sou · GOB366d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Arbete pågår med att 20 Skopbank hade också industriverksamhet som blev kvar under centralbank- ens kontroll. Förhållanden i andra länder 125 förändra lagstiftningen så att ägarna till en bank som är föremål för stöd måste ta sitt ansvar. uttalande om att efter behov skulle ge regeringen adekvata resurser för att fullgöra förplikt- elserna i fråga om bankernas ansvarsförbindelser hävdes 1998. har efter krisen gjort om sitt insättningsgarantisystem. hade ett system med tre säkerhetsfonder, en för vardera typen av bank; affärsbanker, sparbanker och andelsbanker. Fonderna var i huvudsak privata inrättningar, men medlemskapet var obligatoriskt. De hade två uppgifter; dels att trygga en stabil verksamhet för bankerna, dels att trygga insättarnas medel. Fonderna hade möjlighet att lämna stöd till en enskild bank, dock inte i den omfattning som blev nödvändig under krisen. bildade en gemensam fond för tryggande av insättningsmedel, insättningsgarantifonden, i vilken medlemskap är obligatorisk för alla banker som tar emot depositioner (inlåning), s.k. depositionsbanker. Insättningsgarantifonden kan inte lämna stöd till bankerna, utan endast betala ut ersättning till insättare. Det finns ett tak för hur stor ersättning en insättare kan erhålla. Syftet med reformen var att öka bankernas förutsättningar att genom ett solidariskt ansvar klara av ersättningssituationer och därigenom minska statens ekonomiska ansvar. Det är den finska (se vidare 5.5.5) som bestämmer om insättningsgarantifonden skall betala ut ersättning. En förutsättning för att ersättning skall betalas ut är att banken inte har betalat en insättares fordran på grund av betalningssvårigheter eller andra ekonomiska svårigheter och att svårigheterna enligt Finans- inspektionens bedömning inte är tillfälliga. Det kan ta åtskillig tid innan en insättare får ersättning. Först har på sig att bestämma om det föreligger ett ersättningsfall. Sedan har insättningsgarantifonden på sig att betala ut ersättningen. Vid exceptionellla omständigheter och sär- skilda skäl kan insättningsgarantifonden dröja med utbetalning som längst . Om en depositionsbanks tillstånd återkallas kan ministeriet (Finans- departementet) fatta beslut om att insättarnas fordringar skall betalas ur insättningsgarantifonden. Fonden får medel genom att medlemmarna betalar avgifter. Insätt- ningsgarantifonden kan ta upp lån för sin verksamhet, om dess egna medel inte räcker till betalningen till ersättningsberättigade insättare. 126 Förhållanden i andra länder De depositionsbanker som hör till fonden är skyldiga att bevilja insätt- ningsgarantifonden lån för uppfyllande av fondens förpliktelser. Säkerhetsfonderna existerar fortfarande, men har inte längre någon skyldighet att trygga insättarnas medel och medlemskapet är frivillligt. En medlemsbank kan således träda ur en säkerhetsfond och det är inget som hindrar en fonds medlemmar från att upplösa hela fonden. Syftet med säkerhetsfonderna är att trygga en stabil verk- samhet för depositionsbankerna. Fonden kan ge stöd till en depositions- bank som är medlem av fonden och som har råkat i sådana ekonomiska svårigheter att det för tryggande av dess verksamhet är nödvändigt att understöd beviljas. Vidare kan en säkerhetsfond också ställa garanti för lån som tas upp av en depositionsbank som hör till fonden. En säker- hetsfond kan också låna pengar till insättningsgarantifonden i dess medlemmars ställe. Om en depositionsbank som av en säkerhetsfond har fått lån försätts i likvidation eller konkurs, får för återbetalning av understödslån endast användas medel som återstår när bankens övriga förbindelser har full- gjorts. Säkerhetsfonderna finansierar sin verksamhet med avgifter från fondets medlemmar. En säkerhetsfond får inte ta upp lån för sin verk- samhet, om inte ministeriet av särskilda skäl beviljar tillstånd för detta. En säkerhetsfond kan emellertid få stöd från statens säkerhetsfond (se nästa avsnitt). Om en säkerhetsfond har fått ett sådant stöd kan säker- hetsfonden endast bevilja stöd till en medlemsbank i den omfattning som ministeriet godkänner. Statens säkerhetsfond har till uppgift att trygga stabiliteten i depositionsbankerna och insättarnas tillgodohavanden. Den verkar med statens ansvar och beviljas medel ur statsbudgeten. Fonden är en utanför statsbudgeten stående fond som sköts av ministeriet. Fondens verksamhet och användningen av bankstödet övervakas av statens säkerhetsfonds fullmäktige som utses av . Fonden kan ge stödlån till säkerhetsfonderna och ställa borgen för lån som upptas av säkerhetsfonderna. Fonden kan också teckna aktier och andelar i finska depositionsbanker, ställa borgen för lån som upptas av depositionsbanker och bevilja annat finansieringsstöd, om sådant behövs för att trygga en depositionsbanks verksamhet och stabiliteten på finansmarknaden. Vidare kan fonden äga aktier i aktiebolag som har Förhållanden i andra länder 127 till syfte att förvalta egendom som har avskilts från en bank som är föremål för statens eller fondens stödåtgärder. En förutsättning för beviljande av lån och borgen till en säkerhets- fond är att en eller flera av de banker som hör till fonden har råkat i sådana ekonomiska svårigheter att det för tryggande av bankens verk- samhet och stabiliteten på finansmarknaden är nödvändigt att stöd beviljas ur säkerhetsfonden