sou · GOB358 · 2001-01-01 00:00:00 — Att män har tolkningsföreträde i frågor som rör teknik. Att den tekniska utbild- ningen och sedan organiseringen av det tekniska arbetet gynnar män. Att det språk som används är männens språk och att läromedel utfor- mas med männen som norm. anser att vi måste föra en dialog i samhället om dessa struktu- rer. Att våga förändra i syfte att skapa nya processer är en utmaning. Det kan föra med sig en ändrad syn och handla om att ändra synen på vad som är karriärutveckling och vad som utgör belöningssystem. Det kan också innebära ändrade arbetssätt inom såväl politik som inom skola och näringsliv. Ett av de viktigaste medlen för att synliggöra strukturer och normer som upprätthåller ojämlika förhållanden är att män och kvinnor ges tillträde till samhällets alla sektorer och finns representerade på alla nivåer. Statistik är ett annat medel för att synliggöra strukturer. 50 Hinder och möjligheter för jämställdhet 4.2Våga tala om makt Ojämn maktfördelning mellan könen ... Ett ojämställt samhälle handlar i grunden om en ojämn maktfördelning mellan könen. Det grundar sig på djupt inrotade mönster, som säger att män är mer värda än kvinnor. Det handlar därför om att ifrågasätta hela det mönster som vi alla är delaktiga i att upprätthålla. Så stort och så svårt är det. Det handlar om maktfördelningen mellan könen. sammanfattar i sitt slutbetänkande Ty makten är din ... (SOU 1998:6) med att själva jämställdhetsideologin, att de flesta i princip är för lika villkor för kvinnor och män, har medfört många förbättringar i flera frågor. Detta är bra. Men det kan bli mycket bättre. vill peka på att det framväxande IT-samhället redan har gett många unga kvinnor en chans att förverkliga idéer som annars kanske inte skulle ha varit möjliga. En hel del unga kvinnor har blivit företags- ägare och företagsledare just på grund av de möjligheter som IT ger. I dessa avseenden kan man hävda att kvinnor till viss del fått mer makt. ser vi hur IT -utvecklingen bidragit till att ytterligare stärka männens inflytande i samhället. IT har blivit ett högprioriterat område i de flesta organisationer och företag, privata som offentliga. Som en följd härav har IT-avdelningarna ofta uppgraderats och place- rats direkt under företagsledningen. IT-investeringar blir viktiga strate- giska beslut som fattas av bolagsstyrelser och ledningsgrupper med övervägande manlig representation. Ser vi till möjligheterna att få del av riskkapital, till effekterna på börsen och kapitalmarknaden av de nya IT-företagens uppsving, så har det i första hand inneburit en förmögenhetsförstärkning för män, även för unga män. Därmed har ytterligare en maktförskjutning skett till för- del för männen. Det män sysslar med är teknik ... Det är den teknik som män sysslar med som är teknik. Borrar, bilar och motorcyklar uppfattas som typisk teknik. Teknik som kvinnor sysslar med, exempelvis hushållsteknik, ses däremot inte som teknik på samma sätt. Elvispar, tvättmaskiner och spisar är inte teknik – det är något annat. Tekniken är ett mansdominerat område ... Detta outtalade, grund- läggande värdeomdöme har kommit att styra teknikutvecklingen fram och gäller alltjämt. Det finns en genomgående historisk Hinder och möjligheter för jämställdhet 51 tråd som säger oss att teknik i sig är manlig och därmed något som män sysslar med. , socialantropolog vid , skriver i sin bok deras maskiner om den kulturellt och symboliskt starka kopplingen som finns mellan män och maskiner. Det är genom att män har denna symboliska makt över teknologin som de också har makt att definiera vad tekonologi är, menar . visar i sin mejerist också på teknikens symboliska makt, men här utifrån en omvänd pro- cess. Hon beskriver när mejeriarbetet övergick från att ha varit ett typiskt kvinnligt yrke till att bli ett manligt dominerat yrke. När mejeri- näringen mekaniserades förändrades arbetets innehåll från fysiskt tungt hantverk till lättarbetad maskinell produktion. Som en följd av