sou · GOB311d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett utanförskap innebär att den svenska finansmarknaden och den svenska ekonomin i varje fall inte fullt ut blir delaktig i dessa processer. Ett fortsatt utanförskap innebär alltså nackdelar för den svenska finanssektorn och dess långsiktiga internationella konkurrenskraft. Men innebär ett medlemskap inte bara fördelar för den svenska finanssektorn, vilket också framgått ovan. Allmänt sett innebär EMU- medlemskap att man förlorar den unika fördel och kompetens man har i all kronrelaterad verksamhet; valutahandelssidan, som nämnts ovan, utgör här det kanske mest tydliga exemplet. Till detta kan också läggas en mer specifik nackdel av ett EMU-medlemskap, nämligen att tillgångar denominerade i kronor kan ha ett mervärde för utländska placerare som önskar diversifiera sina portföljer. Hur betydelsefullt detta är ur ett svenskt perspektiv kan diskuteras, men denna möjlighet försvinner givetvis vid ett EMU-medlemskap. Liksom alltid när handelshinder avvecklas, kommer vissa aktörer och verksamheter som genom detta skyddats från en viss typ av konkurrens att drabbas av denna när skyddet försvinner. På samma sätt kommer de möjligheter som öppnas att gynna olika aktörer olika mycket. Även om strukturomvandling är något i grunden positivt och nödvändigt, innebär det inte att alla blir vinnare, i varje fall inte på kort sikt. Att både positiva och negativa effekter kommer att uppstå och fördelas olika för olika aktörer och verksamhetsgrenar gör att det är av stor betydelse att de svenska finansföretagen inte ser EMU-anpassningen som en i huvudsak teknisk fråga. Istället är det nödvändigt att lägga fokus på de affärsstrategiska risker och möjligheter som EMU innebär. EMU och finanssektrorn 299 på det i flera avseenden goda utgångsläge som den svenska finanssektorn har finns det enligt utredningens uppfattning anledning att se mer till möjligheterna än till hoten. , K., (2000), Skatternas betydelse för den finansiella sektorns konkurrenskraft, bilaga 16 till . , Å.E., (1998), Finansplats – En tillväxtmotor, , . Askus K-W, (2000), , bilaga 22 till Finansmarknads- utredningen. Audretsch, D.B., (1998), Agglomeration and the Location of Innovative Activity, CEPR Working paper 1974, . , L., (2000), Sparande, investeringar och förmögenhet – en analys med inriktning på sammansättning och förändring av hushållens sparande och förmögenhet, bilaga 7 till . , C., G. och S. Læstadius, (1999), Den globaliserade ekonomins regionala paradox, Ekonomisk debatt, sid. 335-347. BIS, (1996), Settlement Risk in Transactions (Allsopp- rapporten). BIS, (1998), Settlement Risk: a Progress Report (). BIS, (1998), Central bank survey of foreign exchange and derivatives market activity in – preliminary global data, Oct. BIS, (1999), : Market Developments, Statistical , . , C., (2000), Clearing och avveckling av svenska värdepapper, bilaga 13 till . Boot, A.W.A., (2000), Consolidation and Strategic Positioning in Banking with Implications for , bilaga 27 till Finansmarknads- utredningen. Braunerhjelm, P., (1999), Venture capital, mångfald och tillväxt, Ekonomisk debatt, sid. 213-222. , H. och. Ingves, S. (1998), Kan man skapa ett globalt nätverk för betalningar?, Penning- och valutapolitik 4/98, . , H. och Guibourg, G. (2000), Massbetalningar i , bilaga 15 till . , (1995), The competitive position of financial services, Final report, 1995, . Kommittédirektiv: Den svenska finansiella sektorns inter- nationella konkurrenskraft, bilaga Ds 2000:4, Ny insiderlagstiftning, m.m. ECB, (1998), Assessment of against the standards for their use in ESCB credit operations. ECB, (1999), Possible Effects of EMU on the in the Medium to Long Term, February. EC direktiv, (1997), European Parliament and Council Directive No. 97/5/EC of 27 January 1997 on cross-border credit transfers. , K., (1998), Jakten på den försvinnande skatten: Globalisering och rörliga skattebaser, . Elkins/McSherry, (1999), 1998 Global Universe. , (1997), European Parliament and Council Directive No. 97/5/EC of 27 January 1997 on cross-border credit transfers. FIBV, (1999), 1998 Annual Statistics, . , (1999), Bankernas betaltjänser – avgifter och information, Regeringsrapport från . , H., J. , och R. , (1999). Svenska hushållens sparande och skuldsättning – ett konsumentbeteendeperspektiv, Report, augusti. Guibourg, G., (1998), Elektroniska pengar och elektroniska betalningar, Riksbanksstudier, november. , P. och L. , (2000), Det finansiella systemet och den ekonomiska tillväxten: Svenska erfarenheter 1834-1991, bilaga 4 till . Herring, R.J. och A.M. Santomero, (2000), What Is Optimal Financial Regulation?, bilaga 26 till . , O., (2000), Försäkringsmarknaden, bilaga 