sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — av de högsta nivåerna (efter , och ) 16 Beräkningen för bygger på den överenskommelse som träffats mellan partierna om det framtida pensionssystemes utformning. Dock utgår från fullständig indexering till inflationen, något som i varje fall gång på gång rivits upp av politiska beslut. kan härigenom komma att överskatta ökningen av pensionerna i Volym B:94 Bilaga 8 därför att vi startar från en hög nivå. Genomsnittet för stiger bara till (av BNP) år 2050 och faller därefter t illbaka till . Offentliga pensionsutgifter som andel av BNP under nuvarande regelverk, % av BNP Källa: op cit tabell 3, sid 17 och egna beräkningar för genomsnittet med användning av vikterna i EconomicOutlook. Av ovanstående resonemang kan härledas effekten på de offentliga utgifterna i tabell 4. Med undantag för är ökningen relativt begränsad fram , dvs. konsekvensen för det offentliga budgetunderskottet är liten. Därefter accelererar ökningen och skulle statsutgifterna för pensioner (allt övrigt lika) ligga nästan av BNP högre än år Notera ökningen i , , , , och ! ligger på OECD-snittet. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:95 Förändringar i statsutgifterna till följd av ökade pensioner, andel av -1,0 -0,3 -0,1 Källa : Economic Outlook, 1996, tabell 12, sid 25. Med höjda offentliga utgifter följer lägre offentligt sparande, dvs. i de flesta länder stegrade budgetunderskott. Med antagandena ovan skulle samtliga utom ha underskott 2030, länder som och av BNP! 17 Följande EU-länder skulle överskrida tillväxt- och stabilitetspaktens heliga 3- procentsgräns: , , , , , , , , , och , dvs. samtliga utom och (och ingår inte i materialet)! Figur 11 sammanfattar effekterna enligt på budgetunderskott och sparkvot (övre panelen) samt på nettosparkvoten i hela samhället (nedre panelen). 17 Detta är en konsekvens av siffrorna i tabell 4 även om de inte går direkt att utläsa av tabellen. Volym B:96 Bilaga 8 Demografisk effekt på framtida nettosparkvoter i Privat nettosparkvot (övre) ---- Privat nettosparkvot (undre) Total nettosparkvot (övre) ---- Total nettosparkvot (undre) 1Vägt genomsnitt av exkl , , , , och . 2Under antagande att förändringar i pensionskvot är -0,16. 3Under antangande att förändringar i pensionskvot är -0,28. 4Under antangande om en låg koefficient för privat sparande och under antagande om en Ricardiansk ekvivalenseffekt. 5Under antagande om en hög koefficient för privat sparande och under antagande om ingen Ricardiansk ekvivalenseffekt. Källa: D. Rosevaere m.fl. Ageing Populations, , and Government Budgets: Simulations for 20 Countries, Economics Department Working Paper No. 168-OCDE/GD(96)134, fig. 7. Copyright , (1996). För att förhindra en ökning i statskuldens andel av BNP måste skattekvoten i BNP höjas med i BNP fram i , , , och medan Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:97 klarar sig undan . I praktiken är detta givetvis inte möjligt utan lösningen finns i ändrade pensionssystem. Volym B:98 Bilaga 8 4Slutsatser för det privata sparandets nivå Utvecklingen av den privata sparkvoten bygger för det första på de förändringar av befolkningspyramiden som presenterades i tabell 2. Härifrån kan härledas (de partiella) effekterna på sparkvoten, under förutsättning av att vi känner sparkvoten i olika åldersgr upper i de olika länderna samt förutsätter att dessa sparkvoter förblir konstanta. Båda antagandena är svårsmälta. För finns ett flertal studier över sparbeteendet på mikronivå. 18 För övriga länder saknas i allmänhet detaljerade data utan slutsatser bygger på förenklade analyser över hur sparkvoten hänger samman med dependency ratio. 