sou · GOB37d3 · 2001-01-01 00:00:00 — ISBN 91 - 7610 - 826 - 0 ISSN 0375 - 250X 5 1 0 2 R Å L L I T M A R F R E I R A N E C S – I M O N O K E H C O Ö J L I M 9 9 U L l l i t 2 a g a l i B Bilaga 2 till LU 99 Bilaga 2 till LU 99 utarbetas inom struk- turenhet. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier. Huvuddelen av dessa publiceras som bilagor till utredningens huvud- rapport. Denna bilaga har utarbetats av med som projektansvarig. Behovet av att föra en politik som tillgodoser kraven på både en god ekonomisk tillväxt och en god miljö har länge diskuterats. En stor utmaning på miljöområdet är uppfyllandet av klimatmålet där enligt det så kallade Kyotoprotokollet får öka utsläppen av växthusgaser med högst års nivå fram till år 2008-2012. I bilagan används modellsimuleringar för att visa hur uppfyllandet av klimatmålet påverkar ekonomisk tillväxt och strukturomvandling. Vidare analyseras hur olika vägar att nå klimatmålet, såsom via skatter eller utsläppshandel, påverkar den svenska ekonomin. Därigenom ges en bild av hur uppfyllandet av klimatmålet kan ske på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Ansvaret för långtidsutredningens bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar på respektive författare. Av huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. kontaktperson har varit departements- sekreterare . Bilaga 2 till LU 99 Försurande och övergödande utsläpp ............................... 2.1.3Tungmetaller, persistenta toxiska kemiska föreningar och strålning .................................................. Energikonsumtion och energieffektivisering ..................... Skatter och avgifter......................................................... Energieffektivisering och strukturförändringar................. Modellbeskrivning och referenskalkyl ......................................... Kalkylförutsättningar i sammandrag................................ 3.3Makroekonomisk utveckling och strukturomvandling Miljöutsläpp till 2015 ..................................................... Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Effekter av Kyotoprotokollet ........................................... Hushållens förändrade beteende....................................... Ytterligare sänkning av koldioxidutsläppen...................... Ett alternativt skattesystem.............................................. Effekter av Kyotoprotokollet ........................................... Handel med utsläppsrätter - illustrativa exempel.............. Inhemsk handel med utläppsrätter.................................... Internationell handel med utsläppsrätter........................... Sammanfattning av modellresultaten ............................... De femton miljömålen ..................................................... Bilaga 2 till LU 99 utarbetas inom struk- turenhet. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier. Huvuddelen av dessa publiceras som bilagor till utredningens huvudrappport. Denna bilaga har utarbetats av , , , och vid forsknings- avdelning. har varit projektledare och har svarat för slutredigeringen. I bilagan analyseras och diskuteras framför allt frågor kring klimat- målets effekter på svensk ekonomi. modell EMEC har använts som analysredskap. Bilagan berör även till viss del övriga miljömål, men eftersom många av miljömålen inte ingår explicit i modellen används andra källor i kombination med vad modellresultaten indikerar. Vi vill slutligen tacka referensgrupp för kritisk och konstruktiv läsning av materialet. Bilaga 2 till LU 99 Behovet av att föra en övergripande politik, som tillgodoser kraven på både en god ekonomisk tillväxt och en god miljö, har länge diskuterats. har det också debatterats om det inte föreligger en konflikt mellan de två målen. Sambanden mellan ekonomisk utveckling och miljöpåverkan är svåra att fastställa generellt, eftersom de varierar mellan länder och mellan olika typer av miljöproblem. Det finns forsk- ningsresultat som visar att