sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Studier har också visat att kunskapsintensiva verksamheter vid sidan av hö gre produktivitet ä ven har en mer robust lö nsamhetsstruktur, mä tt som bruttovinstens andel av fö rä dlingsvä rdet, jä mfö rt med andra sektorer.12 Diagram 8.3 Utveckling av kunskapsintensiv, kapitalintensiv och arbetsintensiv produktion 1990–1998 Kä lla: SCB [e]. Den strukturomvandling som skett innebä r att kunskapsintensiva varor och tjä nster har kommit att utgö ra en allt stö rre andel av produktionen.13 Efter en turbulent inledning , då fö rä dlingsvä rdet fö ll i flera branscher i absoluta tal, har fö rä dlingsvä rdet stigit i en allt snabbare takt, framfö rallt i kunskapsintensiva industri- och tjä nstesektorer (se diagram 8.3). Det har också skett en utveckling mot en hö gre genomsnittlig utbildningsnivå hos de anstä llda i nä ringslivet. Detta gä ller samtliga sektorer, inte bara de kunskapsintensiva ä ven om utvecklingen ä r mest uttalad dä r. 12NUTEK [1992]. 13Indelningen av olika typer av produktion baseras på klassificeringar (se faktaruta 8.2). Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 233 Inom industrin har traditionella svenska branscher som fordon, stå l och papper vuxit lå ngsammare ä n genomsnittet, medan kunskaps- intensiva sektorer som telekommunikation och lä kemedel uppvisat en betydligt hö gre produktionstillvä xt. Ä ven inom tjä nstesektorn har de kunskapsintensiva branscherna vuxit snabbast.14 Delsektor enligt SNI 1992 Industrier fö r: Elektro- och teleprodukter, maskiner, medel, instrument, kontorsmaskiner. Massa- och papper, stå l- och metallverk, kemikalier (ej lä kemedel), petrokemi, jord och sten, gruvor och mineralutvinning. Livsmedel, metall (ej maskiner), trä , ö vrig tillverkning. Fö retagstjä nster, utbildning, hä lso- och sjukvå rd, omsorg. Handel och reparation, hotell och vä rme- och vattenverk, byggindustri. Anm. 1: Kapitalintensiva sektorer: Den genomsnittliga kapitalfö rslitningens andel av fö rä dlingsvä rdet till faktorpris ö verstiger . Kunskapsintensiva sektorer: Andelen akademiker med en hö gskoleutbildning på tre å r eller lä ngre (exklusive forskarutbildade) ö verstiger . Arbetsintensiva sektorer: Sektorer som inte klassificerats som kapitalintensiva eller kunskapsintensiva. Anm. 2: Petrokemi, fastighetsfö rvaltning och fastighetsbolag samt uthyrning ä r bå de kapitalintensiva och kunskapsintensiva men har hä r fö rts till kapital- intensiva verksamheter. Kä lla: [1999d]. 14 SCB [f]. 234 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Ä ven sysselsä ttningsmä ssigt har de kunskapsintensiva sektorerna vuxit snabbast. Sysselsä ttningen inom den kunskapsintensiva tjä nstesektorn svarar ensamt fö r denna ö kning, medan den kunskapsintensiva industrin minskat sin andel av nä ringslivets totala antal sysselsatta (se tabell 8.3). Skillnaden mellan utvecklingen av produktion och syssel- sä ttning hä nger samman med skillnader i produktivitetstillvä xt mellan tjä nste- och industrisektorerna. Tabell 8.3 Andel sysselsatta inom olika sektorer och antal sysselsatta totalt 1980, 1990 och 1998 Anm: Fö r definition av olika sektorer se faktaruta 8.2. Kä lla: SCB [f]. Nä tverksekonomin bygger på kunskap Kunskap ä r en avgö rande faktor i den på gå ende utvecklingen av nä tverk och dess genomslag på nä ringslivet. Fö r fö retagens del innebä r begreppet nä tverk att organisationen formar sig utan geografisk anknytning, och i stä llet blir ett globalt nä t av enheter dä r varor och tjä nster produceras dä r det sker mest ekonomiskt, oavsett var i vä rlden det ä r. Nä tverk ä r i grunden ett kommunikationssystem, dä r kommunika- tionen mellan två punkter kan nå fram på ett stort antal olika sä tt. Poä ngen ä r att strukturen ä r ö ppen och kan utvidgas utan grä ns. Ett fö retag eller en individ ingå r i ett nä tverk så lä nge kommunikationen med de andra deltagarna fungerar. Nä tverksorganisationer passar ett internationellt nä ringsliv vä l tack vare att nä tverkets