sou · GOB395d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Bl.a. föreslog utredningen ändringar beträffande vissa tidsfrister och underrättelseskyldigheter (SOU 2000:76 s. 100 ff.). Av redogörelsen för bestämmelsernas framväxt framgår att de bott- nar i ett visst synsätt. Motsatsförhållandet är mycket tydligt mellan hy- resvärd och hyresgäster. Hyresgäster skyddas mot både eftersatt under- håll och oönskade förbättringar, t.ex. s.k. lyxrenoveringar. Bostadsför- valtningslagen vänder sig dessutom endast mot ett tänkt fåtal, oseriösa fastighetsägare. Läget är enligt vår mening annorlunda i en kooperativ hyresrättsfö- rening. Det faktum att den kooperative hyresgästen är medlem i en fö- 190 Lägenhetens skick och ansvaret för den rening gör att denne har en starkare ställning än en vanlig hyresgäst. Det är medlemmarna som utgör föreningen. Och för den demokratiska processen i föreningen finns spelregler i föreningslagen. Exempelvis finns principer för majoritetsbeslut och möjligheter att byta ut en sty- relse som majoriteten är missnöjd med. En kooperativ hyresgäst har därför ett bättre skydd och jämfört med en vanlig hyresgäst helt andra möjligheter att få till stånd upprustning eller vara med och avgöra vilka förbättringar som skall göras. Vi menar således att det här aktuella hy- resgästinflytandet bör utövas genom föreningsrätten. Slutligen bör nämnas att regeringen under försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt hade rätt att meddela föreningarna dispens från bestämmelserna om upprustningsföreläggande och hyresgästin- flytande vid förbättringsåtgärder. När bostadssaneringslagen gällde ha- de regeringen möjlighet att meddela dispens från den. Sådana dispenser meddelades också regelmässigt. Förekomsten av en ekonomisk förening där hyresgästerna är med- lemmar gör också att vi anser att kooperativa hyresrättsföreningar, för övrigt liksom bostadsrättsföreningar, inte bör falla under bostadsför- valtningslagen. Sammanfattningsvis föreslår vi alltså att hyreslagens bestämmelser om upprustningsföreläggande och hyresgästinflytande vid förbättrings- åtgärder, 18 a – h §§ hyreslagen, samt bostadsförvaltningslagen inte skall vara tillämpliga beträffande kooperativa hyresrättsföreningar. Inom ramen för de föreningsrättsliga reglerna finns för bostadsrätts- föreningar särskilda skyddsbestämmelser för situationen att en lägenhet helt eller delvis behöver tas i anspråk för en om- eller tillbyggnad. Vi återkommer i avsnitt 17.5.2 till frågan om den typen av skydd bör fin- nas för kooperativa hyresgäster. Användningen av lägenheten 191 13 Användningen av lägenheten 13.1.1Användning för vissa ändamål Både för hyresrätter och bostadsrätter är utgångspunkten att innehava- ren inte får använda lägenheten för något annat ändamål än det avsed- da, 23 § hyreslagen och 7 kap. 6 § BRL. Men sedan finns vissa nyanser i fråga om vilka avvikelser som trots allt är tillåtna. En bostadsrättsför- ening får normalt åberopa endast avvikelse som är av avsevärd betydel- se för föreningen eller någon annan medlem i föreningen. Beträffande bostadshyreslägenheter får hyresvärden inte åberopa avvikelser som är utan betydelse för honom. När det gäller hyresrätter som är lokaler är givetvis överenskommelse med hyresvärden ett alternativ. Men annars finns möjlighet att ansöka om tillstånd hos hyresnämnden om att få an- vända lokalen för ett annat ändamål än det avsedda. Villkoren för till- stånd anges i 23 § andra stycket BRL. Särskilda bestämmelser finns också för vissa bostadsrätter som in- nehas av en juridisk person, 7 kap. 6 § andra stycket BRL. 13.1.2Iakttagande av sundhet, ordning, m.m. Både bostadsrättshavare och hyresgäster är skyldiga att, något förenk- lat, iaktta sundhet, ordning och skick inom eller utom huset. För bo- stadsrättshavare gäller vidare en skyldighet att rätta sig efter de särskil- da regler som föreningen i överensstämmelse med ortens sed meddelar. En särskild reglering om störningar i boendet gäller enligt hyresla- gen. Någon motsvarighet finns enligt gällande rätt inte för bostadsrät- terna, men föreslogs av (SOU 2000:2 s. 184 ff.). 