sou · GOB388d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Det framstår därför som ytterst angeläget att det i lagstiftningen erbjuds tillräckliga möjligheter att ingripa mot organiserad brottslighet innan den fått en alltför stor spridning. Givetvis bör den befintliga lagstiftningen så långt som möjligt användas för att bekämpa sådan brottslighet. Det vore emellertid knappast försvarligt med tanke på de nya pro- blem som den organiserade brottsligheten innebär för samhället att under- låta att också analysera om ny lagstiftning behövs för att kunna ingripa på ett effektivt sätt mot sådan brottslighet. Det som särskilt bör undersökas är i vilken utsträckning personer inom de aktuella organisationerna gör sig skyldiga till straffvärda förfaranden som faller utanför det straffbara området. Därvid bör också tas hänsyn till vilka konsekvenser det kan få om sådana personer tillhör yrkeskategorier som i vissa situatio- ner har rätt att bruka våld, t.ex. polis eller militär. Även det internationella samarbetet mot organiserad brottslighet ger anledning att överväga om det behövs ny lagstiftning i på området. Allvarlig organiserad brottslighet, som kan innefatta även ekonomisk brottslighet, har ofta internationella inslag. Det är därför viktigt att myn- digheterna i olika länder kan samarbeta på ett effektivt sätt. I vissa fall kan detta kräva att lagstiftningen i de olika länderna är likartad eller att det i vart fall finns straffbestämmelser som i någon mån motsvarar varandra. Att som i vissa länder införa straffansvar för själva medlemskapet i vissa organisationer bör inte komma i fråga för del. En sådan kriminalisering skulle utgöra ett alltför stort ingrepp i föreningsfriheten och skulle dessutom kunna komma att träffa förfaranden som helt saknar straffvärde. Däremot finns det anledning att mot bakgrund av vad som sagts överväga gränsdragningen vad gäller medverkansansvaret vid brottslighet som organiseras eller på annat sätt främjas av en samman- slutning. Vad som ligger närmast till hands är att straffbelägga även sådan mer indirekt medverkan som sker i form av aktivt deltagande i en sam- manslutning som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksam- het. Exempel på aktivt deltagande kan vara att bidra till finansieringen av verksamheten eller att upplåta en lokal till sammanslutningen. Närmare om hets mot folkgrupp I detta sammanhang aktualiseras också frågan om rasistiska organisatio- ners möjligheter att verka. Som tidigare nämnts har intagit posi- tionen att bl.a. straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § i praktiken tvingar rasistiska organisationer till passivitet och att därför uppfyller kraven i även utan att ha något uttryckligt förbud mot rasistiska organisationer. Det har inte framkommit något som ger anledning att nu ompröva denna ståndpunkt i och för sig. Säkerhetspolisen har i sin rapport kopplad till rikets inre säkerhet redovisat statistik bl.a. över brott med ra- sistiska inslag och brott med koppling till högerextrema organisationer och grupperingar och/eller till skinheadrörelsen. Rapporten ger inte stöd för att det förekommer rasistiska och/eller högerextrema organisationer i som skulle kunna utgöra något reellt hot mot vårt demokratiska statsskick. Det framgår att endast en liten del av den brottslighet med rasistiska inslag som förekommer har sådan anknytning till sammanslutningar att brottslig- heten kan anses som organiserad. Enligt rapporten kan det också ifråga- sättas om de aktuella sammanslutningarna uppfyller kriterierna för att ut- göra organisationer i egentlig mening, eller om de bör betecknas som mer eller mindre välstrukturerade kamratgäng. Förekomsten av sammanslutningar med rasistisk inriktning och dessas möjligheter att verka bör emellertid belysas närmare. En viktig fråga i det sammanhanget är, i belysning av senare tids samhällsutveckling, med vil- ken grad av effektivitet bestämmelsen om hets mot folkgrupp förmår hind- ra att sådana sammanslutningar utvecklas och växer sig starka. Med ut- gångspunkt häri bör sedan bedömas om det föreligger behov ytterligare lagstiftning på området. Förbud mot politiska uniformer En fråga med anknytning till rasistiska sammanslutningars verksamhet är om det bör vara straffbart att använda uniform eller liknande klädsel för att markera politisk eller ideologisk samhörighet. Som tidigare nämnts får lagen om förbud mot