ekonomisk tillväxt minskar vissa typer av utsläpp. Detta samband gäller oftast rika länder, där det finns ekono- miskt utrymme att föra en miljöpolitik som ställer krav på att material- snål och ren teknik används. Den ekonomiska tillväxten kan däremot öka sådana utsläpp som inte kan renas med kända tekniker. Att kartlägga sambanden mellan ekonomisk tillväxt och miljö kan göras på flera sätt. En metod är att väga samman ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan i en partiellt miljöjusterad nettonationalprodukt, en s.k. grön NNP. Den beräknas genom att värdet av den påverkan som gårdagens och dagens produktion och konsumtion har på miljön räknas in i det traditionella NNP-måttet. Beräkningarna utgår således från nettonationalprodukten, där förslitningen av realkapital är avräknat från BNP. Miljöjusteringen innebär att också miljöförslitningen räknas av. Det ofullständiga kunskapsläget gör dock att miljöjusteringen bara blir partiell. Svårig- heterna består bland annat i att det ännu inte är möjligt att orsaks- bestämma alla miljöhot, och att man inte har funnit tillfredsställande metoder att värdera alla aspekter av naturen. Miljöjusterade NNP-beräk- ningar lämpar sig därför bättre för mer avgränsade miljöproblem än t.ex. växthuseffekten. Ett alternativ till att göra skadekostnadsberäkningar är att beräkna samhällsekonomiska kostnader för olika grader av aktiv miljöpolitik, t.ex. med miljöekonomiska modeller. Istället för att redovisa de skador på miljön, som återspeglas i ett grönt NNP-mått, kan man i modellen sätta upp ett miljömål som restriktion för ekonomins utveckling. Simuleringarna ger då information om troliga makroekonomiska effekter av den tänkta miljöpolitiken. De totala ekonomiska och miljömässiga vinsterna av att föra en sådan miljöpolitik är svårt att inkludera i sådana modeller. Miljövinsterna får istället uppskattas genom 10 Inledning Bilaga 2 till LU 99 att studera hur naturresursförsörjningen och rekreationsmiljön kan påverkas av miljörestriktionerna. Den största utmaningen på miljöområdet är klimat- målet, som regleras av Kyotoprotokollet. Enligt detta internationella avtal får växthusgasutsläpp öka med högst års nivå fram till åren 2008-2012. Många av de andra miljömålen blir också lättare att uppfylla om Kyotoprotokollet följs, eftersom minskade - utsläpp av växthusgaser förutsätter begränsningar i förbränningen av kol, olja och gas, vilka leder till utsläpp av en rad andra föroreningar, såsom kväveoxider och svaveldioxid. I föreliggande bilaga till har vi därför valt att studera Kyotoprotokollets och klimatmålets effekter på den svenska samhällsekonomin. Den fråga vi ställer i modellsimuleringarna är hur utsläppen av växthusgaser kan minskas med bibehållande av en så hög tillväxt i ekonomin som möjligt. I den allmänna jämviktsmodell som används, EMEC1, analyseras alla förändringar inom ramen för befintlig teknik. En viss energieffektivisering har lagts in i modellen, men däremot kan inte specifik reningsteknik införas. Detta gör modellen lämplig att analysera miljöproblem av klimatkaraktär där energieffektiviseringen och valet av bränsle har betydelse, men inga kända reningstekniker förekommer. För att få en ökad ekonomisk tillväxt utan att få ökade koldioxidutsläpp måste antingen ekonomins energieffektivisering ske i en snabbare takt än vad ekonomin växer, eller energitillförseln ske med mindre koldioxidintensiva energislag. Denna bilaga är upplagd på följande sätt. I kapitel 2 diskuteras eko- nomins miljöpåverkan, samhällsekonomins användning av energi, dagens miljötillstånd och en översikt över de politiskt formulerade miljömålen. I kapitel 3 följer en beskrivning av den använda modellen, EMEC, och basscenario för samhällsekonomins utveckling . I kapitel 4 studeras de ekonomiska effekterna av . Kapitlet belyser vilka anpassningskostnader som uppstår, t.ex. förändrad insatsvaruanvändning och förändringar i näringslivsstrukturen. Eventuella vinster av att Kyotoprotokollet införs, t.ex. teknikutveckling till följd av miljörestriktionen, beaktas inte i modellen. Miljövinster av lägre utsläpp av koldioxid och andra föroreningar diskuteras separat i kapitel 5, där Kyotorestriktionens effekter på miljötillståndet studeras. En sammanfattning av analysen presenteras i kapitel 6. 