i fråga och att säkerhetsfondens egna till- gångar inte räcker för ändamålet. Stödåtgärder kan förenas med villkor som gäller både den stödtagande säkerhetsfonden och den bank som skall stödas. Även stöd direkt till banker kan förenas med villkor. Vill- koren kan gälla t.ex. användningen av stödlån, förstärkning av bankens eget kapital, begränsning av vinstutdelning, byte av bankens ledning och andra saneringsåtgärder. Fonden har fastställt följande principer för stödåtgärder. Bankstödet skall vara öppet och offentligt, bankstödets attraktivitet och bindande av offentliga medel skall minimeras, det ekonomiska ansvar som vilar på de stödtagande bankernas ägare skall realiseras i så stor utsträckning som möjligt, stödvillkoren skall utformas så att de främjar bank- systemets effektivitet och nödvändiga strukturförändringar, stödåtgärd- ernas konkurrensvrängande verkan skall minimeras, förvrängande räntekonkurrens skall inte tillåtas, den offentliga makten skall ges kon- kreta möjligheter att övervaka saneringen av de stödtagande bankerna och slutligen skall rimliga anställningsvillkor gälla för de stödtagande bankernas ledning. Beslut om stöd inom ramen för fondens medel eller anslag fattas av regeringen. Beslut skall basera sig på en motiverad beräkning av åtgärdens kostnadseffektivitet och samhällsekonomiska fördelaktighet. Ministeriet skall innan beslut fattas om stödåtgärder inhämta utlåtanden hos och . , Finans- inspektionen och en stödtagande bank har dessutom skyldighet att till tjänstemän som sköter fondens uppgifter vid ministeriet, till fondens revisorer och till fondens fullmäktige överlämna uppgifter som dessa behöver för att fullgöra sina åligganden. Om fondens egna tillgångar inte förslår för behövliga stödåtgärder får lån upptas till fonden. Regeringen (eller efter delegation ministeriet) beslutar om upplåning till fonden samt om ränte- och valuta- växlingsavtal eller andra garderingsavtal i samband med lånen. Lånen upptas i statens namn. 128 Förhållanden i andra länder 5.5.4Finansinspektionens befogenheter när en bank har finansiella svårigheter , som inrättades 1993 under , har stora möjligheter att vid behov få insyn i en banks verksamhet. En företrädare för inspektionen har rätt att närvara vid de organs sammanträden som utövar beslutanderätt och sköter förvaltningen samt att vid behov sammankalla dem. Inspektionen har också rätt att få tillgång för granskning till de handlingar och andra dokument som gäller banken och bankens kunder som behövs för att inspektionen skall kunna sköta sitt uppdrag. Om det finns behov av en närmare granskning av banken kan tillsätta ett ombud att övervaka en banks verksamhet. Förutsättningen är att det i skötslens av banken har förekommit oskicklighet, oaktsamhet eller missbruk eller att någon annan särskild orsak förutsätter ett tillsättande av ombud. Om en bank har försatts i konkurs, har rätt att förordna ett ombud att övervaka konkursboets förvandling i pengar. Ombuden har samma rätt som att närvara och yttra sig på styrelsemöten och bolagsstämmor och få tillgång till handlingar och dokument. Om har orsak att misstänka att banken inte kommer att kunna fullgöra sina åtaganden, kan den ingripa genom att begränsa bankens verksamhet. För en period av högst kan förbjuda en bank att ta emot insättningar eller begränsa mottagandet av insättningar. kan också för en period av högst förbjuda en bank som bedriver värdepappersrörelse att tillhandahålla investerings-, förvaltnings- och förvaringstjänster eller begränsa tillhandahållandet av dessa tjänster. Dessa ingrepp motiveras av att för det fall banken inte kan fullgöra sina åtaganden kan insättningsgarantifonden eller den ersättningsfond som ger investerarskydd bli tvungna att ersätta insättare respektive inve- sterare. Om anser att en bank inte har gjort tillräckliga avskrivningar eller reserveringar i sitt bokslut kan inspektionen göra en framställning till om att begränsa bankens aktie- utdelning eller användning av årsvinsten för andra ändamål än stärk- ande av dess soliditet. kan således inte själv besluta om dessa åtgärder. Om en bank väsentligt har brutit mot villkoren i ett tillstånd som eller har beviljat eller om de omständigheter under vilka tillståndet beviljades har förändrats, kan ändra villkoren i sitt tillstånd eller återkalla det eller göra en framställning till om att ändra villkoren Förhållanden i andra länder 129 i tillståndet eller återkalla det, om tillståndet har beviljats av min- isteriet. 5.5.5Finlands Banks befogenheter när en bank har finansiella svårigheter skall bl.a. sörja för betalningssystemets och det övriga finansiella systemets tillförlitlighet och effektivitet. För att fullgöra sina uppgifter kan bl.a. bevilja krediter och göra insätt- ningar. kan även äga aktier, andelar och fastigheter i den omfattning som är motiverad för skötseln av bankens uppgifter. skall ha tillräckliga säkerheter i sin kreditgivning. Det finns ingen bestämmelse om att undantag från säkerhetskravet kan göras om det finns särskilda skäl härför. Rättigheter som hänför sig till säkerheter som ställs för uppgifter som ankommer på kan emellertid göras gällande oberoende av att ett insolvensförfarande eller något annat därmed jämförbart förfarande har inletts mot den som ställt säkerheten. Detta torde innebära stora möjligheter för en bank att ställa tillräckliga säkerheter för ett lån hos .