politiska uniformer anses vara överspelad. I viss mån kan bestämmelsen om hets mot folkgrupp tänkas vara tillämplig i stället, t.ex. om någon bär uniform med en klart nazistisk prägel och därigenom kan sägas sprida ett meddelande med samma innehåll som den nazistiska ideologin. Det kan emellertid finnas anledning att närmare överväga om det med hänsyn bl.a. till förekomsten av och innehållet i vissa rasistiska manifestationer behövs ett direkt förbud mot sådan uniformering. Ut- gångspunkten skall dock vara att sådan mer reklambetonad uniformering som förekommer bl.a. i samband med valkampanjer inte skall falla under ett eventuellt förbud. Som tidigare nämnts har vid ett flertal tillfällen frågan väckts om inte ock- så hets mot homosexuella bör kriminaliseras på motsvarande sätt som hets mot folkgrupp. Det förekommer att samma grupperingar som sprider ra- sistisk propaganda också sprider meddelanden som innefattar hot mot eller missaktning av homosexuella. Indirekt kan sådana meddelanden uppmana till våld mot homosexuella utan att det sker på ett så uttryckligt sätt att ansvar för uppvigling kan komma i fråga. Kraven på kriminalisering av hets mot homosexuella har avvi- sats med hänsyn främst till den inskränkning av yttrandefriheten som detta skulle innebära. Eftersom en motsvarande inskränkning har ansetts moti- verad för att hindra spridning av hot eller uttryck för missaktning av folk- grupper eller andra sådana grupper av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse, kan emel- lertid denna inställning ge intryck av att homosexuella som grupp skulle vara mindre skyddsvärd än t.ex. invandrare. Så är givetvis inte fallet. Det finns i stället ett antal andra faktorer som kan anföras emot en sådan kri- minalisering. Bl.a. kan det antas att en kriminalisering av hets mot homo- sexuella skulle medföra större gränsdragningssvårigheter än den nuvaran- de bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Det kan t.ex. ifrågasättas hur en eventuell kriminalisering bör förhålla sig till nedsättande omdömen som inte uttryckligen avser homosexuella som grupp utan mer tar sikte på ho- mosexualitet som företeelse. Dessutom finns det en risk att ett eventuellt förbud hämmar en öppen debatt om homosexuella och deras villkor på ett sådant sätt att fördomar om homosexualitet konserveras. Det finns emellertid behov av att på ett mera systematiskt sätt än vad som tidigare skett inventera och granska de skäl som talar för och emot kriminalisering av hets mot homosexuella. Om det visar sig att en sådan grundlig analys leder till slutsatsen att en kriminalisering bör genomföras måste också den lagtekniska utformningen övervägas mycket noggrant. Kommittén skall med utgångspunkt i vad som tidigare redovisats överväga frågan om straffansvar för deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet samt undersöka om bestämmelsen om hets mot folk- grupp är tillräcklig för att hindra rasistiska organisationer från att verka. Vidare skall kommittén överväga om lagen (1947:164) om förbud mot politiska uniformer bör ersättas av ett nytt förbud mot att bära viss klädsel för att markera politisk meningsriktning. Kommittén skall också behandla frågan om hets mot homosexuella. Närmare om innehållet i uppdraget När det gäller frågan om aktivt deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet ingår det i uppdraget att definiera vilka former av organisationer eller sammanslutningar som en eventuell kriminalisering skall kunna avse samt att ta ställning till vilka kriterier som bör användas för att avgöra om en organisation eller sammanslutning skall anses syssla med brottslig verksamhet. Vidare skall kommittén ta ställning till om en eventuell kriminalisering bör ta sikte på samtliga typer av brottslig verk- samhet inom ramen för en organisation eller om endast vissa brottstyper, som kan anses särskilt farliga när de sker i organiserad form, bör omfattas. Kommittén skall överväga vilken funktion en utvidgad kriminalisering kan fylla när det gäller att hindra personer, som på grund av sin anknytning till de aktuella organisationerna är olämpliga till det, från att utöva yrken i vilka användning av våld kan ingå, t.ex. polis eller militär. I uppdraget ingår också att se till att en eventuell kriminalisering utformas så att Sveri- ge i möjligaste mån kan leva upp till nuvarande och förestående interna- åtaganden på området. I fråga om rasistiska