1 Environmental Medium term EConomic model Bilaga 2 till LU 99 Samhällets miljöpåverkan hänger intimt samman med de ekonomiska aktiviteterna, dvs. produktion och konsumtion av varor och tjänster. För att kunna studera hur dessa områden påverkar varandra krävs en kart- läggning av vilka sambanden är och hur de ser ut. I miljöräkenskaper görs en kvantifiering av dessa samband, så att de kvantitativa ekono- miska analyserna kan innefatta även miljövariabler. Kopplingarna kan illustreras med nedanstående diagram. Diagram 2.1 Flödesschema över interaktionen mellan ekonomi och miljö Skador på miljö, hälsa, infrastruktur etc Ekonomin påverkar naturen dels genom sitt naturresursuttag, dels genom de restprodukter som uppstår och som sprids genom luft, mark och vatten. De olika föroreningarna påverkar miljötillståndet, vilket i sin tur påverkar samhällets möjligheter till resursuttag och annat utnyttjande av naturen. Påverkan sker också direkt genom olika typer av markanvänd- ning. I miljöräkenskaper redovisas vilka mängder av utsläpp och avfall som varje näringslivsbransch genomsnittligt genererar vid sin produk- Bilaga 2 till LU 99 tion, och hur mycket som sedan genereras vid konsumtionen av de pro- ducerade varorna och tjänsterna. Vilka typer av energi som används i de olika sektorerna anges också. Dessa kvantifierade samband används i denna bilaga i en ekonomisk allmän jämviktsmodell för att göra analyser på lång sikt av den ekonomiska utvecklingens påverkan på miljö- utsläppen och av effekterna av olika styrmedel. EMEC omfattar utsläpp till luft av växthusgasen koldioxid samt de försurande och övergödande ämnena svaveldioxid och kväveoxider. De samband som ingår i modellsimuleringarna i denna bilaga är så- ledes bara en liten delmängd av de miljöproblem som finns. Detta kapitel syftar till att ge en bredare bakgrundsbild av samspelet mellan ekonomi och miljö. I avsnitt 2.1 ger vi en översiktlig redogörelse för de största miljöproblemen och deras orsaker. Avsnitt 2.2. behandlar ener- gianvändningen, som är central i modellsimuleringarna. I avsnitt 2.3 slutligen beskrivs de miljömål som antagit. Miljöpåverkan sker i stor utsträckning genom spridning av ämnen som är främmande för biosfären eller som genom mänsklig aktivitet nu förekommer i onaturligt höga koncentrationer. Uttömning av ändliga naturresurser är globalt sett inte längre ett centralt problem.3 I spåren av energikrisen ansågs tillgängligheten av fossila bränslen vara den mest överhängande restriktionen, dvs. att den relativt sett billiga och lätthanterliga oljan riskerade att ta slut. är det istället konsekvenserna av att använda för mycket fossila bränslen som anses utgöra en risk. Miljön påverkas förutom genom föroreningar också genom markanvändning, t.ex. skogsbruk, jordbruk och bebyg- gelse. Några av de viktigaste föroreningarna är: ·försurande ämnen till luft (som påverkar pH-värdet i mark och vatten) ·eutrofierande (övergödande) ämnen till vatten ·tungmetaller och långlivade, miljöskadliga kemiska föreningar till luft, mark och vatten 2 Källorna till detta avsnitt är , Naturmiljön i Siffror SCB (1993) och Monitorserie. 