sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — När det börjar bli fråga om maktförskjutningar mellan företag kommer motkrafterna fram. Den som säljer olja vill nog göra det även . ·Vi lever i en värld med både motkrafter och framåtsträvande. Även om företagen lobbar för att bevara det gamla så håller många på i det tysta och förbereder sig för det nya; miljöanpassning. ·Energieffektiva bilar innebär att det blir billigare att resa, vilket kan öka transporterna. Skatterna bör höjas i takt med att bränsleanför- brukningen minskar för att förhindra en sådan utveckling. Konsu- mentmedvetandet är en akilleshäl. Ett sätt att skapa betalningsvilja är att satsa på offentlig upphandling. Det kan styras politiskt och det rör sig om stora belopp. ·Inom näringslivet ligger i en osäker framtid som det är svårt att sätta precisa delmål för. Alternativet är att tillämpa nya arbetssätt som miljöledningssystem och LCA-tänkande för produkter. Ett annat sätt är att ta med andra aktörer, som stat och konsumenter, på olika nivåer i företaget för att få reda på önskemål om produkter och verksamheter. Dessutom är det viktigt att marknaden har goda miljökunskaper. Miljöutbildning på olika nivåer inom utbildnings- väsendet är en förutsättning för att skapa denna kunniga marknad. ·Miljömålen är baserade både på fakta och värderingar. Det räcker med generationsmålen. var företagen styrda av myndig- heter, men numera tar de egna initiativ på ett helt annat sätt, bland annat genom att använda miljöledningssystem. ·Planeringshorisonten hos företagen sträcker sig oftast inte mer än 1- fram i tiden vad gäller fasta planer. Företagen arbetar också på med mål som har karaktär av visioner. stor medvetenhet om att de långsiktigt satta målen/visionerna behöver inrymma stor flexibilitet till nya marknadskrav. ·Mål ska vara tydliga, mätbara och bygga på naturvetenskaplig grund. Miljöledning är bra i början men räcker inte om man ska nå långt. Konsumentmakt är viktig eftersom politiken är bakbunden i en fri ekonomi. För att människor ska förstå behoven av att miljöanpassa måste vi tydliggöra miljöhoten. Finns det inget att oroa sig för finns det heller ingen motivation för konsumenten att göra något. Näringslivet är betjänt av en folklig opinion i miljöfrågor. Hotbilden måste bli tydligare. ·Det finns två begrepp som måste ses över; ekonomisk tillväxt och konkurrens. Varför köper vi så mycket prylar? Jämför antalet ägodelar med ! Med industrialismen kom möjligheten att konsumera. Då ställde man in samhällssystemet så att ekonomisk tillväxt mättes utifrån produktionens värde. Avmat- erialisering, kvalitetsprodukter med längre livslängd, rekonditionering och flexibla kontor bidrar mindre till ekonomisk tillväxt, med befintliga mått mätt. Det finns ett glapp mellan hur vi mäter tillväxt och den upplevda nyttan. Tillämpar vi faktor 10 kommer vi att få problem med måttet för ekonomisk tillväxt eftersom det mäter produktions- samhället; Den som har mest prylar när han dör vinner. Vi får se vad nästa generation tycker om det vi håller på med. Det är inte så lyckat att statsministern pratar om ekonomisk tillväxt (mätt med dagens metoder) som han säger att vi ska ett ekologiskt hållbart samhälle. Det är motsägelsefullt. ·Det andra begreppet är konkurrens. Ta exemplet med samordning av livsmedelstransporter i . Det är motsatsen till konkurrens. Många av åtgärderna för att nå hållbarhet handlar om att integrera olika funktioner; att samordna funktioner istället för att konkurrera. Då faller tanken om konkurrens till varje pris. ·Företagen har ett egenintresse av att hålla ner resursanvändningen; det kostar ju med resurser. ·Många miljöproblem orsakas av diffusa utsläpp. De som orsakar dem känner sig inte motiverade att ändra sina beteenden förrän de vet att många gör samma sak. En viktig uppgift för myndigheterna är därför att visa nyttan av att många gör samma sak. ·Forskningsprojektet i stad och land är ett bra exempel på hur man kartlägger de vita