just denna process försvann kvinnorna ur produktionen. Det var den nya teknikens införande som gjorde dels att yrkets status steg, dels att kopplingen till män och maskulinitet nu blev möjlig. Ett annat förhållande som pekar på är att mekaniseringen och den maskinella produktionen också möjliggjorde en distansering till den ursprungliga råvaran. vill peka på risken med en liknande utveckling inom flera andra samhällssektorer, exempelvis inom vården. De tekniska högskolorna... De tekniska högskolorna är historiskt sett manliga domäner. Teknik- och samhällsforskaren skriver i sin bok , kön, klass, teknisk expertis om det historiska och samhälleliga sammanhang som de tekniska högskolorna utvecklades i och hur kön och klass spelade in. Ingenjörsutbildningen var för män. Inte fick kvinnor tillträde till ingenjörsutbildningarna vid på samma formella villkor som män. Den unge teknologen skulle lära sig sin plats i manliga hierarkier, förberedas för konkurrens och makt över andra män. Gränsen drogs också till kvinnors värld och vetande. I teknikens värld fanns nästan inga kvinnor alls. Men utbildningen inne- bar också skapande av gemenskap. Skolans kunskaper och kamratskap formade ett – den tekniska elitens brödraskap, skriver i sin bok. Hackingens historia ... , fil dr i teknik och social för- ändring, har i (1993) studerat hacker-kul- turens framväxt. Den har sitt ursrung i den tekniska kulturen och den har kommit att bestå av nästan uteslutande pojkar och unga män. pekar på tre tydliga generationer hackers i hackingens historia. Den första generationen utgjordes av mestadels manliga studenter på MIT () på den amerikanska öst- kusten. Historen gör gällande att det var pojkar från denna mycket väl- 52 Hinder och möjligheter för jämställdhet renommerade och stora tekniska högskolas modelljärnvägsklubb som, lockade av datatekniken, lämnade tågen och modellbygget. Den andra generationen uppstod med Berkley vid som centrum. Genom den kom hackers, nu bestående av manliga unga dataingenjörer och datastuderande, att bidra till utvecklingen av de första mikrodatorerna, dvs. det som utvecklades till det som i dagligt tal kommit att kallas hem- och persondatorer. Den tredje generationen uppstod och är fort- farande den som är aktuell. , som enligt gjort den mest utförliga genomgången av hackingens historia, har beskrivit de dataspelsföretag som då växte upp som en miljö för den tredje genera- tionen och främst utgörs av alla dem som skaffade sig egna person- datorer. Dessa dataspelsföretag var utpräglade manliga miljöer. Män har tolkningsföreträde i datautbildningen... Genom att män har den symboliska makten över teknologin har män också makten att defi- niera vad teknologi är. Detta framgår på mer eller mindre tydliga sätt även inom datautbildningen. Det kan visa sig i utbildningens utform- ning och innehåll, i rätten att definiera vad som är ett snyggt program, i ett riktigt arbetssätt eller i att vara en bra programmerare. I en sådan miljö tystnar eller tystas många kvinnor efter hand. Språk kan hålla kvinnor utanför... , språkvetare vid , menar att språket kan bidra till att hålla kvinnor borta från mäns domäner. Datavärldens miljö inrymmer ofta ett språk och en öppen sexism, som för många kvinnor upplevs som både mot- bjudande och påfrestande. Nedvärdering kan hålla kvinnor borta... Ett roligt sätt för flickor att närma sig datorer kan vara att man först går ut och chattar på Afton- bladet, eller att man gör en hemsida om di Caprio, menar , som varit programledare för programmet Sajber på Telvision. Programmet lyfte fram frågor och problem kring varför unga flickor inte sysslar med datateknik. Flickors sätt att närma sig tekniken tas inte på allvar av skolan. Det är pojkarnas sätt att närma sig tekniken som får genomslag i undervisningen, flickors sätt snarare förlöjligas, är erfarenhet. kan konstatera att flickors teknikval i skolan inträffar samti- digt med den tidpunkt i livet när flickor mognar och blir unga kvinnor. Från skolan och