3 Med vissa undantag, t.ex. fosfor. Bilaga 2 till LU 99 Växthuseffekten innebär att långvågig, infraröd strålning som lämnar jorden delvis fångas upp i atmosfären av olika gaser och där omvandlas till värme. Detta är ett naturligt fenomen till följd av atmosfärens inne- håll av framförallt koldioxid och vattenånga. har emellertid de gaser som bidrar till växthuseffekten ökat kraftigt. De växthusgaser, vars halt i atmosfären ökar till följd av människans akti- viteter är främst: ·koldioxid (CO2) ·ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC) ·metan (CH4) ·dikväveoxid (N2O) ·svavelhexafluorid (SF6) ·perfluorkarboner (PFC) Av dessa gaser har fluorkarbonerna en betydligt kraftigare inverkan än koldioxid. Metan försvinner däremot snabbare ut ur atmosfären än kol- dioxid. På grund av gasernas olika egenskaper har man valt att använda begreppet Global (GWP) som måttenhet för att kunna jämföra de olika växthusgasernas betydelse för växthuseffekten. Koldioxid har låg växthuseffekt jämfört med de andra gaserna men dominerar eftersom den förekommer i så stor mängd. I svarar koldioxid för av växthusgasutsläppen. Det är omstritt vilka effekter de ökade halterna av växthusgaser kommer att få. Effekterna av ett varmare klimat kan emellertid omfatta höjning av havsytan, förskjutning av jordens vegetations- och jordmåns- zoner, förändring av artsammansättningen, påverkan på havsströmmar- na, instabilare väder (stormar, orkaner). För del varierar förutsägelserna mellan ett varmare och behagligare klimat, ett klimat liknande med mycket nederbörd och ett kallare klimat i det fall skulle ändra bana. Ökningen av atmosfärens halt av koldioxid beror främst på ökande utsläpp till atmosfären från förbränning av fossila bränslen, t.ex. vid transporter, uppvärmning eller från industriella processer. Klorfluorkar- boner har använts framförallt som lösningsmedel och kylmedium, men är nu på väg att fasas ut. Metan uppkommer naturligt vid nedbrytning av organiskt material under syrefria förhållanden. Antropogena källor till den ökande metanhalten är bl.a. intensifierad risodling och ökade bo- skapsstammar, men också soptippar och röjningsbränning av biomassa. Risodling är också en viktig källa till dikväveoxidutsläpp. Andra källor till dikväveoxid är gödsling och olika förbränningsprocesser. Bilaga 2 till LU 99 I har koldioxidutsläppen minskat markant sedan uppbygg- naden av kärnkraften eftersom detta medförde en konvertering från oljeanvändning till elanvändning. Ökad användning av biobränslen har också minskat utsläppen. Efter kärnkraftsutbyggnadens slutförande har utsläppen av koldioxid i viss mån följt konjunkturcyklerna. är utsläppen av koldioxid på ungefär samma nivå som 1984. De har emellertid ökat , som är det år som används som basår i det internationella klimatavtalet som skrevs under i Kyoto . Orsaken är ökad användning av fossila bränslen inom el- och värmeproduktionen, samt en ökning av transportvolymen. andel av de globala koldioxidutsläppen var och ytterligare något mindre 1997. De sektorer som bidrar relativt sett mycket till koldioxid- utsläpp är järn-, stål- och metallverk, raffinaderier, el-, gas- och värme- verk och transporter som har höga koldioxidutsläpp per förädlingsvärde medan tjänstenäringarna (exklusive transporter) och verkstadsindustrin har relativt små utsläpp per förädlingsvärde. Diagram 2.2 ger en bild av hur koldioxidintensiva olika sektorer är. Diagram 2.2 Koldioxidutsläpp per förädlingsvärde ton/Mkr. Handel och övriga tjänster El-, gas- och värmeverk, VA Järn-, stål- och metallverk Massa, pappers & grafiskind. Jord- och skogsbruk, fiske Källa: Miljöräkenskaper rapport 1998:11 Bilaga 2 till LU 99 2.1.2Försurande och övergödande utsläpp Försurning av mark och vatten Många svenska sjöar har haft en långsam naturlig försurning genom årtusendena. Den mänskligt orsakade försurningen av mark och vatten som sker genom nedfall av svaveldioxid, kväveoxider och ammoniak, har däremot skett på bara några decennier. Bortförandet av biomassa från skogs- och jordbruksmark, utan att näringsämnen återförs, påverkar också markförsurningen, som sedermera påverkar intilliggande vattendrag. Att skogsmarken försuras innebär en utarmning, vilket är allvarligt för den långsiktiga näringstillförseln för svenskt skogsbruk, i och med att virkestillväxten kan komma att påverkas negativt. Effek- terna av kalkning av skogsmark är omdiskuterade. Försurningen av åkermarken, som sker huvudsakligen på grund av skördeuttaget, är mer lättåtgärdad. De flesta förlorade näringsämnen kan tillsättas med gödslingsinsatser. Kalk