sou · GOB387d2 · 2001-01-01 00:00:00 — /profilering på IT är ett sådant exempel som är intressant ur ett regionalpolitiskt perspek- tiv. 7.2.4Regionala högskolor – bredd eller specialisering? Den lokala/regionala arbetsmarknadens efterfrågan på ett förhållande- vis brett utbud av olika kompetenser talar för ett förhållandevis brett utbud vid respektive högskola. Å andra sidan kan knappast högskolan i en region förväntas motsvara hela det heterogena utbildningsbehov som finns i regionen. Detta skulle i så fall riskera att ske till priset av en lägre kvalitet eller till allt för höga kostnader. finns andra utbildningar, där efterfrågan är förhållandevis omfattade i alla typer av regioner, t.ex. vissa typer av lärar-, vård- eller ekonomiutbildningar Statens ansvar för grundläggande utvecklingsförutsättningar 181 samt generella utbildningar inom samhällsvetenskap, naturvetenskap och humaniora. Högskolans utbildningar utgörs således av en bland- ning av det som skulle kunna liknas vid ett basutbud och andra smalare utbildningar. Man skulle också kunna kalla det för lokala/regionala res- pektive nationella/internationella specialiseringar. När det gäller mer specialiserade och oftast kostnadskrävande ut- bildningar, som rimligen bara kan anordnas vid ett fåtal högskolor i landet, är givetvis en central fråga var dessa bäst lokaliseras, dvs. hur arbetsfördelningen mellan högskolorna för denna typ av utbildningar bör ske. Ur ett regionalt utvecklingsperspektiv är en rimlig utgångs- punkt att respektive högskola bör sträva efter bästa möjliga profilering för att nå samlokaliseringsfördelar med andra typer av verksamheter i respektive region. 7.2.5Internationell utbildningsmarknad: kvalitet, forskningsanknytning och arbets- marknadsanpassning Utbildningsmarknaden genomgår en snabb internationalisering och konkurrensen mellan olika länder och lärosäten ökar. Exempelvis har antalet asiatiska studenter vid amerikanska universitet ökat från 20 000 (1985) till 260 000 (1995). Antalet svenska studenter som bedrev studi- er utomlands med studiemedel från CSN uppgick /1998 till 25 500. har antalet utländska studenter i ökat och är av samma storleksordning som antalet svenska utlandsstu- derande. Många länder har också upptäckt den betydelse detta har för ekonomin. I räknar man med att de utländska studenterna bidrar med till den amerikanska ekonomin. Vissa länder, som t.ex. , har satt ett mål för den internationella expansionen, vilket innebär att man siktar mot att ha av den internationella marknaden för högskoleutbildning . En viktig slutsats är således att konkurrensen om studenterna ökar på en allt mer internationaliserad utbildningsmarknad. För de utbildningar, som har en nationell/internationell rekrytering krävs således såväl att utbild- ningen håller en hög internationell klass som att högskolan och studie- orten upplevs som attraktiv även internationellt. Parallellt med denna trend ökar också samarbetet över nationsgränserna mellan olika univer- sitet och högskolor. utreds också möjligheterna för högskolorna att ta ut studieavgifter av studenter utanför EU. En mängd skäl talar alltså för att högskolans profilering sannolikt kommer att bli en allt viktigare viktigare fråga. 182 Statens ansvar för grundläggande utvecklingsförutsättningar En viktig princip inom den svenska högskolan är att högskoleut- bildning bör vara forskningsanknuten. Målsättningen har länge varit att lärare helst bör både forska och undervisa. Detta ses som en garanti för utbildningens kvalitet. Det är dock en generell princip som kan ifråga- sättas. I praktiken tillämpas den långt ifrån fullt ut i dagens högskole- värld. Exempelvis är hälften av lärarna vid högskolorna odisputerade lärare (1998). Detta är särskilt uttalat inom vård- och lärarområdena. Inte heller är alla lärare intresserade av att forska med allt vad det krä- ver i form av exempelvis engagemang och offentlig granskning av det egna arbetet. När det gäller lärarkårens formella utbildning är skill- naderna mellan de gamla lärosätena och de nyare högskolorna kanske som allra störst. Trots den kraftiga ökningen av antalet högskolestuderande har dock antalet examina ökat ganska måttligt . Av dem som påbörjar en högskoleutbildning tar ut en examen . Intresset för att ta en examen har också minskat under vissa perioder. Svårigheterna att balansera förhållandet mellan utbildning och arbetsmarknad förefaller att öka. Det finns tecken som tyder på att studenternas efterfrågan heller inte får ett tillräckligt genomslag i hög- skolornas utbildningsutbud. 