av samhället förväntar man sig då att flickorna – just – av lust och inspiration skall välja en utbildning som till hela sin karaktär, form och språk förmedlar att detta är för män, detta är ingen plats för kvinnor. Hinder och möjligheter för jämställdhet 53 4.3.1... och omvärdera kvinnors roll i teknikutvecklingen. anser att en lika representation av kvinnor och män i alla sam- manhang och på alla nivåer är grunden för en utveckling mot ett jäm- ställt samhälle. Detta kräver att kvinnor och män tillsammans kan sätta sig över förlegade normer, strukturer, arbetssätt och organisationer och hitta sätt att förhålla sig till varandra och tekniken som präglas av jäm- ställdhet. Det handlar om; att tydliggöra mäns och kvinnors olika sätt att närma sig tekniken, att tydliggöra vad som motiverar män och vad som motiverar kvinnor inom datatekniken, att låta kvinnors kunskaper, förhållningssätt och värderingar på olika sätt komma till uttryck när det gäller att utveckla ny teknik, att samhället på alla plan uppvärderar kvinnors sätt att närma sig tekniken, att kvinnor ges möjlighet att förändra sin inställning till datateknik genom egna erfarenheter och kvinnliga förebilder. De insatser som görs på många håll, som rör utbildning och näringsliv, bör premi- eras och lyftas fram. 5Kvinnor, män och användningen av IT är en av världens mest avancerade IT-nationer med en stark industriell bas, hög användning av IT både inom offentlig och privat sektor samt en stark expansion av företag inom IT-sektorn. Att redan har en ledande position som IT-nation beror enligt propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop 1999/2000:86) bl.a. på att har en lång ingenjörs- och innovationstradition inom telekom- munikationsområdet. En annan förklaring är den breda användningen av IT och snabbheten att acceptera den tekniska utvecklingen hos stora grupper i samhället. Ytterligare en förklaring är de stora personalköpen av persondatorer som blev möjliga genom personaldatorreformen 1998. Antalet människor med tillgång till datorer i hemmet har enligt rege- ringens proposition ökat kraftigt i , från av den vuxna befolkningen till drygt hälften . ökade tillgången till datorer i hemmen från till . 5.1Det här har vi sett De obalanser som finns i samhället följer i stort de gamla klassiska skiljelinjerna. Det innebär att stadsbor använder datorer mer än landsbygdsbor, högutbildade mer än lågutbildade, höginkomsttagare mer än låginkomsttagare, unga mer än gamla och män mer än kvinnor. Frågan är om IT-klyftan är bestående, övergående eller om klyftan kommer att öka? kan konstatera att det behövs en analys av IT-utvecklingen utifrån ett jämställdhetsperspektiv. har utvecklat detta tidigare under avsnitt 3.6.1. 56 Kvinnor, män och användningen av IT 5.1.1Kvinnors och mäns tillgång till dator 1998 hade av männen respektive av kvinnorna tillgång till dator i hemmet, på arbetet eller någonstans. De största skillnaderna på datoranvändning hittar man mellan olika åldersgrupper men även mellan olika inkomst- och utbildningsnivåer. Nästan alla i ålders- gruppen från 15 till säger att de använt en dator. Däremot har bara en femtedel av dem som är använt en dator . Bland dem som har en eftergymnasial utbildning är det som använt dator , jämfört med dem med enbart där använt dator . Regionala skillnader på datoranvändning finns också. Som exempel kan nämnas att av befolkningen i har använt dator jämfört i norra glesbygden. Statistiken har tagits fram av Analys (). Tillgång till /använt dator och Internet 1998 Källa: , Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . Kvinnor, män och användningen av IT 57 5.1.2Kvinnors och mäns användning av e-mail och Internet Tittar man närmare på hur stor andel av män respektive kvinnor som regelbundet använder sig av e-mail och Internet blir skillnaderna något större mellan könen. Procentandelarna bygger på statistik som tagit fram. procentandelar är framtagna av Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (FSI). Andel