10 till Finans- marknadsutredningen. , D., M. och B. , (1998), Realizing the gains from electronic payments: costs, pricing and payment choice, Arbeidsnotater, . , D., L. Pulley och J. Vesala, (1996) "Cash, Paper, and Electronic Payments: A Cross-Country Analysis", , Credit, and Banking, Vol. 28, No. 4 (, Part 2). Hörngren, L., (2000), Finansiella regleringar och konkurrenskraft, bilaga 18 till . Jungerhem, S., (2000), Arbetskraft och konkurrenskraft i den svenska finansiella sektorn, bilaga 21 till . Jussil, S., (2000), Den svenska bostadsfinansieringsmarknaden och dess internationella konkurrenskraft, bilaga 11 till Finansmarknads- utredningen. Kroszner, R.S., (2000), Is the Politically Independent? Perspectives on the Political Economy of Banking and Financial Regulation, bilaga 25 till . , L., (1999), internationella konkurrenskraft, bilaga 5 till LU 99. , N., (2000), Den finansiella sektorns samhällsekonomiska betydelse, bilaga 2 till . Lybeck, J.A., (2000), Den svenska finansiella sektorns utveckling i modern tid, bilaga 3 till . Lybeck, J.A., (2000), Sparandets nivå och placeringsformer: Konsek- venser för finansmarknaderna i , bilaga 8 till . Löwenhielm, C., (2000), Kreditgivningen och den svenska finansiella sektorns internationella konkurrenskraft, bilaga 9 till Finansmark- nadsutredningen. Niemeyer, J., (2000), Värdepappershandel i , bilaga 12 till . , (1998), Kluster och klusterpolitik. , L. och S. Viotti, (2000), Betalningssystemet i , bilaga 14 till . , J., (2000), De svenska finansiella marknadernas integration med utlandet, bilaga 17 till . , (1998), – Financial Statements of Banks, . , (1998), Education at a Glance. 1998/99:87. 1998/99:100. Prospera, (1999), , a market place for internationally trades shares, en studie på uppdrag av bl.a. OM och Svenska fondhandlar- föreningen. och L. Zingales, (2000), , Industrial Structure, and Growth, bilaga 23 till . , (1997), – system för avveckling av betalningar. , (1998), Finansmarknadsrapport nr 2/98. , (1999), Finansiell stabilitet, oktober. , (1999), Euron i den finansiella sektorn – lägesrapport 4, oktober. , (1999), Regelverk för betalningsavveckling i . ., och P. , (2000), Den finansiella reglerings- processen, bilaga 19 till . SOU 1993:114, Konto, clearing och avveckling. SOU 1994:66, Finansiella tjänster i förändring. SOU 1995:87, Försäkringsrörelse i förändring 3. SOU 1996:158, och EMU. SOU 1998:14, E-pengar – näringsrättsliga frågor. SOU 1998:160, Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknads- företag . , A., (1791), An inquiry into the nature and causes of the wealth of nation. , (1999), Rik bransch i barndom, . , C.J., (2000), Finansiell utveckling och ekonomisk tillväxt: En problemanalys, bilaga 5 till . Den svenska finansiella sektorns internationella konkurrenskraft Beslut vid regeringssammanträdet . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera den svenska finansiella tjänstesektorns internationella konkurrenskraft. ·samla in och sammanställa uppgifter om den svenska finansiella tjänsteproduktionen samt uppskatta och beskriva sektorns direkta och indirekta betydelse för samhällsekonomin, ·identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer av betydelse för den svenska finansiella sektorns framtid, ·analysera den svenska finanssektorns komparativa för- och nackdelar i syfte att bedöma branschens förutsättningar att klara av den internationella konkurrensen samt ·föreslå åtgärder för att förstärka konkurrenskraften för finansiell verksamhet i . Finanssektorn utgör en väsentlig del av samhällsekonomin. svarar för av bruttonationalprodukt och sysselsätter uppskattningsvis 90 000 personer i landet. Än mer betyd- elsefull är dock finanssektorns indirekta inverkan på produktion och sysselsättning. Finansiella marknader och intermediärer, exempelvis banker, hjälper företag och hushåll att omfördela konsumtion över tiden och att omfördela sparande mellan branscher och mellan geografiska områden. Utbudet av finansiella tjänster och finansiella instrument möjliggör vidare för hushåll och företag att försäkra sig mot olika slags risker. Därutöver tillhandahåller finanssektorn betaltjänster som bidrar till ett effektivare utbyte av varor och tjänster. Kapitalets ökade rörlighet och utvecklingen på informationsteknikens område är några faktorer som bidragit till en hårdnande internationell konkurrens om lokaliseringen av finansiella aktiviteter. Krav på bland annat låga transaktionskostnader och likvida marknader leder utvecklingen mot allt färre centrala marknadsplatser. Tendensen är att ställningen hos världens ledande finanscentrum – , och – ytterligare förstärks. Vid sidan av koncentrationen till dessa globala finanscentrum synes