7.2.6Forskningens betydelse och den tredje uppgiften När det specifikt gäller forskningens lokalisering så hänger dessa frå- gor också, som framgått ovan, samman med var motsvarande utbild- ning är lokaliserad. bedrivs större delen av forskningen vid de stora universiteten. Vilken betydelse närhet till forskning generellt har för det lokala/ regionala näringslivet eller arbetsmarknaden är mer osäkert. I alla fall om man mäter det i termer av direkt kunskapsöverföring från forskare till näringsliv eller i antal avknoppningar. Givetvis finns det undantag från denna regel. Antalet aktörer, vars uppgift är att vara en länk mellan forskning och näringsliv har dock ökat starkt . I stor utsträckning konkurrerar dessa med varandra, eftersom rollerna är otydliga. Av t.ex. de så kallade RITTS-studierna framgår att systemet är överetablerat och behöver effektiviseras. En viktig slutsats i den s.k. var att det framför allt är de personliga kontakterna mellan forskare och företagare som är av betydelse för en fruktbar samverkan. Vidare pekar man också på Statens ansvar för grundläggande utvecklingsförutsättningar 183 betydelsen av att samverkansuppgiften, den s.k. tredje uppgiften, är väl förankrad i högskolans ledning. Även andra studier pekar på betydelsen av nära och omfattande personliga kontakter mellan näringslivets, högskolans och offentliga aktörer i den lokala miljön. Det är detta, snarare än de formella sam- verkansinstitutionerna, som har betydelse för framgång. (Ex. eller högskolan i /). Generellt sett är incitamenten låga för de högskoleanställda att ägna sig åt den s.k. tredje uppgiften, vilken omfattar samverkan inom såväl forskning som utbildning. Ett problem är också att högskolans samver- kansuppgift normalt måste finansieras via utbildningsanslaget. Detta är svårt att motivera internt, eftersom resursknapphet redan råder på många institutioner. Antalet studenter har expanderat kraftigt, utan att anslagen ökat i motsvarande mån. Kravet att undervisa konkur- rerade ju också redan från början med forskningen. Samverkan med det omgivande samhället är heller inte särskilt meriterande i en akademisk karriär. har och anslagit medel till högskolorna för den tredje uppgiften. Det kan dock finnas behov av en mer permanent finansiering för denna uppgift. De ämnen där samverkan med omgivningen och näringslivet funge- rar bäst är där det finns ett ömsesidigt intresse. I praktiken innebär detta att mer tillämpade ämnen, med ett behov av att få tillgång till praktikplatser, är de som vanligen har den bäst utvecklade samverkan med näringslivet. Det är i första hand via studenterna som kontaktnäten och samverkan utvecklas, vilket i sin tur ofta leder vidare till andra typer av gemensamma projekt. Generellt kan man säga att kontakterna mellan högskolan och nä- ringslivet är bäst utvecklade när det gäller de större företagen. I dessa företag finns ofta personer med motsvarande akademisk bak- grund som har tid och resurser att sätta av för ändamålet. Problemet är i första hand de mer bristfälliga kontakterna med de mindre företagen, där kulturskillnaderna mellan företagare och forskare är större och där företagen har mindre tid och resurser att reservera för samverkan. Fadderverksamheten vid högskolan i är dock ett exempel på en fruktbar modell för samverkan med de mindre företagen. Studenterna upplever också ofta de större företagen som mer attrak- tiva för praktik och som arbetsplatser, bl.a. beroende på att möjlig- heterna till utlandstjänstgöring etc. är större. Till en del beror dock detta också på att kunskapen hos studenterna är mindre om de möjligheter som finns hos de mindre företagen. Detta leder i sin tur till att även mindre företag i högskolans närhet och med intressanta kar- riärmöjligheter, har svårt att locka till sig nyutexaminerade. 