organisationers eller sammanslutningars verksam- het skall utredningen, i belysning av senare tids samhällsutveckling, un- dersöka och bedöma om bestämmelsen om hets mot folkgrupp är tillräck- lig för att hindra sådana föreningar från att utvecklas och växa sig starka. Om så inte är fallet skall utredningen ta ställning till om en skärpning kan åstadkommas genom en eventuell kriminalisering av aktivt deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet, eller om en skärp- ning i stället bör ske inom ramen för bestämmelsen om hets mot folk- grupp. Därvid måste kommittén givetvis ägna särskild uppmärksamhet åt de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga aspekterna. Tills vidare ingår det inte i uppdraget att göra någon allmän översyn av bestämmelsen om hets mot folkgrupp. När det gäller frågan om förbud mot politiska uniformer bör kommit- téns överväganden ha sin utgångspunkt i innehållet i promemorian Förbud mot rasistiska symboler m.m. (Ds 1996:33) samt i vad som framkommit vid remissbehandlingen av den. Kommittén skall undersöka hur ett even- tuellt förbud skulle förhålla sig till gällande lagstiftning om t.ex. hets mot folkgrupp och olovlig kårverksamhet. Om kommittén kommer fram till att ett nytt förbud bör införas måste frågan om hur detta skall avgränsas ägnas särskild uppmärksamhet. När det slutligen gäller hets mot homosexuella skall kommittén göra en sådan grundlig analys av argumenten för och emot en kriminalisering som har beskrivits. Kommittén bör givetvis även, i den utsträckning det är möjligt, ta reda på och beakta de homosexuellas egen uppfattning i frågan. Kommitténs överväganden skall även omfatta den särskilda regle- ringen i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Grundlagsskyddade fri- och rättigheter skall beaktas särskilt Flertalet av de frågor som ingår i uppdraget berör grundlagsskyddade fri- och rättigheter, främst yttrandefriheten och föreningsfriheten, men även i någon mån demonstrationsfriheten och mötesfriheten. Inskränkning av grundlagsskyddade fri- och rättigheter bör inte ske annat än om det finns mycket starka skäl för det. Därvid måste beaktas att skyddet för sådana fri- och rättigheter inte enbart syftar till att tillförsäkra individen vissa grund- läggande rättigheter utan också fyller en viktig funktion för att långsiktigt säkerställa demokratin i samhället. I fråga om var och en av de redovisade frågorna måste således behovet av en utökad kriminalisering vägas mot intresset av att bibehålla grundlagsskyddade fri- och rättigheter oin- skränkta. En sådan avvägning måste grundas på en bedömning av vilket reellt hot mot samhället den aktuella företeelsen utgör i ett längre tids- perspektiv. De alternativa medel som står till buds för att skydda samhället måste också vägas in. Även om en inskränkning av t.ex. föreningsfriheten kan framstå som klart befogad med hänsyn till den för dagen rådande situationen måste också övervägas på vilket sätt inskränkningen kan komma att användas i ett framtida och kanske annorlunda politiskt klimat. före- kommer grupper som, för att uppnå politiska mål som i och för sig är ac- cepterade i ett demokratiskt samhälle, använder sig av metoder som är brottsliga och genomför sina aktioner i organiserad form. Exempel på så- dana grupper finns inom miljörörelsen och inom fredsrörelsen. Även om de brottsliga gärningarna som sådana givetvis måste beivras så kan det inte komma i fråga att ingripa mot deltagandet i eller stödet till sådana organi- sationer i och för sig. Detta skulle innebära att möjligheterna till politisk opinionsbildning skulle kringskäras på sätt som vore oacceptabelt i ett demokratiskt samhälle. När det gäller övriga frågeställningar - hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella samt förbud mot att bära uniformer - måste kommittén på motsvarande sätt överväga om en eventuell utvidgning av det kriminalise- rade området riskerar att inskränka tryck- och yttrandefriheten i massme- dier och övriga grundlagsskyddade fri- och rättigheter och om detta i så fall kan ske utan att viktiga demokratiska värden går förlorade. Kommittén skall följa det internationella arbetet avseende åtgärder mot organiserad brottslighet, inom bl.a. EU, och FN. Utredningen bör även studera lagstiftningen i några med jämförbara länder. Kommittén skall också följa den fortsatta beredningen av Straf- fansvarsutredningens betänkande Straffansvarets gränser (SOU 1996:185) och i sitt arbete beakta resultaten härav. I den mån kommittén föreslår lagändringar skall den utarbeta och lägga fram fullständiga lagförslag. För kommitténs arbete gäller regeringens direktiv till kommittéer och särskilda utredare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser av framlag- da förslag (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att re- dovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Om kommittén finner det lämpligt kan en eller flera delfrågor redovisas tidiga- re i delbetänkanden. 