kan också användas för att höja pH-värdet. Eftersom vissa grödor inte lämpar sig för sura jordar förändras odlingsalternativen på åkern och i de övriga ekosyste- men av en ökad försurning. Den största och allvarligaste förändringen sker dock i sjöar och vattendrag, där många arter först får reproduktionsstörningar för att vid pH-värden en bit under fem dö ut. Vid så låga pH-värden kan också t.ex. tungmetaller göras tillgängliga för växter. Dessa tas sedan upp av djur och människor genom födointaget. Halter av kvicksilver i fisk och kadmium i grödor hänger intimt samman med försurningen av mark och vatten. Försurningen av mark och vatten orsakas, förutom av naturliga pro- cesser och olika åtgärder inom jord- och skogsbruk, till stor del av ned- fall av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx) och ammoniak (NH3). Svaveldioxid uppkommer främst vid förbränning av fossila bränslen och vid industriprocesser, framförallt järn- och stålframställning och pappersmassa-produktion. Kväveoxidutsläpp är inte bränslerelaterat i lika hög grad. Kväveoxider uppkommer vid all förbränning (således även av biobränslen). För kväveoxider är transporter den största källan. Jordbruket släpper ut mycket ammoniak via sin gödselhantering. Bilaga 2 till LU 99 Sektorn utvinning av mineraler har små svaveldioxidutsläpp i absoluta tal, men utmärker sig när man studerar svaveldioxidutsläpp per föräd- lingsvärde. Detta innebär att denna sektor relativt dess produktion pro- ducerar mycket utsläpp. Sektorer med höga utsläpp i absoluta tal är massa, papper och grafisk industri, el-, gas och värmeverk, transporter samt järn-, stål- och metallverk. Dessa sektorer har även höga utsläpp per förädlingsvärde medan tjänstesektorerna (exklusive transporter) har relativt sett låga utsläpp per förädlingsvärde och svarar även för en liten del av de totala utsläppen. Diagram 2.3 Svaveldioxidutsläpp per förädlingsvärde från stationär och mobil förbränning samt från industriprocesser, kg/Mkr, 1995 Handel och övriga tjänster El-, gas- och värmeverk, VA Järn-, stål- och metallverk Massa, pappers & grafiskind. Jord- & skogsbruk, fiske Källa: Miljöräkenskaper rapport 1998:11 De svenska utsläppen av svaveldioxid har minskat kraftigt , mest på grund av den minskade svavelhalten i bränslen samt utbyggnaden av kärnkraften. har utsläppen minskat med i genomsnitt . Den fortsatta minskningen beror framförallt på ökad användning av lågsvavlig olja och ny reningsteknik.4 4 (1996a). Bilaga 2 till LU 99 Som tidigare nämnts härrör utsläpp av kväveoxider främst från trans- porter. Därmed uppkommer de mesta utsläppen av kväveoxider i sam- färdselsektorn, de areella sektorerna och utvinning av mineraler. I dessa sektorer kommer utsläppen främst från mobila källor. Utsläppen från sektorn utvinning av mineraler utgör dock en relativt liten del av de totala kväveoxidutsläppen medan samfärdselsektorn dominerar både i relativa och absoluta tal och svarar för av totala kvä- veoxidutsläppen. Diagram 2.4 Kväveoxidutsläpp per förädlingsvärde kg/Mkr, 1995 Handel och övriga tjänster El-, gas- och värmeverk, VA Järn-, stål- och metallverk Massa, pappers & grafiskind. Jord- och skogsbruk, fiske kg/M kr Källa: Miljöräkenskaper rapport 1998:11 Minskningen av kväveoxider är inte lika betydande som svaveldioxid- minskningen. Den genomsnittliga minskningen var . Att minskningen gått långsamt beror framförallt på att av alla kväveoxidutsläpp härrör från mobila källor. Förbättringar i förbränningstekniker och rening har minskat de specifika utsläppen, men detta har mer än uppvägts av en ökning av transportmängden. Trots utsläppsminskningarna är nedfallet av svavel- och kväveföreningar på många håll i större än vad ekosystemen kan hantera, dels för att minskningarna skett från höga nivåer och att de svenska ekosystemen är relativt känsliga, dels för att utsläppen från andra länder, som blåser in över , inte Bilaga 2 till LU 99 minskat lika mycket. Kalkningsinsatser kan tillfälligtvis lindra