192 Användningen av lägenheten 13.1.3Utomstående personer i lägenheten Hyresgästens respektive bostadsrättshavarens rätt att inrymma utom- stående personer i lägenheten – s.k. partiell sublokation – är närmast identiska. Detta går bra så länge upplåtelsen inte medför men för hy- resvärden respektive föreningen eller andra medlemmar, 41 § hyresla- gen och 7 kap. 8 § BRL. Reglerna för andrahandsupplåtelse – s.k. total sublokation – är snävare än reglerna om partiell sublokation. Reglerna skiljer sig också något åt om man jämför hyreslagen och BRL. Utgångspunkten i hyreslagen är att man behöver samtycke från hy- resvärden, 39 § hyreslagen. Undantag gäller för kommun som har en bostadslägenhet. Om hyresvärden inte samtycker kan hyresgästen an- söka om tillstånd hos hyresnämnden. Tillstånd skall, enligt 40 § hy- reslagen, lämnas om 1.hyresgästen på grund av ålder, sjukdom, tillfälligt arbete på annan ort, särskilda familjeförhållanden eller därmed jämförbara förhål- landen har beaktansvärda skäl för upplåtelsen, och 2.hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke. Tillståndet skall begränsas till . Det kan förenas med villkor. Dessa kriterier infördes . Även för bostadsrätter är huvudregeln att andrahandsupplåtelse krä- ver samtycke. Och även här kan tillstånd från hyresnämnden ersätta samtycke från föreningen. Kriterierna för när hyresnämnden skall läm- na tillstånd är desamma som gällde för hyresrätter innan ändringarna 1998 trädde i kraft. Tillstånd skall, enligt 7 kap. 10 § BRL, lämnas om 1.bostadsrättshavaren inte har tillfälle att använda lä- genheten, 2.bostadsrättshavaren har beaktansvärda skäl för upplåtelsen, och 3.föreningen inte har någon befogad anledning att vägra samtycke. Bostadsrättshavarens rätt till andrahandsupplåtelse är alltså för närva- rande något snävare än hyresgästens. hade uppdrag att se över detta. Utredningen föreslog att det krav som ovan angetts under punkt 1 skall tas bort. Tillstånd skall alltså, enligt försla- get, lämnas om bostadsrättshavaren har beaktansvärda skäl för upplå- Användningen av lägenheten 193 telsen och föreningen inte har någon befogad anledning att vägra sam- tycke. Tillstånd skall begränsas till . Utredningens förslag inne- bär – i och med att hyreslagens begränsande uppräkning av sjukdom m.m. saknar motsvarighet – en något vidare rätt för bostadsrättshavaren än vad hyresgästen har. har vi endast talat om huvudreglerna enligt BRL. Det finns några undantag. Redan här kan nämnas att inte föreslog någon ändring av dessa. För juridiska personer som innehar en bostadslägenhet med bostadsrätt krävs för tillstånd endast att före- ningen inte har någon befogad anledning att vägra samtycke. En bostadsrätt kan ha förvärvats vid exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning enligt 8 kap. BRL. Därvid särbehandlas juridiska per- soner som vid förvärvet hade panträtt i bostadsrätten. De har möjlighet att utöva bostadsrätten utan att vara medlem i föreningen, 6 kap. 1 § andra stycket BRL. har den juridiska perso- nen rätt att upplåta lägenheten i andra hand utan styrelsens samtycke. Särskilda bestämmelser finns slutligen för lägenheter som är avsed- da för permanentboende och där bostadsrätten innehas av en kommun eller ett landsting. Då krävs inte heller samtycke. Detsamma gäller när en kommun innehar en sådan hyresrätt. Avslutningsvis bör nämnas att föreslog att gränsdragningen mellan total och partiell sublokation bör göras på ett annat sätt. definieras andrahandsupplåtelse på det sättet att det är en upplåtelse som avser hela lägenheten, 7 kap. 10 § BRL. Motsvaran- de regel finns för hyresrätter. I rättspraxis har man tagit fasta på detta och i regel bedömt upplåtelsen som partiell, t.ex. när ett rum inte ingår i upplåtelsen (se t.ex. BD 31/1986, 174/1986, 126/1992, 227/1992). har frågan under prövning i två mål som ännu inte är avgjorda (Högsta domstolens mål T 3328/97 och T 3213/98). Bostads- rättsutredningen ansåg att det avgörande för om en sublokation skall anses vara total eller partiell i stället skall vara huruvida bostadsrätts- havaren har upplåtit lägenheten till annan för självständigt brukande (SOU 2000:2 s. 194 ff.). 