184 Statens ansvar för grundläggande utvecklingsförutsättningar söker sig många till en karriär i de större företagen, vilket vanligen också betyder . Vid sidan om den direkta betydelse för den lokala/regionala miljön som högskolan har, framför allt via den utbildningsverksamhet man bedri- ver och kanske i viss mån även forskningen, så är det uppenbart att högskolan ökar ortens attraktivitet som etablerings- och boendeort, t.ex. genom att kulturlivet stimuleras. För i synnerhet många akademiker är detta en viktig faktor. Etableringen av nya högskolor och universitet har inneburit att vissa orter har utvecklats till attraktiva storstadsalternativ. I detta sammanhang har också annan statlig politik spelat en roll, t.ex. de omlokaliseringar av statliga verk som genom- fördes, framför allt . Expansionen av den avancerade sjukvården har också haft en stor betydelse. Härigenom har, i ett antal fall, en tillräckligt stor arbetsmarknad skapats för högutbildade, som i sin tur ökat ortens attraktivitet som boendeort för dessa grupper. Detta har indirekt fått en betydelse för ytterligare etableringar. Goda kommunikationer och en god tillgänglighet till kvalificerad utbildning hör självklart till de mest centrala och grundläggande förut- sättningarna för såväl en gynnsam ekonomisk tillväxt som en rimlig tillgänglighet till service. är emellertid sambandet mellan investeringar i ny infrastruktur och den lokala arbetsmarknadens till- växt långt ifrån entydigt. När det specifikt gäller transportsystemet är det framför allt åtgärder som leder till regionsförstoring och en förbättrad tillgänglighet som kan förväntas ge störst effekter för den lokala arbetsmarknadens tillväxt. Av central betydelse för vilka effekter olika åtgärder i kommunika- tionssystemet har är hur dessa svarar mot de behov som finns och hur exempelvis investeringar i ny kommunikationsstruktur kan samspela med övriga utvecklingsinsatser inom den lokala arbetsmarknaden. Den påtagliga sektorisering som finns inom samhällsplaneringen utgör härvidlag ett problem. Det vore därför önskvärt med ett planerings- och beslutssystem som i högre utsträckning än möjliggör sektorsöver- gripande prioriteringar. Därmed minskar också risken för ineffektivitet i resursanvändningen. Detta förutsätter dock en ökad samordning mel- lan olika sektorer, på såväl nationell som regional nivå. Statens ansvar för grundläggande utvecklingsförutsättningar 185 Avreglering och bolagisering inom kommunikationsområdet innebär också att staten måste söka nya vägar för att skapa rimliga förutsätt- ningar för ett väl fungerande kommunikationssystem. Förutom att sta- tens möjligheter till direkt styrning och detaljreglering av olika delar av kommunikationssystemet minskas, begränsas emellertid handlings- friheten också av de genom EU-medlemskapet skärpta reglerna på konkurrensområdet. När det gäller utbildningsområdet är det uppenbart att etableringen av de nya högskolorna har haft en utomordentlig betydelse för utveck- lingen i olika delar av landet. är skillnaderna stora när det gäller vilken roll olika högskolor spelar i det regionala respektive natio- nella/internationella utbildningssystemet. Vissa högskolor är framför allt lokala/regionala till sin karaktär genom att nästan all rekrytering till respektive avgångar från högskolan sker regionalt. Andra högskolor fungerar snarare mer som utbildningsterminaler med såväl huvud- delen av rekryteringen till som avgångarna från högskolan utanför regionen. Det finns således inte något enkelt mönster enligt för vilken bety- delse en enskild högskola har för regionens utveckling. Detta talar för att en