1970:87 Angående godkännande av konvention om avskaffande av rasdiskriminering, m.m. 1975/76:209 Fri- och rättigheter i grundlag 1981/82:58 Om ändring i tryckfrihetsförordningen och (hets mot folkgrupp m.m.) 1984/85:32 Riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. 1986/87:124 Om de homosexuellas situation i samhället 1986/87:151 Ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. 1987/88:120 Om ändring i m.m. 1993/94:101 Åtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk diskriminering i arbetslivet 1994/95:23 Ett effektivare brottmålsförfarande 1994/95:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (skrivelse till ) 1995/96:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (skrivelse till ) 1996/97:135 Skärpning av straffet för övergrepp i rättssak 1996/97:171 Åtgärder mot organiserad och gränsöverskridande brottslighet (skrivelse till ) 1996/97:175 Ändringar i polislagen m.m. 1997/98:15 Ansvar för elektroniska anslagstavlor 1997/98:38 Lägesrapport om den ekonomiska brottsligheten (skrivelse till ) 1997/98:180 Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet p.g.a. sexuell läggning 1997/98:181 Ökade möjligheter att ingripa mot vissa mc-klubbar, m.m. 1998/99:19 Ändringar i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, m.m. 1998/99:25 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten (skrivelse till ) 1998/99:32 EU-bedrägerier och korruption 1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen (skrivelse till ) 1998/99:65 i rättegång 1999/00:22 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten (skrivelse till ) 1999/00:27 En skärpt vapenlagstiftning 1999/00:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen (skrivelse till ) 1999/00:61 Internationell rättslig hjälp i brottmål 1999/00:70 Redogörelse för verksamheten inom (skrivelse till ) Om den ekonomiska brottsligheten Om de homosexuellas situation i samhället Fri- och rättigheter m.m. Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor Utredningsbetänkanden (SOU) 1981:38 Om hets mot folkgrupp 1983:70 yttrandefriheten 1984:63 Homosexuella och samhället 1984:15 Ekonomisk brottslighet i 1986:13-15 Påföljd för brott 1989:13-14 Mångfald mot enfald 1991:75 Organiserad rasism (+ remissammanställning, dnr Ju 92-2544) Straffansvar för juridiska personer Om buggning och andra hemliga tvångsmedel Departementsserien (Ds) Vittnen och målsägande i domstol Förbud mot rasistiska symboler m.m. (+ remissvaren) Rasistiskt och främlingsfientligt våld Ömsesidig rättslig hjälp i brottmål Konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering (SÖ 1971:40) Resolutionerna 49/159 () och 52/85 () om utarbetandet av en internationell konvention med åtgärder mot organiserad brottslighet m.m. Förslag till mot transnationell organiserad brottslighet () Rådets gemensamma åtgärd av om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet Högnivågruppens handlingsplan (antagen av rådet ) för bekämpande av den organiserade brottsligheten Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen m.m. Rådets gemensamma åtgärd av om införande av en ordning för utvärdering av tillämpning och genomförande på natio- nell nivå av internationella åtaganden i kampen mot den organiserade brottsligheten Rådets gemensamma åtgärd av om införandet av ett utbytes-, utbildnings- och samarbetsprogram riktat till personer med ansvar för kampen mot organiserad brottslighet (Falcone-programmet) Rådets gemensamma åtgärd av om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk Rådets gemensamma åtgärd av om goda rutiner vid inbördes rättshjälp i brottmål Kommissionens handlingsplan mot rasism () Rådets gemensamma åtgärd av om att göra del- tagandet i en kriminell organisation i unionens medlems- stater till ett brott NJA 1978 s. 3 NJA 1982 s. 129 NJA 1996 s. 577 NJA 1999 s. 275 NJA 1999 s. 480 NJA 