män och kvinnor som använder e-mail/ Internet Källa: , , Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 6 Kvinnor och män i näringslivet Ytligt sett har kvinnornas situation på arbetsmarknaden blivit allt mer jämställd männens situation. I ett internationellt perspektiv har svenska kvinnor ett mycket högt arbetskraftsdeltagande. Särskilt kvinnor med kort formell utbildning återfinns i betydligt större utsträckning på arbetsmarknaden i än i andra västländer. har en mycket könsuppdelad arbetsmarknad, mellan hushållsarbete och marknadsarbete och mellan olika yrken. Villkoren är också olika inom branscher eller yrken, t.ex. i fråga om lön eller position. 6.1Det här har vi sett 6.1.1Kvinnor återfinns i den offentliga sektorn, män i den privata Bland det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden var nära hälften kvinnor 1996 ( kvinnor och män). var fördelningen kvinnor och män. Däremot var och är fördelningen mellan offentlig och privat sysselsättning mycket ojämn. En tredjedel av kvinnorna arbetar inom den privata sektorn och två tredjedelar inom den offentliga. För männen gäller det motsatta förhållandet. Ur och lönsamhet (1999). 6.1.2Andelen kvinnor inom vissa IT-branscher är låg Andelen kvinnor är låg inom vissa IT-branscher. Med vissa menas konsultverksamhet avseende maskinvara, datakonsultverksamhet, pro- gramvaruproduktion, databehandling och databasverksamhet. Inom dessa branscher förvärsarbetade 1997 totalt 52 264 personer vilket är av det totala antalet förvärvsarbetande. Av samtliga som arbeta- de inom de nu angivna IT-branscherna var kvinnor. 60 Kvinnor och män i näringslivet Andelen förvärvsarbetande män och kvinnor Källa: SCB/RAMS, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 6.1.3Generellt få kvinnor i ledande positioner Tabellen nedan är hämtad ur Ledare, makt och kön (SOU 1997:135). Av tabellen framgår andelen ledande kvinnor och män i några olika organisationer och organisationstyper. Upp- gifterna visar att andelen kvinnor på ledande positioner skiljer sig kraftigt åt i olika organisationer. Hälften av är kvinnor (1996/97) men enbart av de verkställande direktörerna i de börsnoterade företagen (1996). Tabellen visar att det är lättare för kvinnor att bli politiska ledare och chefer inom politiskt styrda sektorer än i det privata näringslivet. Kvinnor och män i näringslivet 61 Kvinnor och män i maktpositioner i olika organisationer (Ledare, makt och kön ur 1997:135.) Chefer i offentlig sektor Chefer i privat sektor Källor: Regering, riksdag, utskott – Wängnerud, 1997, Kommunerna – 1997. Facken, SAF, statliga kommittéer och styrelser – , Styrelseledamöter i börsnoterade företag – Hultbom, Chefer – SCB, 1997. 6.1.4Få kvinnor i ledande positioner i börsnoterade IT-företag Enligt en undersökning som gjorde var kvinnorna i minoritet i de då 22 börsnoterade IT-företagen. var ca 60 börsnoterade och fördelningen mellan män och kvinnor var då ungefär densamma. är kvinnor i styrelser, är kvinnor i ledningen och totalt är det kvinnor i dessa . IT-företagen är en branschorganisation som hade ca 640 IT-företag som medlemmar. Av dessa företag hade 26 stycken en kvinnlig VD. 62 Kvinnor och män i näringslivet Andel män och kvinnor i börsnoterade IT-företag, februari Källa: Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 6.1.5Generellt sett har kvinnor högre utbildning än män Om man tittar på utbildningsnivån hos samtliga förvärvsarbetande 1997, ser man att andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning är något högre än andelen män. av samtliga förvärvsarbetande var kvinnor med eftergymnasial utbildning jämfört män. Vad beträffar förvärvsarbetande med forskarutbildning var män och kvinnor av samtliga förvärsarbetande . Kvinnor och män i näringslivet 63 Utbildningsnivå på samtliga förvärvsarbetande Källa: SCB/RAMS, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 6.1.6Få kvinnor med hög utbildning inom vissa IT-branscher Fördelningen på utbildningsnivån på förvärvsarbetande inom vissa IT- branscher (se tidigare definition) skiljer sig däremot radikalt från gruppen samtliga förvärvsarbetande. Av alla som 1997 förvärvsarbetade inom vissa IT-branscher hade män eftergymnasial utbildning att jämföra med kvinnor. 