större uppmärksamhet bör ägnas frågan om vilken profilering av respektive högskola som bäst gynnar den allmänna ekonomiska utveck- lingen i regionen, som högskolans verksamhet i allt högre utsträckning måste vara internationellt konkurrenskraftig. Vilken betydelse närhet till forskning har för det lokala/regionala näringslivet är dock mer osäkert. Antalet aktörer, med uppgift att utgöra en länk mellan forskning och näringsliv, har dock ökat mycket starkt och systemet skulle kunna beskrivas som över- etablerat. Viktigast för en fruktbar samverkan mellan högskola och näringsliv är de personliga kontakterna mellan forskare och företagare. Högskolorna har dock inte bara en betydelse för tillväxt och utveck- ling i de områden där de är belägna, genom den utbildnings- och forsk- ningsverksamhet man bedriver. Det är också tydligt att högskolan ökar ortens attraktivitet som etablerings- och boendeort, t.ex. genom att kulturlivet stimuleras. Även annan statlig politik har spelat en roll, genom att t.ex. andra verksamheter har etablerats på orten, vilka gynnat framväxten av en tillräckligt stor arbetsmarknad för högskoleutbildade. 8Erfarenheter av att stimulera företagande och tillväxt En viktig del av regionalpolitiken har ända sedan den aktiva lokali- seringspolitiken introducerades , varit att skapa gynn- sammare lokaliseringsbetingelser för företag i de s.k. stödområdena. Genom att företagen erbjuds kapital i form av finansiellt stöd eller subventioner för bl.a. långa transportavstånd, skall förutsättningarna för företagens utveckling förbättras. I detta kapitel fokuseras de regionalpolitiska företagsstöden och dess effekter för den regionala utvecklingen. Hur ser villkoren och problembilden ut för företagen generellt? Vad säger tidigare utvär- deringar av stöden och vilka resultat visar utredningens egna analyser? Vilka alternativa finansieringsformer finns för att stimulera företagens utveckling? Vid sidan om Regionalpolitiska utredningen pågår en omfattande översyn av näringspolitiken i dess helhet. Ett viktigt under- lag i denna översyn är bl.a. den rapport som presenterades angående de mindre företagens behov av statliga åtgärder för att stimulera utveckling och tillväxt.1 Utredningen konstaterar att det star- tas för få småföretag i . Det svenska näringslivet är för litet. Allt för mycket energi har lagts på att få företag att växa. Småföre- tagspolitiken bör i högre grad fokusera frågor som rör viljan och förmågan att starta företag. En central slutsats i rapporten, som också ligger till grund för utred- ningens förslag till inriktning av den framtida näringspolitiken, är att de viktigaste mekanismerna för tillväxt i företag är förmågan att hantera risk och förmågan till lärande. Viktiga faktorer för tillväxt är också 1 , Rapport, : Statens åtgärder för fler och växande företag. 188 Erfarenheter av att stimulera företagande och tillväxt kunskap, öppenhet för ny information, förändringsbenägenhet och sam- verkan med andra företag genom nätverk. I detta sammanhang är det i synnerhet företagaren, inte företaget, som bör sättas i fokus. Utredarna anser att de direkta ekonomiska stöden i huvudsak bör avskaffas, eftersom de riskerar att skapa mer negativa än positiva effek- ter. Stödgivning innebär i princip alltid en risk för snedvridning av konkurrensen mellan företag. I synnerhet små företag har generellt sett svårare att klara de negativa effekterna av detta. Ett annat argument för att avskaffa de direkta företagsstöden är, enligt utredarna, att det finns så mycket kapital på marknaden att det inte kan sägas finnas ett behov av direkta stöd till företag. Utredarna menar att det regional- politiska arbetet i första hand bör inriktas på kunskap och byggande av kunskapsplattformar, nätverk och regional infrastruktur. 