fläckarna på kartan; man får grepp om var utsläppen sker och vilka som orsakar dem inom en region. Vi behöver mer av den sortens arbete. Vem ska rita kartorna? företagsledare har fattat dåliga strategiska beslut utan miljöhänsyn för att de inte haft tillgång till de rätta kartorna. Vad ska kommittén särskilt uppmärksamma? ·Några nyckelord sett ur industrins perpektiv; win-win är bra, ta fasta på nya arbetssätt, involvera fler aktörer, skapa flexibila handlings- vägar för en okänd framtida situation (ca ) och öka kunskapen om miljöfrågorna speciellt hos konsumenterna. ·När det gäller åtgärder; att göra kostnadseffektanalyser, rangordna alternativen. Avstå från nationalekonomiska modeller som inte kan inkludera exempelvis win-win effekter. De är missvisande och överskattar kostnaderna. ·Vad kan man göra för att påskynda processen med ekonomiskt lönsamma miljöåtgärder? Vi måste ändra metoderna för hur vi mäter och värderar. Klona de goda exemplen; det finns många nya arbetstillfällen för entreprenörer som vill gå vidare med de spännande lösningar vi hört om . Ducka inte för de konflikter som uppstår när miljöanpassningen leder till maktförskjutningar. Använd samhället som gruva i kretslopparbetet. ·Sätt tydliga mål i procent eller andra mätbara termer. Saker händer snabbare än vi tror. Och fråga inte: Hur mycket kostar det? Fråga istället: Hur mycket kan vi tjäna och vad kostar det att inte göra detta? ·De beslut som fattas utifrån miljömålskommittens underlag avgör tempot i miljöarbetet . Det gäller att skapa mod för att fatta politiska beslut med hög ambitionsnivå! 5.2Rapport från seminarium . Mjuka styrmedel – räcker det? Vilka styrinstrument behövs för att skapa resurssnåla och giftfria kretslopp? Flertalet av talarna på seminariet redovisade en klart positiv hållning till mjuka styrmedel. konstaterades, att regering och riksdag inte längre har full tillgång till hårda styrmedel som lagstiftning, skatter, avgifter och förbud. medlemskap I EU och Världshandels- organisationen begränsar statens handlingsfrihet i hög grad. Denna utveckling välkomnades på seminariet av representant . Han ansåg t ex att statens roll i miljöstyrningen borde vara minimal. Flera andra av deltagarna ansåg att staten vore den enda instans, som kunde anses ha mandat att bestämma inriktning och mål för samhällsutvecklingen – och därmed även styra. Mjuka styrmedel är en beteckning, som rymmer en lång rad olika företeelser, som information, miljömärkningssystem, kampanjer, miljöledningssystem, certifieringssystem, producentansvar, folkopinioner, m.m. Det gemensamma draget är frivilligheten, medan de hårda styrmedlen utmärks av tvång av olika grad. visade sig denna strikta uppdelning mellan hårda och mjuka inte var helt uttömmande. Flera talare framhöll, att de hårda styrmedel som tillämpats successivt i utgör ett slags golv av tvång, som i realiteten varit en av förutsättningarna för framväxten av de olika mjuka styrmedel som vi har . Därigenom är frivilligheten i många av de mjuka styrmedel, egentligen ganska skenbar. På samma vis är tvånget i de hårda inte så rigoröst, som det kan verka på ytan. Förhandlingar, dispenser, undantag osv. utmärker tillämpningen av hårda styrmedel tämligen ofta.Mjuka styrmedel är, ansågs man allmänt på seminariet, effektiva. En förutsättning för den utvecklingen har varit tillväxten av starka miljöopinioner. Dessa skapar i sin tur en marknad för produkter med positiv miljöprofil, vilket i sin tur ger producenter ett ekonomiskt incitament att svara på styrmedlens signaler. Konsumentkraven framställdes som, i praktiken, ett av de allra viktigaste styrmedlen på miljöområdet – ett mjukt sådant, således. Trots framgången för dessa mjuka styrmedel återstår ändå det allra mesta att göra, påminde flera talare om. I många avseenden ökar miljöhoten med oförminskad styrka, påpekades det, och frågan ställdes upprepat, om de mjuka styrmedlen verkligen kan vara tillräckliga, för att vända denna trend. Det faktum att de hårda