla frågor än nationella och internationella nätverk. Nätverket är ofta en lös form av sammanslutning som utvecklar sin egen arbetsform Nätverk kan också på andra sätt skilja sig från varandra och vara strukturerade på vitt skilda sätt. Ett nätverk kan vara allt från en i egentlig mening traditionell förening där protokoll/minnesanteckningar och medlemskap är självklarheter med den skillnaden att man valt att kalla sig nätverk för att inte få en gammalmodig stämpel, till att vara en adresslista under ett visst tema. Många föreningar/organisationer uttrycker en rädsla för att genom formella strukturer skrämma bort t.ex. kvinnor och ungdomar. Spännvidden är enorm. 5.3Demokrati och ansvar i nätverk Beträffande demokratiaspekten i nätverk är problematiken likartad. Eftersom nätverk i praktiken är vitt skilda fenomen är frågan om demo- krati relaterad till nätverk inte alldeles enkel att besvara. Här måste man ta ställning till en rad frågor kring t.ex. medlemskap, interndemokrati och ansvarsfrågor. Dessutom tillkommer problematiken kring öppna respektive slutna nätverk.