194 Användningen av lägenheten Vårt förslag: Den kooperative hyresgästen skall inte få använda lä- genheten för något annat ändamål än det avsedda. Föreningen skall dock få åberopa endast avvikelse som är av avsevärd betydelse för fö- reningen eller någon annan medlem i föreningen. Bestämmelserna skall gälla för både bostadslägenheter och lokaler. När det gäller bostadslägenheter torde bostadsrättshavaren ha en något större frihet än hyresgästen (jfr prop. 1971:12 s. 123 och m.fl., Bostadsrättslagen, 2 uppl., 1998, s. 171). Det bör dock poängteras att det inte rör sig om någon stor skillnad. ansåg att bostadsrättshavarens större frihet var befogad eftersom denne har betalat en insats och själv är medlem i den förening som bestämmer ändamålen. Resonemangen är enligt vår mening överförbara på koope- rativa hyresrätter. Men det rör sig som sagt inte om några större skillnader. Annorlun- da är det med lokaler. Där är reglerna helt olika. För lokaler som är bo- stadsrätter gäller samma regel som för bostadslägenheter. För lokaler som är hyresrätter är det möjligt att utverka tillstånd från hyresnämn- den. Den sistnämnda regleringen infördes . Motiveringen var att lokalhyresgästerna har ett behov av att kunna ändra användningen av en lokal mot bakgrund av den snabba utvecklingen i näringsliv och andra delar av samhället (prop. 1987/88:146 s. 40). Frånvaron av mot- svarande regler på bostadsrättssidan får väl närmast tolkas som hänsyn till bostadsrättsföreningen. Vi anser att skäl finns att ta samma hänsyn till kooperativa hyres- rättsföreningar som till bostadsrättsföreningar. Detta gäller inte minst mot bakgrund av vad som sades i avsnitt 3.2.1 att tanken med koopera- tiva hyresrätter primärt är bostadslägenheter. Vi föreslår därför att bestämmelser motsvarande BRL:s bör gälla beträffande för vilka ändamål den kooperative hyresgästen skall få an- vända sin lägenhet. Det sagda gäller alltså hyresrätter avseende både bostadslägenheter och lokaler. För en bostadsrätt som är en bostadslägenhet vilken inte är avsedd för fritidsändamål och som innehas av en juridisk person gäller som ti- digare nämnts särskilda regler. Då får lägenheten användas endast för att i sin helhet upplåtas i andra hand som permanentbostad, om inte an- nat har avtalats. Bestämmelserna infördes tillsammans med en del and- ra . Skälet var att man ville begränsa juridiska personers möj- ligheter att inneha bostadsrätter och ge bostadsrättsföreningarna möj- Användningen av lägenheten 195 lighet att bestämma hur juridiska personer skall disponera sin lägenhet. Detta motiverades i sin tur med det kooperativa syfte som uppbär lag- stiftningen (prop. 1990/91:92 s. 67). Bostadsrätter är i princip fritt överlåtbara. Bostadsrättshavaren kan överlåta sin bostadsrätt till vem han vill, med inskränkningen att bo- stadsrättsföreningen har vissa, begränsade möjligheter att vägra med- lemskap. Vi har i avsnitt 4.2.6 tagit ställning för att hyreslagens regler om överlåtelse av hyresrätt bör gälla även för kooperativa hyresrätter. De reglerna innebär att huvudregeln är att en överlåtelse inte kan ske utan föreningens samtycke. En kooperativ hyresrättsförening kommer därmed att, jämfört med en bostadsrättsförening, ha stora möjligheter att förhindra en oönskad överlåtelse. Dessutom har vi i avsnitt 4.2.2 valt en lösning som innebär att det inte finns hinder mot att en koope- rativ hyresrättsförening i sina stadgar utesluter juridiska personer som medlemmar. Vi anser därför att något behov inte finns av motsvarig- heter till bestämmelserna i om juridiska personers användning av lägenheten. 