styrmedlen ( exempel: lagstiftning ) har bara nationell räckvidd, medan miljöpåverkan i hög grad är internationellt betingad, och de mjuka styrmedlens framgång till stor del beror av internationella faktorer, som handelsöverenskommelser, och handels- regler, var en av de mest diskuterade punkterna på dagordningen. En annan tung diskussionspunkt var frågan om myndigheters roll . Flera talare efterlyste sålunda en ny roll för dessa – mer av stödjande och konstruktivt expertorgan jämfört med . Speciellt nyttig vore en sådan roll för de små och mindre företagen, som själva inte har resurser för att leva upp till olika styrmedels signaler. Seminariets moderator inledde med att konstatera, att begreppet mjuka styrmedel kan ha olika tolkningar. Själv nämnde hon som exempel allra först information. Gemensamt för de mjuka styrmedlen är att de har någon form av frivillighet. Uppgiften för dagens seminarium, sa hon var att diskutera kring följande frågor: ·Hur stor betydelse har de mjuka styrmedlen? ·Finns områden där de inte fungerar? ·Hur följer vi upp effekter av dem? ·Vad gör vi då frivilligheten ej räcker? , Forskningsgruppen för miljöstrategiska studier, var först på talarlistan. Han talade om avmaterialisering, dvs strävan att minska använd- ningen av naturresurser. Rubriken var Hållbara kretslopp? Det finns två skilda strategier för kontroll av materialflöden, i avsikt att nå ett mer resurssnålt samhälle. Båda baseras på kretsloppstanken. ·Den tekniska kretsloppsstrategin tillåter användning av skadliga ämnen, men tillåter dem inte att komma ut i naturen. ·Den ekologiska strategin tillåter inga skadliga ämnen alls, i resurs- användningen. Alla material ska vara biologiskt nedbrytbara eller åtminstone harmlösa, vid kontakt med människa och ekosystem. Egenskaper hos de två renodlade typerna av kretslopps- samhällen Tekniskt Ekologiskt kretsloppssamhälle kretsloppssamhälle Begränsas av hur mycket styra och kontrollera flöd- till naturliga halter i bios- fären Naturens förmåga att om- sätta olika ämnen Stabila ämnen som kan Metaller, stabila plaster Ja, förutsatt att de åter- Styrning och kontroll av Hög kontroll av att Hög kontroll av att mat- erial i produkter är ofarligt Styrning och kontroll av Hög kontroll av att pro- dukter inte sprids till na- I det första fallet får man ett kretslopp inom teknosfären av bl a farliga ämnen. I det andra får man ett totalt kretslopp innefattande samspel mellan teknosfär och natur, men utan användning av några farliga ämnen. De två olika strategierna ger olika högt tak för samhällets materialflöden. I den ekologiska strategin sätts taket av naturens egen förmåga att omsätta ämnen. Den tekniska strategin kräver hög kontroll både av produktion och konsumtion. Den ekologiska kräver kontroll av produktion enbart. En viktig fråga i beräkningen av avmaterialiseringsnivåer rör återvinningen. Ska de återvunna resurserna räknas av från respektive ursprunglig produktion, eller ska de t e x hänföras till ett resurslager i samhället? Diskussionen efter anförandet blev livlig. -Återvinning av aluminiumburkar har gått bra. Men hur hade det gått utan pantsystemet? Pantsystemet är väl ett ekonomiskt styrmedel, dvs inte frivilligt? Erfar- enheten visar, att så fort det är mer lönsamt ekonomiskt att inte göra något för miljön så gör man inget. Vi måste nog ha hårda styrmedel. -Vi bör föra in ett risktänkande i systemet. I vissa fall kan vi accept- era risker, i andra inte. -En produkt kan visa sig vara miljömässigt oskyldig, men vi bör tänka på dess resa från råvara till färdig produkt ( ex en trästol förbrukar bioråvara ). -Man bör från samhällets sida underlätta den process, som mark- naden själv väljer. , talade om internationella drivkrafter och aktörer som påverkar möjligheter till hållbara materialflöden. -Drivkrafter och aktörer hör ihop. EU, () och FN:s internationella miljökonventioner är de institutionella organ som fungerar som aktörer globalt. Nationella regeringar, konsumenter, näringsliv och