sou · GOB37d5 · 2001-01-01 00:00:00 — Tillgången till och kvaliteten på sådan information kan vara avgörande för den som planerar att bygga upp en verksamhet kring avfall eller annat returmaterial. 5.4Uppmuntra innovationer och teknisk utveckling Nya idéer, innovationer och teknisk utveckling kan få en stor effekt på utvecklingen av marknaderna för återvunna och återanvända material och produkter. Den tekniska utvecklingen, nya styrmedel och olika konsumenters miljöintresse skapar ett stort utrymme för nytänkande. Också till synes enkla – men säkert tekniskt väl så sofistikerade – lösningar kan få stor betydelse. Det finns flera färska exempel. Vi nämnde tidigare försöket med att förädla hushållsavfall och rötslam till gödningsmedel. Ett liknande exempel är ett företag som har utvecklat en process som snabbt rensar hushållsavfall från föroreningar och omvandlar resten till bränslepelletter för energiproduktion. Ett tredje exempel är det företag som har funnit en teknisk lösning för att ta bort skadliga lim- och lackrester från utslitna vägskyltar av aluminium. går det bara i åt aluminium för cirka 30 miljoner 43 Se miljö, handel och konkurrens. Spelregler för effektiva marknader. , och , 1998, s. 62 ff och 92 ff. Bilaga 4 till LU 99 kronor för att tillverka nya skyltar. Om metoden visar sig framgångsrik kan den få en mycket stor internationell marknad. Väl fungerande och dynamiska marknader, med effektiv konkurrens och handel samt tydliga och fasta spelregler, skapar ett gott klimat för teknisk utveckling av det här slaget. Också av det skälet är det viktigt att statliga insatser stödjer och inte motverkar konkurrensen på området. Direkta statliga stöd till enskilda företag eller anläggningar kan t.ex. få negativa effekter av det slaget. Om staten vill försöka bidra till att påskynda den tekniska utvecklingen bör det därför i första hand ske genom stöd till forskning, utveckling och demonstration av nya tekniska lösningar för att hantera avfall. 44 Det sker också , bl.a. inom ramen för de s.k. lokala investeringsprogrammen och kretsloppsmiljarden. Förutsatt att forskningsresultaten och erfaren- heterna av försöksprojekten sprids så att de kan utnyttjas fritt så riskerar den formen av statligt stöd inte att snedvrida konkurrensen. Frågan om avfallshantering och kretslopp står högt på dagordningen i många länder. Inte minst inom EU. På grund av att förutsättningarna varierar kraftigt mellan olika länder skulle det vara olämpligt med detaljerade EG-regler på området. 45 Men kan det finnas motiv för åtminstone vissa samordnade och gemensamma åtgärder inom unionen. Framför allt gäller det sådan samordning som kan behövas för att undvika handelshinder och bidra till utvecklingen av den inre marknaden. Redan nu finns t.ex. ett gemensamt förpackningsdirektiv, som ska integreras i medlemsländernas lag- stiftning . Ytterligare åtgärder planeras. I ett färskt meddelande från den Europeiska kommissionen finns en rad förslag som går ut på att förbättra förutsättningarna för återvinning och återanvändning. 46 Förslagen är inriktade på att skapa effektiva marknader, och många av 44 Jämför Cost-benefit Analysis of the : Objectives and Instruments for the Year 2000. Studie för Europeiska kommissionen, DG XI. , Final Report, , s. 50. 45 Jämför Cost-benefit Analysis of the : Objectives and Instruments for the Year 2000. Studie för Europeiska kommissionen, DG XI. , Final Report, , s. 52. 46 Återvinningsindustrins konkurrenskraft. Europeiska kommissionen, KOM (1998) 463 slutlig. Bilaga 4 till LU 99 förslagen är identiska med dem som vi har diskuterat här. Några exempel är att se över industristandarder, stödja börshandel med avfall och returråvaror, förenkla reglerna och göra dem överblickbara samt se till att de tillämpas korrekt, klargöra förutsättningarna för att ta miljöhänsyn vid offentlig upphandling. En viktig uppgift för staten är att delta i det fortsatta arbetet med att utveckla förslagen och utforma åtgärderna. Bilaga 4 till LU 99 (1998), 9TTREMILJ¶ARBETETSEFFEKTERPARBETSMILJ¶N . Bruvoll, A. (1998), 4HE #OSTS OF !LTERNATIVE 0OLICIES FOR 0APER AND Reports 98/2. Statistics , January 1998. (1996), #OSTBENEFIT !NALYSIS OF THE $IFFERENT -UNICIPAL 3OLID 7ASTE -ANAGEMENT 3YSTEMS /BJECTIVES AND )NSTRUMENTS FOR THE 9EAR . Studie för Europeiska kom- missionen, DG XI. Final Report, . (1996), 3KATT P AVFALL . , SOU 1996:139. Europeiska kommissionen (1998), ÖTERVINNINGSINDUSTRINS KONKUR KOM (1988) 463 slutlig. (1991), -ILJ¶N OCH F¶RPACKNINGARNA . Slutbetänkande av , SOU 1991:76. , S. O. och Rudén, C. (1998), !TT SE TILL ELLER TITTA P Ds 1998:50, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. , och (1998), -ILJ¶ HANDEL OCH KONKURRENS 3PELREGLER F¶R EFFEKTIVA (1996), Delbetänkande av om beskattning av vägtrafiken, SOU 1996:165. Kretsloppsdelegationen (1997), 3TRATEGI F¶R KRETSLOPPSANPASSADE MATERIAL . Kågeson, P. (1999), )S FACTOR A 5SEFUL 4OOL IN %NVIRONMENTAL 0OLICY AFN Rapport 240, . (1995), -ILJ¶N SOM LNGSIKTIG RESTRIKTION . Bilaga 2 till , SOU 1995:4. för (1997), i . &R EFTER 2IO RESULTAT OCH FRAMTID . kommittén för , SOU 1997:105. Bilaga 4 till LU 99 (1998), (1998), &¶RSLAG TILL SK§RPTA KRAV P LANDETS 1992/93:180, /MRIKTLINJERF¶RENKRETSLOPPSANPASSADSAMH§LLS (1997), STOSEB (1998), !VFALL , J. Systemanalys och Profu (1996), $EPONISKATT SOM STYR MEDELIAVFALLSSYSTEMET3YSTEMSTUDIERMED-)-%37ASTEMODELLEN P TRE AVFALLSHANTERINGSSYSTEM '¶TEBORG *¶NK¶PING OCH +ALMAR Bilaga till Skatt på avfall, Slutbetänkande av Deponiskatte- utredningen, SOU 1996:139. (1996), AVFALLSF¶RBR§NNING VID INF¶RANDET AV EN DEPONISKATT ¶KADE MILJ¶ KRAV OCH ETT ¶KAT PRODUCENTANSVAR utredningens betänkande, SOU 1996:139. (1997), 3KATTER TJ§NSTER OCH SYSSEL S§TTNING Betänkande av , SOU (1997),