8.1.1Olika villkor för företagande i olika delar av landet Regionalpolitiska utredningen kan dock, med utgångspunkt i ovan- stående slutsatser, konstatera att bilden av en väl fungerande kapital- marknad inte är giltig för alla delar av landet. I framför allt glesbygds- områden är situationen den omvända, vilket inte minst gäller möjligheterna att lånefinansiera investeringar. För de minsta företagen och för företag i vissa branscher, är denna problematik särskilt accen- tuerad. Förutom bristerna på kapitalmarknaden finns även andra problem för företag och företagande som är speciella för glesbygden. Det är dock viktigt att påpeka att problembilden inte är identisk för alla före- tag. har, oavsett var i landet de verkar, varken svårt att få lån via bank eller att få tillgång till riskkapital. Förutsättningar för företagande beror primärt inte enbart på geografin. Grunden för att lyckas ligger till stor del hos företagaren/företagsledaren själv, t.ex. när det gäller hur möjligheter och resurser tas till vara eller hur en affärsidé formuleras och genomförs. Efter bankkrisen har kraven på lönsamhet ökat och bankernas syn på kreditgivning förändrats. tillåts inte i kreditförluster, vilket påverkar bankernas bedömning av olika affärsverksamheter och därmed företags möjligheter att erhålla lån. Omstruktureringen av banksektorn har också medfört att många Erfarenheter av att stimulera företagande och tillväxt 189 bankkontor lagts ned, vilket i sin tur medför ökade svårigheter att behålla eller utveckla personkontakter med banken på samma sätt som . Detta försvårar ytterligare möjligheterna att få lån. När före- tagen förlorar sitt lokala bankkontor ökar också risken för, att man inte längre betraktas som tillhörande en för banken intressant kundgrupp. Dessa företag klassas av banken i stället som s.k. kreditstödsföretag, vilket innebär att de normalt får behålla sina lån, medan man däremot inte har möjlighet att erhålla några nya lån. Tjänsteföretagens möjligheter att lånefinansiera verksamheten är som regel också mindre för industriföretagen, eftersom de har ännu större svårigheter att lämna en för banken tillfredsställande realsäker- het. Bankerna kräver i dessa fall ofta personliga borgensförbindelser. Därmed ökar företagarens personliga ekonomiska risk, vilket i sin tur hämmar företagets möjligheter att öka riskexponeringen genom t.ex. nya satsningar. Kvinnor upplever generellt sett lånesituationen som särskilt proble- matisk. Av en enkätundersökning2 framgår exempelvis att drygt varan- nan kvinna anser att bankerna bemöter dem annorlunda än manliga kunder. Kvinnors kompetens ifrågasätts oftare, vilket medför hårdare krav för att få ett lån. Av enkäten framgår att kvinnliga företagare vill ha fler kvinnliga bankrådgivare och att de efterlyser en generell för- ändring av bankernas attityd till kvinnors affärsidéer. Det finns ingen entydig bild när det gäller hur de regionalpolitiska företagsstöden påverkar företagets möjligheter att få banklån. Medan vissa banker framhåller att ett stöd snarare gör det svårare att bli accep- terad som lånekund hos banken, så menar många företag att stödet i stället kan överbrygga bankens tvekan att ge lån. Av intervjuundersökningar med företag3 framkommer att många företag har svårt att klara av att finansiera sitt behov av riskkapital. Den svenska riskkapitalmarknaden uppfattas inte fungera tillfredsställande för mindre tillväxtföretag. Även inom de områden som erhåller regio- nalpolitiskt företagsstöd har företag med till synes goda tillväxtmöj- ligheter stannat i utveckling eller hamnat i akuta kriser på grund av ett alltför litet eget kapital. Avstånd och bristande kontaktnät är orsaker som ofta framhålls till att företag i dessa områden har svårt att hitta utomstående finansiärer. En motsatt och lika vanlig uppfattning är dock att problemet inte i förs- ta hand är brist på kapital, utan snarare brist på utvecklingsbara affärs- idéer. Bra idéer finns det alltid pengar till! Det skulle med andra ord Information från för kvinnor, s.10. 3Rapport 9: Regionalpolitikens betydelse i tre svenska kommuner: en intervju- baserad jämförelse av synsätt, attityder och förhållningssätt. 