13.2.2Ordning, skick m.m. Vårt förslag: Samma regler om störningar i boendet som gäller för hy- resrätter och som har föreslagit för bostads- rätter skall gälla för kooperativa hyresrätter. Det innebär bl.a. att den kooperativa hyresrättsföreningen skall vara skyldig att uppmana den störande att se till att störningarna upphör samt att under- rätta socialnämnden om störningarna. Om störningarna då inte upphör, får föreningen säga upp bostadsrättshavaren till avflyttning. Är stör- ningarna särskilt allvarliga, får föreningen genast säga upp bostads- rättshavaren. Vidare skall samma övriga ordningsregler gälla för en kooperativ hyresgäst som för en vanlig hyresgäst. Skyldigheten att iaktta ordning m.m. Samma grundregel om skyldighet att iaktta ordning m.m. gäller för bo- stadsrätter och hyresrätter. Därmed är det svårt att se skäl för en avvi- kelse för kooperativa hyresrätter i det hänseendet. 196 Användningen av lägenheten Som framgått av redogörelsen för gällande rätt finns i hyreslagen sär- skilda bestämmelser om störningar i boendet. Beträffande störningar i boendet föreslog en harmonisering med hy- reslagen. Utredningen menade att störningar i boendet är en sådan situ- ation där det inte gör någon skillnad att det rör sig om bostadsrättsha- vare som t.ex. har betalat en insats. Inte bara den som stör utan även de andra bostadsrättshavarna har betalat en insats. Genomförs Bostads- rättsutredningens förslag är det rätt givet att dessa regler bör gälla även för kooperativa hyresrättsföreningar. Men även om så inte skulle bli fallet, anser vi att samma regler om störningar i boendet som gäller för vanliga hyresrätter bör göras till- lämpliga på kooperativa hyresrättsföreningar. Vi delar Bostadsrättsut- redningens synsätt. Problemet med störningar i boendet är detsamma oavsett upplåtelseform. Ett inslag i regelverket mot störningar i boendet är att hyresvärden är skyldig att skicka en underrättelse till socialnämnden innan uppsäg- ning får ske beträffande en bostadslägenhet, när det inte är fråga om s.k. särskilt allvarliga störningar. Viss kritik har riktats mot bestämmel- sen. Vissa menar att kommunerna inte agerar tillräckligt, varför be- stämmelsen är meningslös. uppmärksammade detta och förde en särskild diskussion i frågan. Skäl finns därför att också här ta upp den. sammanträffade med representanter för So- cialstyrelsen, , , Sve- riges och . Resul- tatet blev att utredningen kunde konstatera att systemet fungerar långt ifrån perfekt (SOU 2000:2 s. 188). Nämnas kan att kommunernas akti- vitet varierar kraftigt och att man ibland träffar fel på så sätt att perso- nen ifråga inte utgör en målgrupp för . Vi anser dock att man inte bör göra någon avvikelse från hyreslagen i detta hänseende. I den här typen av frågor är det svårt att se någon skillnad mellan vanliga hyresrätter och kooperativa sådana. Samma regler bör därför gälla. Vi kan också instämma i Bostadsrättsutredning- ens slutsatser. Även om systemet långt ifrån fungerar perfekt möjliggör det för socialnämnden att göra en positiv insats i fall då det behövs. Bland störande hyresgäster förefaller en förhållandevis stor grupp vara sådana som kan anses hjälpbehövande. insatser är det alternativ till avhysning som finns för att komma till rätta med stör- ningarna och det utgör en integrerad del av regelverket mot störningar i boendet. Användningen av lägenheten 197 Bostadsrättshavare är dessutom, enligt en uttrycklig bestämmelse i 7 kap. 9 § BRL, skyldiga att iaktta särskilda ordningsföreskrifter som föreningen i överensstämmelse med ortens sed har meddelat. När be- stämmelsen infördes motiverades detta med att det var brukligt att föreningarna meddelade sådana föreskrifter (NJA II 1930 s. 508). En förverkandebestämmelse, 7 kap. 18 § 5 BRL, är kopplad till 7 kap. 9 § BRL, där såväl den här aktuella som de grundläggande ordningsbe- stämmelserna finns. Om bostadsrättshavaren bryter mot meddelade fö- reskrifter, kan alltså nyttjanderätten komma att förverkas. Någon motsvarande, uttrycklig bestämmelse finns inte i hyreslagen. års hyreslag hade den aktuella kommittén föreslagit