flexibla organisation kan hantera den stä ndiga anpassningen av verksamheten som bå de en kontinuerligt fö rä nderlig efterfrå gan och en stä ndigt Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 235 fö rnyad teknologi krä ver.15 Nä tverksekonomin, dvs ett nä ringsliv baserat på nä tverksorganisation, ä r dä rfö r bå de flexiblare och starkare ä n dess fö reträ dare. Nä tverksekonomin kä nnetecknas dock inte endast av att den ä r geografiskt fri och global, utan också av dess informationella karaktä r, dvs styrkan i nä tverksamhä llets nä ringsliv beror på dess fö rmå ga att skapa, fö rmedla och tillä mpa information baserad på kunskap. Den nya elektroniken, i form av ny informations- och kommunikationsteknologi samt telekommunicerande datanä t, utgö r grunden fö r nä ringslivets nya globala och informationella skepnad. Elektroniken erbjuder hö gre produktivitet, nya organisationsformer och uppkomsten av en verkligt global ekonomi.16 innebä r nä tverken, globaliseringen och informations- teknologin att fö retagens och arbetskraftens fö rmå ga att lä ra, assimilera och behandla komplex information blir avgö rande fö r utvecklingen. Tillgä ngligheten och anvä ndningen av informations- och kommunikationsteknologi blir en fö rutsä ttning fö r ekonomisk och social utveckling. Alla må ste inte producera informationsteknisk utrustning, men ekonomisk utveckling krä ver att flertalet besitter fö rmå gan avancerad informations- och kommunikationsteknologi. eller regioner har små mö jligheter att nä tverksbaserade ekonomin utan att infogas i informationssamhä llets teknologiska system. Fö r individen innebä r det ett krav på utbildning fö r att kunna omskola sig under ett skiftande yrkesliv fö r att kunna fö lja med i utvecklingen och få del av den hö gre produktiviteten. Arbetskraft utan specifikt yrkeskunnande få r det dä rfö r svå rare i en alltmer tekniskt baserad vä rld med en allt snabbare fö rä ndringstakt. Ett ö kande antal personer inom arbetskraften blir då ointressanta ur fö retagens synvinkel, dvs de hamnar utanfö r nä tverken nä r kunskap blir den avgö rande faktorn. I sammanhanget bö r på pekas att betydande delar av produktionen sker i sektorer som inte ä r utsatta fö r internationell konkurrens och som inte heller deltar i samma omfattning i den typ av nä tverk som avses. 15Castells, M. [1998]. 16Castells, M. [1999]. 236 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 8.1.4Tjä nstesektorn alltmer dominerande Tjä nstesektorn ä r en heterogen sektor bå de med avseende på utbildningsstruktur i olika branscher och med avseende på kapital- intensitet och små fö retagsinslag.17 Tjä nstesektorn har gradvis ö kat sin andel av sysselsä ttningen i nä ringslivet frå n , som industrin minskat sin andel frå n . En ö kad avknoppning av industrins interna tjä nsteverksamheter har delvis bidragit till denna utveckling. Finans- och fö retagstjä nster har vuxit mest , vilket kan avspegla denna utveckling. Under de senaste fem å ren har IT-konsultfö retagen vuxit snabbast av alla tjä nste- branscher.18 Privat utbildning, hä lso- och sjukvå rd samt omsorg har också expanderat snabbt, men detta har skett frå n en lå g nivå . Tabell 8.3 i fö regå ende avsnitt visar strukturomvandlingen mellan olika sektorer frå n 1980 till 1998. Expansionen inom tjä nstesektorn har varit sysselsä ttningsintensiv. Tillvä xten i fö rä dlingsvä rde har varit blygsammare och tjä nstesektorns andel av det totala fö rä dlingsvä rdet har ö kat frå n till . Industrins andel av fö rä dlingsvä rdet har ö kat frå n till , trots den relativa nedgå ngen i sysselsä ttning. Fö rklaringen till skillnaderna i utvecklingen av fö rä dlingsvä rde och sysselsä ttning inom industrin ä r att produktiviteten ö kat kraftigt, vilket delvis kan fö rklaras med den utslagning av lå gproduktiva fö retag som skedde under krisen i bö rjan av . Inom tjä nstesektorn har produktivitetstillvä xten varit mer blygsam.19 Stor dynamik i tjä nstesektorn Små fö retagens andel av den totala sysselsä ttningen har ö kat . Sysselsä ttningsfö rskjutningen mot små fö retag var speciellt markant under krisen bö rjan, men har fortsatt ä ven dä refter.20 Ä ven sett till omsä ttningen ä r det de små fö retagen som vä xer snabbast. En indikation på dynamiken i nä ringslivet ä r utvecklingen av nyetableringar och nedlä ggningar av fö retag samt expansion och kontraktion av fö retag. En ö kad dynamik kan antas på skynda struktur- 17El, gas, vä rme- och vattenverk samt byggindustrin hö r till de varuproducerande sektorerna enligt Nationalrä kenskaperna och behandlas inte i detta avsnitt. 