19 Vad gäller konstansen i sparkvoten visar Gokhale m.fl. ( 1996) att en viktig orsak till att sparkvoten fallit i är att äldre (50+) gradvis ökat sin konsumtionsnivå (relativt inkomsten) , medan övriga åldersgruppers konsumtions- och sparmönster är oförändrade. Varför skulle inte sparkvoterna förändras även fortsättningsvis? För det andra bygger slutsatserna på den ovan redovisade utveck- lingen av offentliga pensionsutgifter och deras konsekvenser för offent- liga budgetunderskott. Erfarenhetsmässigt vet vi att befolkningarna kommer att anpassa sitt sparbeteende efter de offentliga underskotten. Med perfekt förutseende kommer individerna att inse, att offentliga budgetunderskott leder till höjda skatter och/eller sänkta offentliga utgifter . De drar därför själva ner sin konsumtion redan nu och höjer sitt sparande för att möta denna kommande förändring i offentliga utgifter och skatter. Efter 1800-talsekonomen kallas detta beteende för Ricardian equivalence. Några studier har funnit att hushållen helt och hållet anpassar sitt sparande till det offentliga;20 det vore i så fall samma sak som att säga att varje form av 18Den färskaste studien som även sammanfattar tidigare studier är J. Gokhale et al (1996). R. et al, (1996), (en tidigare version som bygger på, är av samma författare, Saving behavior in industrial and developing countries, Staff Studies for the World Economic Outlook, , ). För har samlat inkomster och förmögenheter fördelade på åldersgrupper men inte sparkvoter. Ansvarig för är prof. 20Seater, J. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:99 aktiv finanspolitik misslyckas därför att hushållen anpassar sitt sparande åt andra hållet. De flesta studier finner dock att hushållen motverkat runt hälften av offentliga budgetunderskott genom ökat sparande. 21 bygger därför sina beräkningar på 50-procentig rikardiansk ekvivalens. Givet dessa förutsättningar redovisar tabell 5 utvecklingen av det privata sparandet i . För de flesta länder är förändringen fram mycket begränsad. För den största förändringen svarar , där den privata sparkvoten (summan av hushållens och företagens sparande) faller från (av BNP) till mellan och eller . Orsaken är i allt väsentligt saneringen av den offentliga sektorn, där budgetsaldot (enligt regeringens prognoser) stiger från -8,av BNP 1995 till ett överskott på av BNP (regeringens proposition 1998/99:100). Denna förbättring på av BNP (från -8,2 till 2,1) skulle minska det privata sparandet (av BNP) med 50-procentig Ricardiansk ekvivalens. Detta är som synes ur tabell 5 nästan den siffra på 4,6 (från 11,4 till 6,8) som redovisar.22 21 Bosworth m. fl. (1991),op cit, m.fl. (1995) op cit. Men också D. , NBER Macroeconomics Annual (, 1987). också sådana översikter som A. S. Deaton (1992), Understanding Consumtion (Clarendon Press). 22 Att siffran inte är helt identisk kan förklaras av att gjort något annorlunda antaganden om den offentliga sektorns underskott samt av demografiska förändringar. Volym B:100 Bilaga 8 Privat sparkvot, andel av BNP,%; , och under antagande om Ricardiansk motverkan och en förändring i dependency ratio på -0,6 -0,2 Källa: op cit, tabell 8, sid 26. däremot sker markanta förändringar (fall) i de privata sparkvoterna, för OECD-området som helhet en ungefärlig halvering. Det enda land där sparkvoten stiger är (med fortsatt hög tillväxt i både BNP och befolkning och med budgetsaneringen redan avklarad). I de flesta länder faller sparkvoten , liksom vad gäller genomsnittet. Högre siffror redovisas för , och . Hur trovärdiga är dessa siffror? Vad har glömts bort? Jag vill hävda att tre bortglömda effekter är dels demografiska förskjutningar, dels realräntan och dels (och viktigast) effekten på ökat privat sparande av svikna pensionslöften som leder till ökat privat sparande. Min bakgrund är studien av m.fl. (1996) som ger ett mycket rikare utbud av tester än vad använt sig av. Som författarna skriver, saknas det, trots en massiv litteratur på området, undersökningar om effekten på hushållens sparande av ett antal faktorer, nämligen Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:101 the effects of real interest rates, demographic factors, and per capita incomes on private saving, the relationship between growth and saving, and the extent to which private saving offsets