1999 s. 702 Högsta domstolens dom i mål B 29/99 Hovrättens över och dom i mål B 1144/96 dom i mål B 239/98 Hovrättens för dom i mål B 922/98 dom i mål B 145/00 Ett 40-tal tingsrättsdomar rörande hets mot folkgrupp Rapporter från RKP, , m.m. Organiserad brottslighet i - RKP/KUT rapport 1997:11 Mc-relaterad brottslighet - rapport från den s.k. mc- kommissionen i Den kvalificerade kriminaliteten - Hotbildsrapport - RKP/KUT rapport 1997:12 Organiserad brottslighet i - RKP/KUT rapport 1998:25 Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet - SÄPO- rapport Regional hotbildsbedömning för polismyndigheten i län- Länskriminalpolisen i nr 36 1998 Den mc-gängsrelaterade brottsligheten i - RKP/KUT rapport 1999:4 Organiserad brottslighet i - RKP/KUT rapport 1999:15 Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet - SÄPO- rapport Hotbildsanalys 1999 - i (Dnr AA 191- 34027/98) Den mc-gängsrelaterade brottsligheten i - RKP/KUT rapport 2000:6 Organiserad brottslighet i - RKP/KUT rapport 2000:9 Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet - SÄPO- rapport Axberger, : Tryckfrihetens gränser - akademisk avhand- ling (1984) m.fl: - en kommentar - Kap. 25-38 , : Racist and right-wing violence in - akade- misk avhandling (1997) m.fl: - en kommentar - Kap. 1-12 m.fl: - en kommentar - Kap. 13-24 Jareborg, : Brotten - första häftet - 2 uppl. Jareborg, : Brotten - andra häftet - 2 uppl. Jareborg, : Brotten - tredje häftet - 2 uppl. Jareborg, : Straffrättens ansvarslära (1994) Lodenius, , Per: Vit makt och blågula drömmar - rasism och nazism i (1997) Lööw, : Nazismen i 1980-1997 (1998) Nergelius, : Konstitutionellt rättighetsskydd - akademisk av- handling (1995) , (red. ): Olja, krom och manlig gemenskap - en antologi om bikerkulturen (1998) , : Hell´s - a strange and terrible saga Tiby, : Hatbrott - akademisk avhandling (1999) , : Ordningsstörande brott (1999) Bay, : Da organiseret kriminalitet blev indfört i (NTfK nr 3-4/98) , och , : Uniformsförbudet, tiden och grundlagen (SvJT 1996 s. 328) , och , : Förargelseväckande yttrandefri- het? (SvJT 1999 s. 568) Jareborg, och , : Kommentar till ordförandeskapets för- slag ur straffrättsligt perspektiv (SvJT 1997 s. 317) , Hans G: Tredje pelaren mellan och (SvJT 1999 s. 709) Nycander, : Några aspekter på hets mot folkgrupp (till 1999) , : Förbud mot politiska uniformer och rasistiska sym- boler - en svårknäckt nöt för lagstiftare och domstolar (Förvaltningsrättslig 1997, häfte 1) , Per : En gemensam europeisk strafflag begränsar natio- nell kriminalpolitik (1999:9) , Per : Corpus - ett frestande eller främmande för- slag till en enhetlig europeisk rättssfär (NTfK 1997 s. 262) , : Straffrättsligt samarbete inom Europeiska unionen (SvJT 1997 s. 416) Organiserad och ekonomisk brottslighet i - ett åtgärdsförslag - arbetsgrupp mot organiserad brottslighet (AMOB 1977) Eko-brott, Eko-lagar och Eko-domstolar (1988:3) Organiseret kriminalitet/Rockerkriminalitet - En handlingsplan från en arbetsgrupp inom det danska () Homosexuellas rättigheter - (1995) Kartläggning av lagstiftning och rättstillämpning beträffande rasistisk brottslighet - () Hat, hot, våld - utsatta homosexuella kvinnor och män - Folkhälsoin- stitutet (1996) Rapport om de nordiske landes lovgivning m.v. til bekempelse af al- vorlig kriminalitet/rockerkriminalitet - Arbetsgrupp under för Lagstiftningsfrågor () Etterforskingsmetoder for bekjempelse av kriminalitet - NOU 1997:15 Kriminalitetsbilde og trusselvurdering - KRIPOS, () - Orsaker till våld mellan intagna - Kriminalvårdssty- relsen () Rigsadvokatens i undersökning av möjligheterna att enligt den danska grundlagen begära Hells och Bandidos upplösta ge- nom dom () The criminal systems facing the challenge of organised crime - nr 3-4 1997 Homosexuell - (red. ), Kriminologiska institu- tionen, , rapport 1998:1 Mc-kriminalitet, Års- og statusrapport - KRIPOS, Gäng bland intagna på kriminalvårdsanstalt - Per , specialar- bete vid 1998 Kriminella mc-gäng: en transnationell hotbild - , FOA- rapport Den organiserade cigarettsmugglingen - Från ax till limpa - två Brå- rapporter (ej numrerade) Straffbarhet för deltagande i kriminella organisationer - , uppsats vid i (vt 1999) Rasism, diskriminering & motstrategier - rapport från en rundabords- konferens - CEIFO () Vit makt-musik - 1999:10 Svartsprit - tillverkning, smuggling och distribution - Alkoholinspek- tionens rapport 1999:3