en så- dan bestämmelse. Men det ansågs lämpligare att den typen av före- skrifter tas in i hyreskontraktet (prop. 1939:166 s. 104). Den ordningen anser vi bör kunna gälla även för kooperativa hyresrätter, inte minst mot bakgrund av det lösare samband mellan andels- och hyresrätten som jämfört med bostadsrätter skall gälla för kooperativa hyresrätter. Vårt förslag: Beträffande kooperativa hyresrätter skall gälla hyresla- gens regler om inrymmande av utomstående personer i lägenheten, om andrahandsupplåtelse samt om gränsdragningen mellan de två nämnda formerna av sublokation. Inrymmande av utomstående personer i lägenheten Bestämmelserna hyreslagen och BRL om inrymmande av utomstående personer i lägenheten, s.k. partiell sublokation, är i det närmaste iden- tiska. Skillnaden är endast att vid bedömningen av men skall man, när det gäller bostadsrätter, se till de enskilda medlemmarna också. Vi an- ser därför att skäl inte finns för att göra avvikelser från hyreslagen. Gränsen mellan total och partiell sublokation föreslog, som utvecklades i avsnitt 13.1.4, att gränsen mellan partiell och total sublokation skall dras på ett annat sätt. Utredningen menade att man skulle slopa begreppet hela lägenheten och i stället se till om upplåtelsen var för självständigt brukande. 198 Användningen av lägenheten Vi anser att en hel del talar för att man bör göra den ändring som föreslog. Men enligt vår uppfattning är det än viktigare att samma bestämmelser i detta hänseende gäller för vanlig hyresrätt, kooperativ hyresrätt och bostadsrätt. I avvaktan på bered- ningen av förslag menar vi därför att man bör ansluta till gränsdragningen enligt gällande rätt. En första fråga är vad som normalt skall gälla beträffande rätten för den kooperative hyresgästen att upplåta sin lägenhet i andra hand. Som framgick av bakgrundsavsnittet gäller olika regler för hyresrätter och bostadsrätter. Dessutom har lämnat förslag till ändringar av kriterierna för bostadsrätter. En rangordning kan göras. De nuvarande bestämmelserna om bostadsrätt är snävast. Hyreslagens regler intar en mellanställning. förslag inne- bär en viss vidning av möjligheterna till andrahandsupplåtelse jämfört med hyreslagen. Vad bör då gälla för kooperativa hyresrätter? Skäl för en vid rätt är att den kooperative hyresgästen liksom en bo- stadsrättshavare skall betala insatser. Å andra sidan är vår bedömning att insatserna för kooperativa hyresrätter i allmänhet kommer att vara lägre än för bostadsrätter. I än större utsträckning gäller det om man jämför med priset för en bostadsrätt i ett någorlunda attraktivt område vid en senare övergång. Beträffande bostadsrätter angav att det faktum att bostadsrättshavaren normalt svarar för underhållet av lägen- heten talar för liberala regler. När det gäller den ansvarsfördelningen får de kooperativa hyresrätterna, med hänsyn till den utformning vi fö- reslog i avsnitt 12.2.3, sägas ligga någonstans mellan vanliga hyresrät- ter och bostadsrätter. Mot en för vid rätt talar att föreningen måste fungera. Därvid skall man inte enbart se till att styrelseledamöter behövs utan även till att det är positivt med en levande förening. Ett av skälen för kooperativ bo- stadsrätt är den fördjupade boendegemenskap som man kan uppnå ge- nom upplåtelseformen. Frågan om andrahandsupplåtelse är ett exempel där den enskildes intressen verkligen bryts mot kollektivets. Generellt sett har den en- skilde ett intresse av att reglerna om andrahandupplåtelse är liberala. Men att många av föreningens lägenheter bebos av andrahandshyres- gäster torde kooperativa hyresrättsföreningar komma att, liksom bo- stadsrättsföreningar vanligen gör, uppfatta som negativt. Användningen av lägenheten 199 Av vad som här sagts framgår att man kan peka på omständigheter som drar åt olika håll. Vi anser emellertid att något starkare skäl för att avvika från hyreslagens regler – vilka dessutom inte kan sägas på ett mer markant sätt avvika från de föreslog – inte finns. Vårt förslag är därför