icke-statliga organisationer (s k NGO:s) är övriga aktörer. Alla dessa måste påverkas för att nå hållbarhet. En grundläggande faktor är kunskap, som ska föras ut i form av information och utbildning. De marknadsbaserade, mjuka styrmedlen är i ett globalt perspektiv troligen mer effektiva än då hårda, som är svåra att implementera på internationell nivå. Det enda egentliga exemplet på hårda globala styrmedel är de internationella miljökonventionerna. Harmonisering av miljöregler mellan länder är inte bra, eftersom de kan leda till ineffektiva lösningar. Miljöproblem är olika länderna emellan. är en mycket stark aktör. En huvud- fråga är hur miljökonventionerna ska kunna fogas in i detta handels- regelverk. ser en sådan strävan som ytterligare ett faktiskt hinder för deras utveckling. Den viktiga faktor som talar mot hårda styrmedel nationellt, är de internationella organens målsättningar om fri handel. har allt mindre möjligheter att agera på egen hand , i o m EU-med- lemskapet. har EU börjat slå in på samma väg som , med ökad öppenhet och anslutning till försiktighetsprincipen. Mjuka styrmedel är trots detta inte alltid tillräckliga. Hårda regler måste också till. Men – om inte övriga världen är beredd att ta på sig tagelskjortan, har vi inte en chans att hävda våra ambitioner! När mjuka styrmedel inte fungerar, måste staten naturligtvis agera. Hot om hårda styrmedel kan driva på frivilligheten, som exempelvis beträffande producentansvaret inom byggsektorn. Men flera av de 15 nationella miljömålen kan vi inte i nå, enbart av egen kraft . Vi är beroende av vår omvärld. ERFARENHETER HITTILLS AV MJUKA Ett av tre schemalagda diskussionsinlägg vidtog , med tonvikt på hittillsvarande erfarenheter av mjuka styrmedel. -Anledningen till att vi alls har mjuka styrmedel är, att vi har en helt annan problemuppfattning än . kan vi börja spela på marknaden. Vad är egentligen ett mjukt styrmedel? Jag tror, att om man skrapar på ytan, så kommer de hårda att mjukna, och de mjuka att hårdna! I själva verket rymmer båda styrmedlen mycket av samverkan och förhandlingar mellan parterna. Bland hårda styrmedel som fungerat nämnde hon Miljöskyddslagen och förbuden mot kvicksilverbetning och DDT. Bland lyckade mjuka finnns miljömärkningen, t ex Svanen, , producentansvaret inom byggbranschen. Beslutet om frivillig insamling av NiCd-batterier 1993 är ett mindre lyckat mjukt styrmedel. Dialogen, och möjligheten till lagstiftning är viktiga förutsättningar till att frivilligheten fungerat i många fall. Upplysta konsumenter likaså. är miljömålen så långtgående, att alla aktörer måste visa ett nytänkande, även beträffande hur styrmedlen ska se ut. , gav erfarenheter från bygg- sektorn: -Marknaden är beredd att gå mycket längre av vad lagstiftaren kan drömma om, bara för att slippa lagstiftning! Mjuka styrmedel är det som bygg- och fastighetsbranschen alla gånger föredrar, framför hårda. Byggsektorns Kretsloppsråd bildades för att skapa en enda motpart till Kretsloppsdelegationen. Rådet är ett inform- ellt nätverk utan egentliga egna resurser. Vårt stora bekymmer är att nå ut med information till de 90 000 företagen i branschen. statens olika organ är viktig, inte minst när branschen åtagit sig ett frivilligt producentansvar, men i flera frågor har byggsektorn blivit överkörd av staten, t ex ifråga om byggavfallet. gav erfarenheterna hos Kemikalieinspektionen, av mjuka styrmedel: Om mjuka styrmedel ska fungera, bör vi hitta former där styrmedlen innehåller ett ekonomiskt incitament för ett ändrat produktutbud. Det måste vidare finnas en organiserad samtalspartner för den myndighet, som har sektorsansvaret. Vidare måste myndigheters attityder ändras.Vi kan inte, som , komma in och säga: det här måste vi ändra på, eller hur? En äkta dialog måste finnas. Ett bra exempel på framgång för frivilligheten gäller glykoletrar. ansträngningar är de borta till , från mark- naden. Receptet för framgång har varit kommunikation med varje enskilt företag och