movements in public (dis- )saving (sid 1) De data som m.fl. använder sig av är en blandning av tidsserie- och cross-section-data, nämligen data för 21 för . Deras huvudslutsatser är att: En försämring av det offentliga sparandet motverkas till av förändringar i privat sparande, denna Ricardianska ekvivalens rimmar väl med resultatet av tidigare studier; Neddragning av offentliga (pensions-) utgifter motverkas till 40 pro- cent av förändringar i det privata sparandet som kompensation; Realräntan har en signifikant positiv effekt på det privata sparandet men koefficienten är inte robust i olika estimationer utan varierar kraftigt. Låt oss försöka använda dessa resultat till en projektion av sparkvoten . Utgångspunkterna är att: 1.tillväxttakten i samtliga ekonomier redan konvergerat till den lång- siktiga och uthålliga takten så att denna faktor kan ignoreras, jfr. 2.realräntan ligger kvar på dagens nivåer, dvs. 3.budgetbalanserna i ligger i de flesta länder kvar på den sanerade nivå de uppnått enligt Maastricht-kriterierna1997; endast för länder med mycket hög skuldkvot som och borde vi justera ner den privata sparkvoten enligt Ricardiansk ekvivalens med hänsyn till fortsatta behov av långsiktiga för- bättringar i det offentliga sparandet i dessa länder; 4.förändringar i antalet pensionärer i relation till den yrkesverksamma befolkningen är begränsat . Det innebär inte att effekten av demografiska förändringar på sparkvoterna är noll. Snarare är det så att den stora babyboom-generationen når de faser i livet som har de högsta sparkvoterna (1996)23 har beräknat effekterna av detta och jag använder hans projektioner i tabell 6 nedan. 5.Slutligen antas att pensionslöftena sviks så att de i tabell 3 och 4 prognosticerade ökningarna i offentliga pensionsutgifter uteblir och i stället ersätts med ökningar i det privata sparandet, justerat för den motverkanskoefficient på 0,40 som m.fl. (1996) funnit. Notera att i överensstämmelse med ovanstående resonemang antas att de som pensioneras anticiperar att de kommande 23 D. (1996) Volym B:102 Bilaga 8 pensionsutbetalningarna uteblir så att vi skall justera sparkvoten med löftena 2030! Kolumn (3) i tabell (6) nedan utgår således från att de offentliga utgifterna inte kan stiga alls, med hänsyn till budgetkraven. Därför kommer befolkningen att öka sitt sparande av den uteblivna ökningen, sådan den angavs i kolumn (3) i tabell 4. Konsekvensen blir att sparkvoten i kommer att öka under från 8 till eller , inte minska som (1996) hävdar. Se tabell 6. Uppgången beror till lika delar på demografiska effekter (enligt beräkningar) som på svikna pensionslöften (enligt mina beräkningar). Den blir mest dramatisk i länder som (+5,0 procent- enheter), (+4,7), (+5,2), (+4,1), (+5,0), (+4,1), (+4,5), (+4,2). Ökningen i den svenska sparkvoten begränsas till med hänvisning främst till begränsade demografiska effekter. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:103 Privata sparkvoter under olika antagaden (1+2+0,40*3) (1996), sid 15 ff =kolumn 3, tabell 4 -1,5 Källor : (1996) och egna beräkningar. Slutsatsen av detta resonemang är således att i ett antal länder i kommer det att ske en kraftig ökning av sådana tillgångar som hushållen kan använda som långfristiga placerings- instrument, främst aktier. Konsekvensen för hushållens placeringar analyseras vidare i nästa avsnitt. Det finns emellertid all anledning att avsluta detta avsnitt med ett citat ur (1996) eftersom min analys ovan komplementerar, förstärker och i någon mån modifierar hans slutsatser: Countries that stand out as having great potential for fast growth in demand for longterm savings vehicles are: , , , , and . mature markets such as the UK, the and will experience lower growth but from a higher base. and may experience less than Volym B:104 Bilaga 8 average growth because the demographic structure changes less sharply (sid 2). Som framgått av ovan vill jag förstärka och modifiera slutsatser på tre punkter. För det första anser jag