att man skall ansluta till hyreslagens be- stämmelser. De bestämmelserna är för övrigt gemensamma för bo- stadslägenheter och lokaler. Något bör sägas om bestämmelserna att juridiska personer som med bostadsrätt innehar en bostadslägenhet avsedd för permanentboende har rätt till andrahandsupplåtelse, om inte föreningen har någon befo- gad anledning att vägra samtycke. Detta skall ses i samband med de begränsningar för juridiska personer att inneha bostadsrätt som inför- des och som det redogjorts för i avsnitt 13.2.1. Av samma skäl som där angavs anser vi att skäl inte finns att införa motsvarigheter till dessa särskilda bestämmelser. Vår inställning grundades i korthet på att en kooperativ hyresrättsförenings möjligheter att förhindra överlåtelser till juridiska personer, om den så önskar, är betydligt större än en bo- stadsrättsförenings. När det gäller just den här aktuella bestämmelsen om tillstånd till andrahandsupplåtelse kan tilläggas att huvudskälet till den valda utformningen var att viss tids-kriteriet inte lämpar sig för juridiska personer (prop. 1990/91:92 s. 70). Det kriteriet finns i hyreslagen. Någon särskild bestämmelse om juridiska perso- ners rätt till andrahandsupplåtelse anser vi således inte vara nödvändig. Slutligen bör nämnas att juridiska personer som har panträtt i en bo- stadsrätt särbehandlas. Vi har i avsnitt 8.2 tagit ställning för att möjlig- heten att pantsätta kooperativa hyresrätter inte bör vara större än beträf- fande vanliga hyresrätter. Därmed saknas skäl för någon motsvarande särbehandling. 200 Tillträde till lägenheten Tillträde till lägenheten 201 14 Tillträde till lägenheten Hyreslagens reglering av hyresvärdens rätt till tillträde till hyresgästens lägenhet är mycket utförligare än om bostadsrättsför- eningens motsvarande tillträdesrätt. Hyresvärden har rätt till tillträde för att utföra nödvändig tillsyn eller för att utföra förbättringsarbeten, 26 § hyreslagen. För förbättringsarbeten gäller olika regler beroende på om det rör sig om brådskande arbeten eller inte. Beträffande sådana förbättringsarbeten som inte är brådskande finns dessutom olika regler beroende på om arbetet vållar väsentligt hinder eller men i nyttjande- rätten. När lägenheten är ledig för uthyrning är hyresgästen skyldig att låta den visas . En bostadsrättsförening har rätt till tillträde när det behövs för till- syn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för, 7 kap. 13 § BRL. Vidare är bostadsrättshavaren skyldig att låta lägenheten visas , när den skall tvångsförsäljas enligt 8 kap. BRL. föreslog en rätt till tillträde i två ytterligare situationer (SOU 2000:2 s. 205 ff.). Utredningen föreslog en rätt för bostadsrättsföreningen att avhjälpa fel på bostadsrättshavarens bekost- nad. För den situationen föreslog utredningen också en rätt till tillträde för föreningen. Dessutom föreslog utredningen att bostadsrättshavaren skall vara skyldig att låta visa sin lägenhet när denne har avsagt sig bostadsrätten. 202 Tillträde till lägenheten Vårt förslag: Företrädare för den kooperativa hyresrättsföreningen skall ha rätt att få komma in i lägenheten när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för. Den kooperativa hyres- gästen skall vara skyldig att låta visa lägenheten när hy- resrätten är uppsagd. I övrigt skall samma tillträdesregler, t.ex. när det förekommer ohyra, gälla som gäller för både hyresrätter och bostadsrätter. En trolig förklaring till de omfattande reglerna om tillträdesrätt i hy- reslagen är den annorlunda ansvarsfördelningen för lägenheten. Hy- resvärden har underhållsansvaret för hyresrättslägenheter medan det är bostadsrättshavaren som enligt huvudregeln har detta ansvar för en bo- stadsrättslägenhet. Vi föreslog i avsnitt 12.2.3 att den kooperativa hy- resrättsföreningen enligt huvudregeln skall ha underhållsansvaret, men att annat skall kunna bestämmas i stadgarna. Förslaget kan därmed sä- gas ligga mellan vad som gäller för vanliga hyresrätter respektive bo- stadsrätter.