draghjälp från skyddsombud och företagshälsovård. I fallet vissa polybromerade bifenyler har det varit svårare. Ett skäl är att aktörerna har dåliga kunskaper om ämnenas förekomst i produkterna, vilket till stor del beror på att de är importerade, och inte varudeklarerade. I sådana fall måste hårda styrmedel användas. Den s k Obs-listan finner användarna bra, medan leverantörerna tycker den har brister. Viktigt för att farliga ämnen kan ersättas är att det finns goda alternativ. I det andra diskussionspass som vidtog blev debatten livlig: Ett axplock: -Framför allt de små företagen har ofta svårt att tillgodogöra sig och använda kemikalieinformation, som den som Kemikalieinspektionens OBS-lista avser att förmedla. Särskilt för deras skull borde OBS- listan göras om till flera stycken branschvisa listor. Det torde vara Kemikalieinspektionens sak att göra listorna mer användarvänliga. -Kanske borde myndigheter som KI utvecklas till oberoende kompetenscentra, i st f tillsynsmyndighet. -De bromerade flamskyddsmedlen – vilka möjligheter har vi att begränsa importen här? -Det är inte enkelt. Det som står till buds är nationell reglering av användningen. Men det här diskuteras nu inom EU. -Vi har kunnat förbjuda t ex mjukgörare i leksaker. Vi kan gå den vägen även beträffande de bromerade flamskyddsmedlen. Här kan vi hänvisa till försiktighetsprincipen. -Ett faktum är, att de flesta förbud inom EU har kommit efter åtgärder i något enskilt land. -Det finns områden, där det inte fungerar med mjuka styrmedel. Beträffande vissa kemikalier är jag inte säker på att frivilligheten kan användas. -I är kraven på brandhärdighet för stoppade sittmöbler så hårda, att dessa flamskyddsmedel är enda alternativet. Diskussionen kom nu in på konflikten mellan miljökrav och fri handel. -har gått till EU för att få byggsektorns frivilliga överenskommelser klassade som konkurrensbegränsande åtgärder. De fick inget gehör. -Miljöpolitiken är full av intressekonflikter. Vem ska avgöra dessa konflikter, och vem har kompetensen. -Vi behöver använda vissa ämnen, av t ex säkerhetsskäl. Men vi behöver inte göra det ohämmat. Och f ö har vi ofta ingen aning om vad produkter innehåller, t ex sådana som importeras. -De deklarationer över produkters innehåll som finns, är nästan aldrig fullständiga. Användaren behöver hjälp här. -Fosfatestrar som påstås kunna ersätta de bromerade medlen, har visat sig ge allvarliga skador på försöksdjur. -Det behövs tydligen både hårda och mjuka styrmedel. -En väg kan vara, att etablera ett samarbete över de traditionella myndighetsgränserna. -Exempel finns på lyckat samarbete mellan , och . -har ändå möjlighet att styra utvecklingen åt rätt håll. Seminariets moderator avslutade och sammanfattade diskussionen: ·Det finns uppenbara målkonflikter i miljöarbetet ·Dialog – här finns ett stort, stort behov ·Tid – det krävs betydande framförhållning MJUKA STYRMEDEL I FRAMTIDEN Seminariets tredje avdelning gällde framtiden: Hur används mjuka styr- medel , och vilka kommer resultaten att vara? var först ut: -De mjuka styrmedlen blir allt viktigare. är ISO 14 000 och EMAS de viktigaste styrmedlen inom näringslivet. blir därutöver de internationella överenskommelserna de viktiga. -Vi bör minska omfattningen av hårda styrmedel. Jag tycker f ö att de 15 nationella miljömål vi nu har, är för många. Det blir för svårt att hålla reda på dem alla. -Marknadens perspektiv är det globala, medan lagstiftningens är nationellt. Den skillnaden måste vi lära oss hantera. Apropå globalt perspektiv konstaterade , att har flest antal miljöcertifieringar per BNP-enhet i världen, medan t ex ligger mycket långt ner på en sådan lista. ställde frågan till representant, om staten bör påverka utformandet av de mjuka styrmedlen, och i så fall vilka? -Eventuellt på området producentansvar, svarade han, efter viss tvekan. Men självfallet vill vi ha en dialog. gav sin och uppfattning 2010. -Det är beroende av en rad beslut, som vi just nu håller på att