64 Kvinnor och män i näringslivet Utbildningsnivå på förvärvsarbetande inom vissa IT-bran- scher Källa: SCB/RAMS, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 6.1.7Regeringens insatser för att öka tillgången på IT-utbildad arbetskraft För att öka tillgången till yrkesutbildad personal inom IT-området har regeringen satsat på arbetsmarknadsutbildning. En av målsättningarna är att av de drygt 10 000 som utbildas skall vara kvinnor. och branschorganisation bildade med anledning härav SwIT yrkesutbildning, som fick regeringens uppdrag att genomföra programmet. Hela programmet skall vara genomfört och utvärderat . Kvinnor och män i näringslivet 65 6.2.1Visa att jämställdhet är lönsamt () har i sin rapport ställdhet och lönsamhet redovisat metoder för att kvantifiera jämställd- hetsbegreppet inom näringslivet och studera om det finns någon kopp- ling mellan jämställdhet och lönsamhet. Studien omfattar nära 14 000 företag. Analysen visar att de företag som har mindre jämställd repre- sentation förefaller att ha såväl lägre produktivitet som sämre räntabi- litet. tar i rapporten upp tre motiv till varför jämställdhet på arbetsplatser har stora möjligheter att påverka lönsamhet och produkti- vitet i positiv riktning, större motivation hos personalen, kontaktytor som öppnar upp möjligheterna för lönsamma synergi- effekter. Med synergi menar man här att se möjligheter i gamla problem eller att se med nya ögon. Måtten på jämställdhet som man mäter är, representation av kvinnor och män med olika utbildningar, befattningsstruktur/inkomstfördelning mellan kvinnor och män, uttag av föräldraledighet. är en internationell referensmarknad för IT-produkter och IT-applikationer vilket innebär att den svenska marknaden är intressant som test-område för hela den internationella IT-branschen. kan som nation tillföra den internationella IT-branschen ett kunnande om jämställdhet och visa att jämställdhet är lönsamt. Regeringen tillsatte en kommitté om frivillig jäm- ställdhetsmärkning av produkter och tjänster (dir 1999:13). En frivillig jämställdhetsmärkning kan bidra till att driva på utvecklingen mot en ökad jämställdhet. Medvetna konsumenter kan välja jämställdhets- märkta produkter. Jämställdhetsmärkning kan också bli en konkurrens- faktor för företag. Uppdraget skall redovisas . vill peka på de utvecklingsmöjligheter för näringslivet som ligger i att kvinnor på lika villkor deltar i IT-utvecklingen. 66 Kvinnor och män i näringslivet utvecklingspotential och ett konkurrensmedel i såväl nationella som internationella sammanhang. 6.2.2Jämställdhet i offentlig upphandling Regeringen har i tilläggsdirektiv till Utred- ningen om översyn av m.m. (dir 1999:34) angett att kommittén bl.a. skall analysera frågan om anti- diskrimineringsklausuler i upphandlingsavtal. Kommittén skall redo- visa sina resultat till regeringen . Regeringen bör på alla sätt tydliggöra samhällets förväntan på att näringslivet utvecklas mot en ökad jämställdhet. Att det finns en tilltro till att företag som har en jämställdhetspolicy och jämställdhetsplan har en bredare kompetens och därmed kan leverera bättre produkter. Jämits kartläggning visar att frågan om jämställdhet i samband med upphandling av varor och tjänster är synnerligen angelägen utifrån den utveckling som sker inom den mansdominerade IT-branschen och på IT-området. anser vidare att det måste ses som en självklarhet från sam- hällets sida att de tjänster, som samhället upphandlar riktas mot sådana företag som har en medveten policy för jämställdhet inklusive en jäm- ställdhetsplan. Det bör vara ett av villkoren för att ett företag skall få delta i upphandlingen. upphandling bör ta del av Jämits erfarenheter beträffande jämställdhet, transporter och IT i sitt fortsatta arbete. 