190 Erfarenheter av att stimulera företagande och tillväxt handla om företagarens eller entreprenörens förmåga att över- tyga potentiella placerare och riskfinansiärer. En rimlig slutsats är att problemet sannolikt består av en kombination av båda dessa uppfatt- ningar. Ett problem som av företagen upplevs som en systematisk nackdel inom främst delar av det nuvarande stödområdet, är svårigheten att lånefinansiera nybyggnation eller ombyggnad och anpassning av be- fintliga fastigheter. Problemet består i att fastigheter i stora delar av stödområdet inte fullt ut accepteras som säkerhet för banken. Anled- ningen är att andrahandsmarknaden för fastigheter i stödområdet är mycket begränsad, ibland närmast obefintlig. Uppgifter från fastighets- bolag i inland gör gällande att marknadsvärdet av en fastig- hetsinvestering, vilket som sagt även gäller ombyggnationer, sällan motsvarar mer än halva den faktiska investeringskostnaden. Ett vanligt argument i detta sammanhang är dock att det redan finns god tillgång till lokaler, och att de dessutom kan köpas billigt just av ovan nämnda skäl. I praktiken är det dock sällan som befintliga lokaler är anpassade till nya verksamheters behov. Investeringarna för att anpassa lokaler för nya verksamheter blir därför i många fall omfattande. Följden av den beskrivna situationen blir också att företag i stödområdet som driver verksamhet i egna lokaler, måste ha en högre andel eget kapital än andra för att kunna finansiera investeringar i egna fastigheter. finns vissa möjligheter att inom ramen för det regionala ut- vecklingsbidraget bevilja bidrag till ny- eller ombyggnation av fastig- heter. En inte ovanlig lösning är dock att enskilda kommuner tvingas ta en betydande ekonomisk risk genom direkta borgensåtaganden eller helt enkelt genom att köpa den aktuella fastigheten. Svårigheter att rekrytera experter Ett annat problem som framhålls av företagen är svårigheten att rekry- tera experter och personal i ledande ställning. Detta hänger ofta sam- man med att det är svårt för båda makarna att få ett passande arbete på de i många fall begränsade arbetsmarknaderna i främst stödområdet. Däremot finns det inga tecken på några större svårigheter att rekrytera övrig personal. Erfarenheter av att stimulera företagande och tillväxt 191 Problem med transporter och kommunikationer En av utgångspunkterna för regionalpolitiken är att företagen inom stödområdet har en kostnadsnackdel på grund av de långa avstånden till marknaden. Problembilden bör dock nyanseras. Långt ifrån alla företag inom stödområdet har nackdelar när det gäller transporter. För många företag är lokaliseringen tvärtom en fördel. För träindustrin i exem- pelvis inland är närheten till råvaran en fördel, på samma sätt som de naturgivna förutsättningarna är grunden för många turism- företags affärsidé. Inte heller för de nya tjänsteföretagen är de långa avstånden i sig inte något avgörande problem. Problemet kan snarare sägas hänga samman med hur väl transportmarknaden i olika avseen- den fungerar, vilket vi mer utförligt behandlar i kapitel 7. Syftet med de regionalpolitiska företagsstöden har, sedan de infördes , varit att förbättra förutsättningarna för företagens lokalisering. Genom att exempelvis erbjuda företagen kapital i form av finansiellt företagsstöd, utbildad arbetskraft genom omskolning eller subventioner för att kompensera för långa transportavstånd, har man försökt att på olika sätt försöka skapa gynnsammare lokaliserings- betingelser. I grunden har inte villkoren för de enskilda stödformerna förändrats nämnvärt , även om vissa smärre juste- ringar har ägt rum. De förändringar som har gjorts har framför allt inneburit att nya stödformer lagts till de övriga, enligt den s.k. lager på lager-principen (jfr kapitel 6). Traditionellt har målet med företagsstöden främst varit att öka sysselsättningen. I propositionen Regional tillväxt – för arbete och väl- färd4 markerades dock att de regionalpolitiska företagsstöden även skall bidra till att främja tillväxt.