för- bereda, påpekade han. Han erinrade också om att den svenska har avsagt sig huvuddelen av sin makt, genom anslutning till EU och Världshandels- organisationens regler. Genom att vi förbundit oss att iaktta reglerna om fri rörlighet för varor och kapital, kan vi inte bestämma politiskt över vilka varor som får komma in i landet, och vilka som inte får det. Mjuka styrmedel kan likväl göra stor nytta, man vi borde ha instru- ment för att utkräva ekonomiskt ansvar för miljöskador. Exempelvis en miljöansvarsförsäkring. Framgång för styrningen av miljöarbetet är också beroende av forskningsresurser. Och kontrollinstitutioner måste byggas upp i samma mån som frihandeln utvecklas. -Konsumenterna är bland de allra viktigaste aktörerna vad gäller utveckling av mjuka styrmedel. strategi för fram- tiden är att den information och rådgivning ska ha ett mycket starkt stöd. Insamlingssystem är ett av de viktigaste styrmedlen vi har, och de kommer att fortsätta spela stor roll även 2010. Producentansvar är ett mellanting mellan hårda och mjuka styrmedel. I fallet förpackningar har detta styrmedel inte fungerat bra, därför att användarna helt har förbigåtts. Det viktiga med insamling och återvinning är att det finns en fysisk plats, att lämna de uttjänta föremålen på. Miljömärkningen är kvar , men inte på alla områden. Skälet till framgången för detta styrmedel är att det skänker produkter ett mervärde. -har de mjuka styrmedlen fått allt större betydelse. Men hårda styrmedel kommer att utgöra en del av basen för hela miljö- politiken. Utvecklingen här kommer att ske utifrån vad marknaden kräver. Och marknadens krav kommer att vara högre, än vad lagar och förordningar kan åstadkomma. Kraven kommer också att präglas och sättas genom ett internationellt samarbete. Företagens produktutveckling är 2010 ett frivilligt miljöarbete, som är både effektivt och lönsamt. Påverkan och styrning kommer att utövas av ett stort antal stakeholders (intresse- grupper). Miljörevisioner blir standard, och offentligt tillgängliga i media. Utsläppsrättigheter har slagit igenom i många länder, däribland . Ekonomiska lättnader för företag kommer att användas som styrmedel, och databaser för kemikalier och livscykelanalyser används flitigt. Diskussionen släpptes nu fri. -Varken situationen eller trenden i miljöfrågorna är så ljus som det låter här . Tvärtom ökar miljöstörningarna på de flesta områden i , och prognoser visar att så fortsätter det . -Den utvecklingen gäller . Där är hemläxan inte gjord. Den har vi gjort här i . Och inom EU som helhet tror jag inte de mjuka styrmedlen har så stor plats. Där får nog de hårda vägen användas. -Miljöledningssystem förutsätter att man följer en existerande lagstiftning. Det betyder, att de hårda styrmedlen finns där, och utgör en förutsättning för de mjuka. Utan de hårda styrmedlen skulle vi heller inte ha några mjuka. -Hur kan staten understödja en mer utbredd användning av miljöledningssystem? För det är ju ännu mycket få företag som arbetar enligt ISO 14 000 och EMAS. -Med ekonomiska lättnader! Exempelvis i min bransch: om vi fick en regel om sänkt fastighetsskatt vid miljöinvesteringar i fastigheter, då skulle vi få sådana investeringar. är det så, att vi istället får höjd fastighetsskatt om vi investerar i miljön. Seminariets sista avdelning gällde uppföljningen av styrmedels effekter med en inblick i framtidens uppföljningssystem. från redogjorde för ett projekt där statistik ska tas fram för materialflöden – ett regeringsuppdrag. En sådan statistik ska upprättas över ett stort antal ämnen. Den ska småningom kunna användas som bas för olika typer av informations- behov. Staten ska t ex kunna följa hur miljöskatter på fossila bränslen påverkar användningen av material. Ett annat exempel är hur användning av t ex koppar kan följas upp på nationell nivå. Koppar visar sig sålunda förekomma i relativt stor omfattning i avloppsslam, vilket i sin tur påverkar slammets lämplighet som jordförbättringsmedel i lantbruket.