18SCB [d]. 19Se ä ven Hultcrantz, L. [1999]. 20Davidsson, P., , L. & , C. [1996]. Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 237 omvandlingen och medfö ra att resurser omallokeras till en effektivare anvä ndning.21 Under krisen i bö rjan fö ll andelen genuint nyetablerade jä mfö rt med dessfö rinnan (se tabell 8.4).22 fö retag har dä refter stigit ö ver de nivå er som rå dde , medan andelen fö retag i konkurs sjunkit jä mfö rt med under krisen, dock inte till de nivå er som rå dde perioden dessfö rinnan. Under de nio fö rsta må naderna 1999 har konkurserna fortsatt att minska jä mfö rt med . Tabell 8.4 Andel genuint nyetablerade företag respektive företag i konkurs av den totala företagsstocken före, under och efter krisen Anm: Jord- och skogsbruk ingå r inte i nyfö retagande- eller konkursstatistiken. Fastighetsfö rvaltning ingå r inte i nyfö retagandestatistiken. Kä llor: SCB [g], SCB [h] och SCB [i]. av fö retag till industrisektorn och byggindustrin endast ö kat svagt (se tabell 8.5). Det totala nettotillskottet ö verskattas dock med cirka 13 000 fö retag, då fö retag kan upphö ra av andra orsaker ä n konkurser, exempelvis avregistreringar och fusioner.23 Den ö kande andelen nyetableringar och konkurser efter 1990-talskrisen jä mfö rt med perioden innan kan tolkas som att dynamiken i nä ringslivet, och då framfö r allt i tjä nstesektorn, har ö kat. Detta kan ses som en positiv utveckling fö rutsatt att nya och kvarvarande fö retag också vä xer. 21Davidsson, P., , L. & , C. [1994]. 22Genuint nyetablerade fö retag ä r nyregistrerade fö retag till fö ljd av helt nystartad verksamhet och inte till fö ljd av ä garbyte, ä ndrad juridisk form eller andra ombildningar. 23Jä mfö rt med fö rä ndringar i fö retagsstocken enligt SCB [d]. 238 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Tabell 8.5 Ackumulerat antal genuint nyetablerade företag och företag i konkurs 1990–1998 samt nettotillskott Anm: Industrin omfattar hä r ä ven el-, gas-, vä rme- och vattenverk. Kä llor: SCB [g], SCB [h] och SCB [i]. Konkurrensutsä ttning ger expansionsmö jligheter Den totala tjä nsteproduktionen i ett land omfattar tjä nster som produceras i bå de privat och offentlig regi. I ett internationellt perspektiv ä r tjä nstesektor nå got stö rre ä n i ö vriga EU-lä nder, men nå got mindre ä n i . Den stora skillnaden jä mfö rt med EU-lä nderna, men framfö r allt med , ä r fö rdelningen mellan privat och offentlig tjä nsteproduktion. En stor del av den tjä nsteproduktion som sker i privat regi i andra lä nder, ä ger rum inom den offentliga sektorn i . Detta å terspeglas också i fö rdelningen av sysselsä ttningen mellan den privata och offentliga sektorn, vilket framgå r av tabell 8.6. Tabell 8.6 Andel sysselsatta i privat och offentlig tjänstesektor av totalt antal sysselsatta 1994 Anm: Sysselsä ttningsviktat genomsnitt fö r EU-lä nderna exklusive och Kä lla: [1996b]. En annan orsak till att den privata tjä nstesektorn ä r mindre i ä n i andra lä nder ä r att en stor del av hushå llsnä ra tjä nster så som stä dning, reparationer och trä dgå rdsarbete, som produceras i nä ringslivet utomlands, sker i form av hemarbete eller i den svarta sektorn i . Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 239 Sysselsä ttningsandelen fö r hushå llsnä ra tjä nster ä r ungefä r hä lften så stor i jä mfö rt med ö vriga lä nder.24 I andra lä nder med lä gre s k skattekilar på arbete har det skett en kraftig ö kning av antalet fö retag som erbjuder hushå llsnä ra tjä nster, en utveckling som ä r mycket svagare i Sverige.25 har en ö kad konkurrensutsä ttning av offentlig verksamhet inneburit en utvecklingsmö jlighet fö r privat tjä nstesektor, vilket den privata expansionen inom utbildning, omsorg, hä lso- och sjukvå rd ä r ett tecken på . Frä mst ä r det besparingsskä l som ö kat kraven på effektivitet i den offentliga sektorn, och som dä rigenom drivit fram en fö rä ndring mot mer konkurrensutsä ttning, privatisering och avreglering av offentlig verksamhet.26 Andelen offentlig produktion i relation till offentlig konsumtion har minskat . Det innebä r att en allt stö rre del av den offentliga konsumtionen tillgodoses av andra producenter ä n den offentliga sektorn. stå r inkö p av varor och tjä nster frå n den privata sektorn fö r omkring en tredjedel av den offentliga sektorns totala bruttoproduktion.27 Det ö kade konkurrens- trycket i samband med offentlig upphandling har dessutom medfö rt att ä ven den egna verksamheten blivit effektivare.28 Effektiviteten och i den offentliga sektorn diskuterades utfö rligare i hö r till de lä nder i EU som genomfö rt de mest lå ngtgå ende reformerna av samhä llsnyttiga tjä nster. Avregleringar har skett inom post-, tele-, inrikesflyg-, tå g- och elområ det. Syftet med avregleringarna ä r att uppnå lä gre priser och hö gre kvalitet som skall komma konsumenterna till godo. Efter avregleringarna har antalet operatö rer ö kat, men ytterligare å tgä rder behö vs fö r att dominerande fö retag som varit statliga monopol inte skall inverka negativt på effektiviteten på de olika marknaderna. Avregleringen har varit mest kvarstå r bland annat accessnä tet, dvs nä tet till slutkunden, och Avregleringen av inrikesflyget har dä remot inte få tt avsedd effekt och priserna ä r till och med hö gre ä n fö re avregleringen.29 25OECD [1998b]. 26Lagen om offentlig upphandling frå n 1992 och konkurrenslagen frå n 1993 har varit viktiga styrinstrument. 27SCB [f]. 28Svenska kommunfö rbundet [1999c]. 29Finansdepartementet [1999]. 240 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Fö rä ndringarna innebä r att fö rutsä ttningarna fö r privat tillhanda- hå llande av tjä nster stä rkts inom flera olika områ den, vilket avspeglas i att antalet privat sysselsatta i må nga tjä nstesektorer ö kat (se tabell 8.7). Tabell 8.7 Andel privat anställda i vissa tjänstesektorer 1990 och 1998 Bank och fö rsä kring Hä lso- och sjukvå rd samt omsorg Kä lla: SCB [c]. Ö kad internationalisering i tjä nstesektorn Den ö kande internationaliseringen innebä r också expansionsmö jligheter fö r tjä nstesektorn. av naturliga skä l nö dvä ndig interaktion mellan producent och konsument samt tjä nstens varuinnehå ll avgö r i vilken utsträ ckning tjä nsten kan handlas internationellt och på vilket sä tt detta kan ske. Tjä nstehandeln utgö r knappt en femtedel av totala export. Å r 1996 gick av tjä nstesektorns fö rsä ljning till utlä ndska marknader, vilket ä r betydligt lä gre ä n industrins andel på 55 procent.30 Hö gst exportandel inom tjä nstesektorn har fö retagstjä nster och uthyrning (), men ä ven parti- och detaljhandeln uppvisar en relativt stor exportandel () dä r partihandeln stå r fö r en ö ver- vä gande delen av exporten.31 Handeln med tjä nster ä r emellertid under- skattad av flera skä l. Bland annat redovisas inte industrifö retagens export och import av tjä nster som tjä nstehandel utan som varuhandel. Den svenska tjä nsteexporten ö kade mä tt i dollar, vilket ä r en lä gre ö kningstakt ä n i EU (), som i sin tur hade en lä gre ö kningstakt ä n ().32 andel av totala export av tjä nster har också varit fallande de 30SCB [e]. 31Se också Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen –, L. [1999] angå ende tjä nste- sektorns exportintensitet. 32SCB [1999b]. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 241 senaste 20 å ren, vilket skulle tyda på att internationella konkurrenskraft på tjä nsteområ det har fö rsä mrats. Exportandelen ä r dock ett mycket grovt må tt på internationell konkurrenskraft, vilket diskuteras vidare i avsnitt 8.2.1.33 Ä ven om internationaliseringsgraden fö r nä rvarande ä r lå g finns det en stor potential fö r ö kad internationalisering i tjä nstesektorn då nationella marknader avregleras, inte minst inom ramen fö r EU:s inre marknad. En mer konkurrensutsatt offentlig upphandling inom EU skulle också kunna på skynda internationaliseringen av tjä nstesektorn. Den elektroniska handeln ö kar Elektronisk handel och en ö kad IT-anvä ndning understö djer en ö kad internationalisering i tjä nstesektorn, eftersom internationaliserings- mö nstren fö rä ndras då kravet på marknadsnä rvaro minskar i betydelse. Begreppet elektronisk handel omfattar bå de handel mellan fö retag och konsument, mellan fö retag och inom fö retag. Elektronisk handel kommer att berö ra sektorer som levererar eller producerar information, som t ex konsult- och finanssektorn men ä ven den traditionella detaljhandeln fö rvä ntas på verkas.34 Potentialen fö r elektronisk handel mellan fö retag och konsumenter uppskattas vara mycket stor, men denna typ av handel befinner sig fortfarande i inledningsfasen. Exempelvis berä knas av den totala omsä ttningen i detaljhandeln i hä rstamma frå n fö rsä ljning på Internet.35 Nä thandeln mellan fö retag ä r emellertid mycket mer omfattande, av all elektronisk handel utgö rs av handel mellan fö retag, och har funnits lä nge i form av t ex EDI.36 Att det i media fokuseras så mycket på den elektroniska handeln mellan fö retag och konsumenter kan bero på att handeln mellan fö retag har uppnå tt en viss mä ttnadsgrad, varfö r expansionsmö jligheterna på denna marknad berä knas vara betydligt mer begrä nsade. rä knar t ex med en uppgå ng på på fem å r fö r handel mellan fö retag, medan handel mellan fö retag och konsumenter berä knas tiofaldigas under samma period.37 Enligt en EU-studie ä r svenska hushå ll frä mst i nä r det gä ller att handla på Internet.38 Detta beror bland annat på att 33Se vidare Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen –, L. [1999], fö r svå righeterna att berä kna tjä nstesektorns konkurrenskraft. 34OECD [1999a]. 35HUI [1999]. 36Electronic Data Interchange. 37OECD [1999a]. 38European Commission [1999a]. 242 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar har kommit relativt lå ngt i IT-utvecklingen, vilket avspeglar sig bland annat i en relativt stort antal datorer och internetdomä ner (se tabell 8.8). Tabell 8.8 Olika former av teknikpenetration per 100 invå nare per 100 tjä nstemä n per 100 invå nare andel av BNP (%) gä ller fö r december Den ö verskattar antalet domä ner i på grund av att den inkluderar alla com- och net-domä ner. Kä llor: Economist [1999], [1999] och Ripe [1999]. 8.1.5Tillvä xten i nä ringslivet fortsatt god Nä ringslivets internationalisering kommer att fortsä tta i takt med att fler branscher genom teknisk utveckling och avreglering utsä tts fö r en ö kad konkurrens Det ä r kommer att fortsä tta. Fö retagen kommer också att funktioner, så som huvudkontor, dä r fö rutsä ttningarna ä r bä st, och den nationella bindningen kommer dä rmed sannolikt att minska. Miljö - medvetenheten och miljö profileringen i fö retagen kommer troligen att utgö ra ett allt viktigare konkurrensmedel . Strukturomvandlingen kommer att fortsä tta i riktning mot en ö kad betydelse fö r tjä nstesektorer och en ö kad betydelse fö r kunskapsintensiv produktion. De scenarier fö r nä ringslivets utveckling som presenteras i bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen, visar att tillvä xten i de kunskaps- intensiva delarna av nä ringslivet kommer att vara stark, och att sektorernas andel av nä ringslivets produktion kommer att ö ka. Branscher som berö rs ä r bland annat telekommunikation, lä kemedel, maskiner och transportmedel. Sysselsä ttningsutvecklingen ser nå got annorlunda ut ä n produktionsutvecklingen till fö ljd av skillnader i produktivitetstillvä xt. Sysselsä ttningen inom industrin minskar till fö ljd av en god produktivitetsutveckling. Tjä nstesektorn kommer dä remot att ö ka sin sysselsä ttningsandel och då frä mst inom de kunskapsintensiva branscherna. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 243 Samma bild av strukturomvandlingen, om ä n på en mer aggregerad nivå , ges i scenarier fram till å r 2015. Dä r fö rvä ntas en god produktionstillvä xt i nä ringslivet och en struktur- omvandling i riktning mot mer kunskapsintensiv produktion. I det hö gtillvä xtscenario som presenteras, och som bygger på ett antagande om en bä ttre fungerande arbetsmarknad, ö kar nä ringslivets produktion snabbare och omvandlingen mot en mer kunskapsintensiv produktion gå r också snabbare ä n i basscenariot. Den fortsatta internationaliseringen innebä r bå de ö kad handel och ö kade investeringar ö ver grä nserna samt en ö kad internationell arbets- fö rdelning.39 I kö lvattnet av internationaliseringen fö ljer att konkurrens- trycket ö kar, bå de fö r varor som skall sä ljas på vä rldsmarknaden eller konkurrera med importerade varor på hemmamarknaden, och på det fö retagsklimat som skall attrahera investeringar, arbetskraft och produktion. I debatten fö rekommer olika och stundom motsä gande betydelser av begreppet internationell konkurrenskraft. Det ä r viktigt att skilja på konkurrenskraften fö r enskilda fö retag och branscher och fö r hela nä ringslivet i ett land. Betydelsen av denna å tskillnad kan exempelvis belysas med att som land fö rlorade av sin andel av vä rldsexporten av industrivaror som svenska multinationella fö retag ö kade sin andel med 16 procent.40 Fö r ett land ä r frå gan om konkurrenskraft nä ra kopplad till kapaciteten i ekonomin. En ö ppen ekonomi som har lä gre tillvä xt i arbetskraft, kapitalstock och andra produktiva resurser ä n omvä rlden kan i lä ngden inte behå lla sin andel av vä rldens export. Dä rfö r ä r det intressant att, vid sidan om att granska vad som bidrar till en hö g tillvä xt, också granska vad som exporteras respektive vad som importeras. Ju hö gre produktivitet hos arbetskraften och ju hö gre fö rä dling som sker av varorna och tjä nsterna i , desto hö gre kö pkraft på import- marknaden, och desto bä ttre terms-of-trade. Fö ljaktligen ä r det av intresse i vilka branscher svenskt nä ringsliv ä r konkurrenskraftigt. Detta avsnitt baserar sig i huvudsak på Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen – [1999]. Blomströ m, M. [1999]. 244 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar sä tt att mä ta detta ä r att se i vilka sektorer det svenska nä ringslivet ä r nettoexportö r. Fallande arbetskraftskostnader och fallande exportandelar Ett må tt på svenskt nä ringslivs konkurrenskraft ä r utvecklingen av exporten i jä mfö relse med likartade lä nder. andel av OECD- lä ndernas totala varuexport har kontinuerligt fallit under de senaste 30 å ren. Endast tillfä lliga uppgå ngar i samband med devalveringarna 1977, 1982 och 1992 bryter denna trend. Den svenska konkurrenskraften har i den meningen fö rsä mrats . Diagram 8.4 Arbetskraftskostnadens komponenter i i relation till OECD-genomsnittet 1970–1996 Anm: RULC ä r total arbetskraftskostnad per producerad enhet i relativt genomsnittet i . Kä lla: Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen –, L. [1999]. Parallellt med minskande exportandelar har arbetskraftskostnaden per producerad enhet i den svenska tillverkningsindustrin trendmä ssigt fallit i fö rhå llande till konkurrentlä nderna. Detta må tt, som ä r ett index ö ver produktionskostnaden per producerad enhet, s k relative unit labour cost (RULC), beror på hur timlö nen och produktiviteten fö rä ndras jä mfö rt med konkurrenterna, samt på vä xelkursen. Enligt RULC-må ttet har den svenska konkurrenskraften fö rstä rkts. Diagram 8.4 visar hur den relativa arbetskraftskostnadens delkomponenter utvecklats. Produktivitets- tillvä xten har varit nå got svagare ä n i konkurrentlä nderna fram till Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 245