försur- ningssymptomen, men långsiktigt måste det sura nedfallet minska och skogs- och jordbruksmetoder ändras för att försurningen ska hävas. har dock försurningen i de svenska sjöarna minskat. Försurningen av skogsmarken tycks däremot inte minska. Av den sura nederbörd som faller ned över härstammar från utlandet. Å andra sidan exporterar en del utsläpp till andra länder, främst och . Övergödning, eutrofiering, av mark och vatten ger liksom försurning upphov till en förändrad artsammansättning. Blåbärs- och minskar medan gräs, hallon och nässlor ökar. Växter som anpassats till de magra skandinaviska jordarna har svårt att klara en miljö med mycket gödningsämnen. Söt- och havsvattensystemen får en kraftig tillväxt av alger. Tillväxten gör att sjöar och vikar växer igen, ger upphov till algblomningar och syrebrist. Ljus- och syrebrist påverkar andra växter än de snabbväxande arterna negativt, liksom kräftdjur och syrekrävande fiskar som och lax. Övergödningsproblem skapas av en för hög tillförsel av fosfor från jordbruk och avlopp, och för hög tillförsel av kväve från trafik, för- bränning, konst- och naturgödsel (ammoniak). I sötvatten och i är det oftast fosfor som är tillväxtbegränsande, medan det i övriga är kvävet som är tillväxtbegränsande. När det ämne det råder störst relativ brist på tillförs i ökad utsträckning tilltar den biologiska produktionen, mer av vissa arter än andra. Algblomningar är ett exempel på överproduktion. När all denna materia ska brytas ned åtgår syre, vilket kan förorsaka syrebrist, med t.ex. fiskdöd som följd. Den halvering av näringstillförsel till havet som satts upp som mål har ännu inte uppnåtts. Markövergödning ändrar konkurrensvillkoren arterna emellan och en ny flora uppstår lokalt eller t.o.m. regionalt. Människans rekreationsmiljö förändras och förfulas, och kan t.o.m. bli hälsovådlig, t.ex. genom för höga nitrathalter i vatten och giftalgsförekomst i hav och sjöar. I skogen ökar virkestillväxten på virkeskvaliténs bekostnad. Bilaga 2 till LU 99 Utsläppen av svaveldioxid och partiklar har minskat i de svenska tät- orterna . Förbättringen beror främst på att både indu- strin och de kommunala värmeverken minskat sin användning av fossila bränslen eller har gått över till lågsvavliga bränslen. Även stoftreningen har förbättrats. Utbyggnaden av fjärrvärmeverken är en annan orsak. Kväveoxidutsläppen ökade snabbt genom vägtrafikens ökning och halterna av kvävedioxid ligger fortfarande över gränsvärden på många håll vid hårt trafikerade gator. Kväveoxider ger dels direkta hälsoeffekter, t.ex. luftrörsproblem och astma, dels bidrar de till bildandet av ozon, som verkar irriterande på slemhinnor i ögon och luftvägar. I mindre tätorter kan vedeldning ge upphov till betydande utsläpp av flyktiga organiska ämnen och partiklar. Koloxid, CO, är ett utpräglat gatuproblem, särskilt vid hårt trafikbelastade gator där trafiken flyter långsamt. Ozon i övre och nedre delen av atmosfären Ozon (O3) är en speciell form av syre. I de övre luftlagren dämpar ozon instrålningen av ultraviolett ljus. Ozon är emellertid starkt giftigt och skadar växtlighet och människors hälsa om det förekommer i för starka koncentrationer nere vid markytan. Det är därför två olika miljöproblem som förknippas med ozon: förtunningen av det skyddande ozonlagret i de övre luftlagren och ökningen av marknära ozon. I atmosfärens lägsta skikt bildas ozon av kväveoxider och kolväten (VOC) tillsammans med solljus. Det av människan uttunnade ozonskiktet medför att mer av den ultra- strålningen från solen når ned till jordytan, vilket kan medföra ett ökat antal hudcancerfall och ögonskador. Skador på grödor, träd och plankton tros redan existera. Allt detta lär bli värre med tanke på att ozonskikten med all säkerhet tunnas ut mer under de närmaste decennierna, innan effekterna av freonanvändningsförbudet (som dessutom ännu inte är i full verkan världen över) helt får genomslag. Höga halter av marknära ozon ger både hälsoeffekter och effekter på växtlighet.