att han underskattar stegringen i spar- kvoterna framöver, eftersom han endast beaktar demografiska effekter och inte pensionssystemen. För det andra kommer därför förändringarna i olika länder att bli annorlunda än i studie, vilket modifierar slutsatserna avseende vilka länder som är de mest intressanta ur bankstrategisk synvinkel: Mest intressanta länder enligt Mest intressanta länder enligt denna studie För det tredje kan utvecklingen av sparandet komma att modifieras av storleken på dagens ackumulerade sparande. I en situation där hus- hållens sparande i allt högre utsträckning blir av typen precautionary saving på grund av risken för arbetslöshet, sjukdom och svikna pensionslöften snarare än kortfristigt målsparande finns ett behov av finansiellt (långfristigt) sparande. Om denna buffert är låg i utgångsläget förstärks givetvis sparmotiven. Se tabell 7. Medan hushållen i har endast (158 %-100 % = ) disponibel inkomst att placera finansiellt (exklusive egna hem), har hushållen i andra europeiska länder följande andel av disponibelinkomsten som tillgängliga finansiella tillgångar netto: 24 25 24Till detta kommer att i Finansräkenskaperna förs sådana non-profit institutioner som , och LO/SAF till hushålls- sektorn. Det framgår inte om justering gjorts för detta resp om andra länder har samma indelning av statistiken som i . 25Som framgår av diskussionen i nästa avsnitt, finns senare data för och som visar att de svenska hushållens finansiella förmögenhet nu stigit till motsvarande en disponibelinkomst. Jag har tyvärr inte hittat en motsvarande internationell jämförelse utan måste fortsätta att redovisa de gamla data som finns här. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:105 Med hänsyn till dessa låga ingångsvärden kan länder som och men också komma att vara (ännu) mer intressanta ur bankstrategisk synvinkel än vad diskussionen ovan givit för handen. Däremot förstärks bilden av främst som ett moget land Hushållens tillgångar och skulder i olika länder 1993, andel av disponibel inkomst, procent Bank, Obl. Källa: J. T. Kneeshaw, Non-financial sector balance sheets, i BIS, Financial Structure and the monetary policy transmission mechanism, (BIS, , 1995). Tabell 7 pekar också på graden av omognad hos svenska hushåll i och med att bankinlåning fortfarande dominerar de fria likvida sparformerna. Andelen obligationer, fonder och IPS lär öka framöver, vilket också pekar på en ökande grad av disintermediation. dock nästa avsnitt! Volym B:106 Bilaga 8 5Fördelning av sparande på kategorier och konsekvenser för finansiella flöden mellan placeringar Slutsatsen från ovanstående resonemang är att det långsiktiga sparandet kommer att öka i ett antal länder. Även om inte demografiska faktorer i sig är lika betydelsefulla i som i andra länder, visade tabell 7 att hushållens låga finansiella förmögenhet i kan ge en extra skjuts åt sparandet framöver. Denna bild förstärks av en modernare tabell, tabell 8. Denna tabell visar att hushållen i bedriver en hög grad av intermediation, dvs. stoppar in pengar i bank eller fonder, vilka sedan placerar i räntebärande instrument eller aktier. Per 1994 begränsade sig hushållens innehav av direktägda börsnoterade aktier till av den finansiella nettoförmögenheten, motsvarande av den disponibla inkomsten. hade andelen direktägda aktier ökat till , om vi medtar utländska aktier. Ett annat sätt att se på tabellen är att nästan exakt hälften av de finansiella tillgångarna var kortfristiga (bankinlåning, privat- obligationer etc,) medan den andra hälften är mer långfristiga (fonder, försäkringssparande, IPS, aktier). hade den kortfristiga andelen fallit till . Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:107 Hushållens finansiella placeringar i och 1998, miljarder Bankinlåning, sedlar och mynt Premieobl., privatobl., riksgäldskonto Fonder (inkl allemansfonder) Förs.spar., IPS (börsnoterade) enligt FiR Källa: Riksbank, Finansmarknaden och Finansräkenskaperna. Det är min bedömning att som förmögenheterna totalt ökar med stegrat sparande kommer också det långfristiga, direktägda spar- andet, inte minst i aktier, att öka kraftigt. Hur ser situationen ut i andra länder? Från tabell 7 hämtar vi data och gör om till följande procentuella fördelning av den totala finansiella bruttoförmögenheten i olika länder (1993):26 27 Bank, obl. I den mån man kan dra några slutsatser av den ofullständiga statistiken (ofullständig såväl vad gäller antalet redovisade länder som fördelningen för resp land) förstärks slutsatsen att är ett av de länder där man kan förvänta sig en kraftig förskjutning av sparandet mot mer aktieplaceringar. För och (som enligt uppställningen ovan framstår som intressanta länder för en privat- 26Jag har inte hittat konsistenta data för flera länder från senare tid. 27I tabell 7 summerar inte de individuella talen till totalen. Eftersom försäk- ringssparande, fonder och individuella placeringar i aktier och obligationer kan förväntas vara mer säkra poster än övrigt sparande (främst bank) har jag justerat posten bankinlåning m.m. så att de procentuella andelarna summerar till 100. Volym B:108 Bilaga 8 marknadssatsning) finns inga uppgifter. däremot ligger faktiskt redan högt vad gäller aktieinnehav. Notera också , vars situation avviker radikalt från övriga länders, i synnerhet vad gäller sparande vs. De svenska hushållens bankinsätt- ningar skulle halveras om hade samma andel bankplaceringar i den finansiella förmögenheten som (men givetvis stiga i absoluta tal i takt med stigande finansiell förmögenhet). En bättre jämförelse ges kanske av ett moget land – – och . Andelen bankinlåning i ligger markant under den i . Andelen obligationer är ungefär lika, liksom fonder. Försäkringssparandet och direktägda aktier är markant högre i . Andelen savings vehicles i utgör av den finansiella förmögenheten mot i . Till vilket kommer att den finansiella förmögenheten brutto ligger på över 5 gånger den disponibla inkomsten i (4 gånger netto), medan den i ligger på två gånger den disponibla inkomsten brutto, och blott aningen större än disponibelinkomsten netto. Hushållens finansiella placeringar i och 1998, procent av Fonder (inkl allemansfonder) Förs.spar., IPS Netto finansiell förmögenhet som andel av Källa : SCB, Finansräkenskaperna och Federal Reserve, Flow of Funds data. Slutsatsen av de ovanstående resonemangen är att det långsiktiga spar- andet kommer att öka kraftigt , såväl i som övriga . Med någorlunda balans i de offentliga budgetarna och därför mindre utbud av statsobligationer kommer efterfrågan att riktas mot företagens obligationer och – främst – aktier. Investment- banken har beräknat inflödet till aktiemark- nader till 13 000-17 000 m iljarder dollar. Denna siffra kan jämföras med att det totala marknadsvärdet (market capitalization) på samtliga börser var 8 400 miljarder USD. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:109 För del talar de låga initiala (finansiella) förmögenheterna för att spareffekterna här kan bli kraftigare än vad som indikeras av befolkningsutveckling och fallerande offentliga pensions- och sjuk- vårdssystem. Mot detta verkar å andra sidan dels det faktum att till följd av dubbelbeskattningen på aktier har en avsevärt högre kapitalbeskattning på denna placeringsform än omvärlden. 28 Även för- mögenhetsskatterna ligger på avsevärt högre nivå i än inom övriga EU, ett faktum som förstärks av de låga fribeloppen. Se tabell 10. Förmögenhetsskatten i olika länder 1996 Det är dock min tro och förhoppning att EU skall kunna enas om följande paket till lösning av de kapitalrelaterade skatterna: förmögenhetsbeskattningen sänks till (vilket kostar den svenska statskassan ) 28 Enligt hade 1995 en effektiv kapitalbeskattning på mot för EU som helhet. Volym B:110 Bilaga 8 kapitalbeskattningen sänks till (vilket staten tjänar på eftersom hushållens ränteavdrag är större än deras kapitalinkomster) bolagsskatten ökar till (vilket allt övrigt lika skulle öka statens inkomster med ) Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:111 Det nya pensionssystemet i Sverige29 Som ett exempel på redan brutna politiska löften kan det nya svenska pensionssystemet tas. i) Grundläggande principer Det nya pensionssystemet ersätter samtliga dagens pensionssystem: folkpension, ATP, delpension och pensionstillskott. Ålderspensioneringen skiljs ut från de andra socialförsäkringarna men kommer liksom att administreras av försäkringskassorna och , tillika med den nya Premiepensionsmyn- digheten (PPM). Den utgående pensionen skall stå i direkt proportion till hela livsin- komsten, inte som till de 15 bästa åren. Pensionerna görs följsamma mot den allmänna inkomstutvecklingen i samhället, inte bara som mot prisutvecklingen. Alla garanteras en viss lägsta pension (garantipension). Huvuddelen av pensionen (kallad inkomstpension) följer ett fördel- ningssystem medan en mindre del (kallad premiepension) utgörs av ett fonderat, individuellt premiereservsystem. Begreppet pensionsålder avskaffas; pension får uttas, helt eller delvis, fr.o.m. , med beräkning av utgående belopp efter (huvudsakligen) försäkringstekniska grunder. Någon övre åldersgräns finns inte. Det nya systemet fasas in gradvis och de första utbetal- ningarna sker . Grunderna för det nya systemet lades fram av Pensions- arbetsgruppen. Huvuddelen av förslagen, som grundas på en överens- kommelse mellan de flesta av partier, har samlats i en ny Lag om inkomstgrundad ålderspension som antog under 29 Även i har pensionssystemet förändrats, se Palmer (1997) op cit för detaljer. Volym B:112 Bilaga 8 Den enda viktiga kvarvarande frågan där politisk oenighet fortfarande föreligger gäller frågan om när och hur den av individen själv betalade pensionsavgiften skall höjas från dagens till utredningens och hur individerna skall kompenseras för detta. Personer födda och tidigare följer helt de gamla reglerna om ATP. Personer födda (mellangenerationen) får pension delvis ur båda systemen (4/20 ur det nya systemet resp 16/20 ur det gamla systemet för den som är född , 5/20 resp 15/20 för den som är född , osv. Den som är född som jag får således hälften ur resp system). Personer födda och senare följer helt de nya reglerna. En garantiregel försäkrar mellangenerationen att utfå minst den pension som intjänats i ATP-systemet t.o.m. . Många som berörs av det nya systemet har redan tjänat in ATP- poäng som måste omräknas till pensionsbehållning i det reformerade systemet. Hela pensionsrätten från 1960-94 kommer därvid att gå till (för dem födda ) medel förvaltas av . 1999 höjs denna avgift till Reglerna om hur pensionsrätt tjänas in och vem som är försäkrad träder i kraft . Då skulle också frisläppas de f onderade medlen från avsättningarna till premiereserv som plac- erats i . Till följd av schabbel med Premiepensions- myndighetens datasystem har dock utbetalningarna uppskjutits . iii) Intjänande av pensionsrätt och avgifter Pensionsrätt kan tjänas in . Någon övre gräns finns inte eftersom begreppet pensionsålder avskaffas. Man kan således fortsätta att tjäna in (en större) pensionsrätt även om man har tagit ut pension, helt eller delvis. Den pensionsgrundande inkomsten utgörs av samtliga inkomster (se nedan) av lön m.m. med avdrag för allmänna pensions- avgifter. På samtliga pensionsgrundande inkomster betalas en avgift på . Hälften av detta erläggs via arbetsgivaravgifter, den andra hälften av att egenavgifter vilka skall höjas från dagens till SOU 2000:11 Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:113 (vilket motsvarar av den pensionsgrundande inkomsten).30 Endast inkomster upp till 7,5 inkomstbasbelopp är pensionsgrund- ande. Den stora skillnaden mot dagens system är dock att basbeloppet kommer att följa inkomstutvecklingen så att den andel av samhällets inkomstmassa som ligger ovanför 7,5 basbelopp förblir . Liksom är fallet i dagens system sker uttaget från arbetsgivaren (8,) även för inkomster utöver taket på 7,5 basbelopp. Detta överuttag är en ren skatt.