6.2.3Ökat riskkapital till kvinnor Kvinnors behov av riskkapital måste stimuleras från såväl staten som näringslivet. IT-utvecklingen har i första hand inneburit en för- mögenhetsförstärkning för män. Utvecklingen har genererat mer kapital som kan fördelas som riskkapital. Ofta från män till män. anser att såväl regeringen som näringslivet måste stimulera kvinnors möjlighet att delta i IT-utvecklingen. Där statliga medel för- delas för IT-utveckling bör kvinnor särskilt få ökat stöd. kan också konstatera att EU har utvecklat ett program kallat EQUAL, som innebär att avsätts till jäm- ställdhetsarbete i . pågår arbetet med att utforma ett svenskt principprogram för fördelning av medlen. Programmet skall starta . anser att det är viktigt att dessa medel också används för att stärka kvinnors möjligheter på IT-området. Kvinnor och män i näringslivet 67 6.2.4Avskaffa dagens informella de facto kvotering av män till företagens bolagsstyrelser Regeringen bör initiera en översyn av lagstiftningen i syfte att öka kvinnors deltagande i företagens bolagsstyrelser. I de börsnoterade IT-företagens styrelser är av ledamöterna kvinnor. Andelen kvinnor i ledningen för dessa företag uppgår till . En situation som denna innebär oundvikligen att perspektiven i dessa företags satsningar och utveckling kommer att fortsätta att domi- neras av nu rådande, manliga, synsätt. Ett av de viktigaste medlen för att synliggöra och öppna för föränd- ring av strukturer och normer som upprätthåller ojämlika förhållanden är att både kvinnor och män finns representerade på lika villkor. Detta gäller i allra högsta grad även IT-företagen. anser att den negativa kvotering av kvinnor, som är dagens realitet, måste brytas för att inte de traditionella manliga mönstren från det gamla industrisamhället fortsätter in i det nya kunskapssamhället. En lika representation av kvinnor och män i alla sammanhang och på alla nivåer är grunden för en utveckling mot ett jämställt samhälle. Detta för att kunna synliggöra, ifrågasätta och förändra bakomliggande, hindrande strukturer. 7 Kvinnor och män i utbildningen 7.1Det här har vi sett inom skolan 7.1.1Fler kvinnor än män som lärare I barnomsorgen är av de anställda kvinnor. I är av lärarna kvinnor. På gymnasiet är fördelningen mellan män och kvinnor relativt jämn, andelen manliga lärare är dock något högre. Andel lärare i grundskola och gymnasium Källa: nr 173, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 70 Kvinnor och män i utbildningen 7.1.2Vissa linjer är starkt könsdominerade Vissa linjer är fortfarande starkt könsdominerade. Av nr 173 framgår att för läsåret 98/99 hade följande nationella program flest flickor respektive flest pojkar som sökande, årskurs 1 i gymnasiet. Källa: nr 173 Beskrivande data om barnomsorg och skola 1999. 7.1.3Flickors och pojkars val Det största programmet på gymnasiet är det samhällsvetenskapliga programmet med en ekonomisk, en humanistisk och en samhällsveten- skaplig gren. av alla elever 1998 valde detta program. Det näst största programmet är det naturvetenskapliga med en naturvetenskaplig och en teknisk gren. av alla elever 1998 valde det naturveten- skapliga programmet. Om man tittar på fördelningen pojkar och flickor i dessa två största program finner man att man väljer enligt traditionella mönster. av eleverna på den tekniska grenen är flickor. Kvinnor och män i utbildningen 71 Andel elever på gymnasieskolan oktober Na(te) Källa: nr 173, Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . 7.1.4Regeringens insatser för en ökad IT- kompetens i skolan Den nationella satsningen på IT i skolan, ITiS, genomförs , 1999–2001. ITiS omfattar ungdomsskolan, dvs. förskoleklassen, grund- skolan, särskolan, sameskolan, specialskolan och gymnasieskolan. ITiS är ett skolutvecklingsprojekt, som består av följande delar; Kompetensutveckling för 60 000 lärare i arbetslag. En dator till deltagande lärare. Förbättrad tillgänglighet till Internet. e-postadresser till alla lärare och elever.