konkurrensen om finansiella aktiviteter öka mellan ett antal regionala centrum. Den förestående valutaunionen i EU innebär förändrade förutsättningar för de finansiella marknaderna och har bland annat skärpt konkurrensen mellan finansiella marknadsplatser. Denna ökade konkurrens har bland annat tagit sig uttryck i olika åtgärder för att öka integrationen i den finansiella sektorn. I speglas dessa utvecklingstendenser exempelvis i de pågående samtalen mellan OM Gruppen och om en integration av de två börserna. Statliga initiativ i sammanhanget är bland annat den avslutade utredningen om den finansiella sektorns infrastruktur (Dnr Fi 97/900) och promemorian om förstärkt börstillsyn (Ds 1997:40). En bibehållen stark inhemsk finansiell sektor skulle innebära väsentliga fördelar för näringsliv, sysselsättning och ekonomisk utveckling. Mycket talar för att ett land som har en likvid inhemsk kapitalmarknad har ett bättre utgångsläge när det gäller kapital- försörjningen till det egna näringslivet än länder i avsaknad av en sådan. Detta gäller inte minst små och medelstora företag. Internationell forskning ger indikationer på att graden av finansiell utveckling är en viktig faktor för ett lands ekonomiska tillväxt. En inhemsk finansiell sektor har också direkt betydelse för syssel- sättningen. Det kan finnas anledning att i diskussionen om framtidens arbetsmarknad i högre grad än fästa uppmärksamheten på hög- produktiva delar av tjänstesektorn, såsom finanssektorn. Det finns även andra kopplingar mellan den reala och finansiella delen av ekonomin. Instabilitet i det finansiella systemet kan fortplanta sig och störa den reala produktionen. Staten som emittent av obligationer och statsskuldväxlar har också ett stort intresse av effektivitet och säkerhet på penning- och obligationsmarknaden. Det är väsentligt för ekonomiska utveckling att kunna till- handahålla en effektiv och välfungerande finansiell infrastruktur. Det är därför viktigt att påbörja ett långsiktigt och strategiskt arbete för att kartlägga den svenska finanssektorns situation. Detta arbete skall ligga till grund för förslag om hur finanssektorns konkurrenskraft kan för- stärkas. Det finns en rad förebilder för ett sådant arbete i andra länder, t.ex. , och . Utredaren skall samla in och sammanställa uppgifter om den finan- siella tjänsteproduktionen i samt uppskatta och beskriva finans- sektorns direkta och indirekta betydelse för samhällsekonomin. Uppgifter om den svenska finanssektorn är ofta ofullständiga och spridda på många händer. Utredaren skall därför samla bilden och vid behov komplettera den med egen insamling av data. Utredaren skall identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer av betydelse för den svenska finansiella sektorns framtid. Utredaren skall vidare analysera den svenska finanssektorns komparativa för- och nackdelar i syfte att bedöma branschens förutsätt- ningar att hävda sig i den internationella konkurrensen. Viktiga faktorer i sammanhanget är t.ex. transaktionskostnader, likviditet och informationsteknisk utvecklingsnivå i förhållande till andra länder. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt de effekter valutaunionen kan väntas få på den svenska finansmarknaden såväl vid ett svenskt deltagande som då inte deltar. En viktig uppgift för utredaren är att analysera den statliga regleringens och tillsynens betydelse för den svenska finanssektorns möjligheter att konkurrera internationellt. Kostnaden för den svenska regleringen bör uppskattas och jämföras med kostnaden för andra länders regelsystem. Utredaren är oförhindrad att analysera andra faktorers betydelse för finanssektorn, t.ex. tillgången till kvalificerad arbetskraft och företag som kan tillhandahålla för finanssektorn viktiga konsultativa tjänster, miljöaspekter osv. Utredaren skall föreslå åtgärder i syfte att förstärka konkurrens- kraften för finansiell verksamhet i . Om utredaren ger förslag rörande finansiell reglering och tillsyn skall vederbörlig hänsyn tas till samhällets grundläggande skyddsbehov avseende stabilitet och konsumentskydd på det finansiella området. Utredaren bör, i syfte att stimulera till en bred debatt, ge förslag till åtgärder inom hela den finansiella sektorn och inte begränsa sig till endast åtgärder vilka staten råder över. Utredaren skall samråda med företrädare för finanssektorn. Detta sam- råd skall omfatta även de intressen som användarna på kapital- marknaden, t.ex. hushåll och företag, företräder. Vid de överväganden som utredaren skall göra gäller de generella direktiven om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredarens uppdrag skall vara slutfört före utgången av . Utredaren bör presentera delrapporter under utredningstidens gång.