sou · GOB335 · 2001-01-01 00:00:00 — Syftet bör vara att tillfredsställa såväl samhällets behov av utveckling av uthålliga transportsystem som industrins behov av kompetens för att vidareutveckla sin konkurrenskraft. 146 Förslag till forskningsprogram Att kunna förstå och åtgärda trafikens miljö- och hälsoeffekter förutsätter en bred tvärvetenskaplig ansats med bidrag från en blandning av grund- och tillämpad och effekt- och åtgärdsinriktad forskning i ett internationellt socio-ekonomiskt perspektiv. har det mestadels rått en stor åtskillnad mellan å ena sidan FoU inom fordons- och drivmedelsområdet och å andra sidan FoU kring effekter och styrmedel. Alla delarna bör emellertid kunna betraktas i ett sammanhang och forskningen bör kunna förenas i en gemensam övergripande programstruktur. Ett sådant betraktelsesätt ger stora fördelar för motor- och bränsle- utvecklingen, eftersom nya forskningsresultat kring styrmedel, miljöeffekter och från provning snabbt kan tillgodogöras inom teknikutvecklingsområdet. På samma sätt utgör kunskap kring teknisk utveckling en viktig bas för politiska ställningstaganden och bedömningar av åtgärdsbehov. En övergripande samordning av FoU-insatserna kommer dessutom att ge såväl en ökad kostnadseffektivitet i forskningen som en förbättrad plattform för att kunna driva omställningen till ett hållbart transportsystem. Inom vissa områden är kopplingen mellan teknisk utveckling av motorer och drivmedel och den hälso- och miljörelaterade forskningen särskilt betydelsefull. Partiklar är ett sådant område. Här råder det osäkerhet om vilka partikelfraktioner som är av störst betydelse för uppkomsten av olika hälsoeffekter. Ett annat område rör utveckling av testmetoder för fordon och motorer, där de metoder som man väljer för kontroll av lagkraven har stor betydelse för motor- och bränsleutvecklingen. Som framgår i avsnitt 2.4 har vi som potentiella forsknings- områden identifierat fyra block. Vi har i stort följt denna indelning i beskrivningen av programmet. FoU kring motor- och bränsle- utveckling behöver dock betraktas i perspektivet av Fordonsforsk- ningsprogrammet, FoU-program och stöd till kompetenscentra inom förbränningsmotor-, avgasrenings- och drivmedelsområdena samt det nystartade Programmet för Förslag till forskningsprogram 147 samverkan mellan staten och fordonstillverkarna kring utveckling av miljövänligare fordon. Förslaget till forskningsprogram skall enligt direktivet omfatta en tioårsperiod. Detta är sett i perspektivet av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom fordons- och avgas- området, där förutsättningar och forskningsbehov snabbt kan undergå stora förändringar. Förutsättningar och innehåll bör därför löpande omprövas och för hela programmet senast . Det gäller inte minst i perspektivet av åtgärdsbehoven för att lösa trafikens samlade bidrag till emissionerna av klimatgaser. Vi har därför ansett det vara nödvändigt att presentera förslag i både ett långsiktigt och ett kortare perspektiv. Programmet innehåller mot denna bakgrund såväl förslag till kunskapsuppbyggnad som för- slag till konkreta FoU-insatser som skall genomföras . Flera har också pekat på behovet av kvalificerad utrednings- och undersökningsverksamhet, där FoU-kompetens ofta är en för- utsättning och där arbetet bör bedrivas i anslutning till pågående FoU-verksamhet. Sådan verksamhet är t.ex. uppföljning av beslu- tade åtgärder, utveckling av befintliga och nya provmetoder för fordon och motorer och framtagning av förbättrade emissions- faktorer. Det är också angeläget att förslagen på ett enkelt sätt kan passas in i den struktur av forskningsorganisationen som följer av regeringens proposition om Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81 och jfr avsnitt 1.1.1). Förslagen bör också ses i perspektivet av de internationella samarbetsstrukturer i vilka deltar. EU- samverkan inom emissionsforskningsområdet är mot den bakgrunden viktig som en del av integrationen med EU och för att öka förståelsen för olika kulturer och angreppssätt för att lösa problemen. Vid programutformningen har utredningen utgått från följande struktur. 148 Förslag till forskningsprogram De underliggande diskussionerna kring arbetsinsatserna i olika programdelar har förts i kapitlen 3–8. I detta kapitel sammanfattas de olika delarna i en programstruktur, där avvägningar också kommer att göras om insatserna i de olika programmen. Utredningen pekar i avsnitt 10.2 endast ut de mer övergripande behoven av fortsatt forskning och utveckling inom respektive område. En mer detaljerad planläggning bör sedan ske i form av särskilda arbetsgrupper, där forskare, finansierande organ och avnämare deltar. 10.1.4Jämställdhetspolitiska konsekvenser av programförslaget I detta sammanhang vill vi också ta upp de jämställdhetspolitiska aspekterna av vårt uppdrag i enlighet med de generella direktiven (dir.1994:125) till samtliga kommittéer och särskilda utredare. Förslag till forskningsprogram 149 Utvecklingen har inneburit vissa framsteg när det gäller utjämning av könsfördelningen i forskarutbildningen. När det gäller ledningen av olika transportforskningsprojekt kvarstår dock betydande brister. Enligt uppgift i KFB:s förslag till strategi för svensk transportforskning för åren 2001–2004 om en genomförd kartläggning som omfattar 700 pågående FUD- projekt inom transportsektorn hade av projekten en manlig projektledare. Trots att andelen kvinnliga forskarstuderande inom emissions- området ökat kommer det dock att under överskåd- lig tid att finnas få kvinnliga förebilder med högre akademiska tjänster. Mycket återstår därför att göra för att stimulera kvinnor till forskarning inom detta område. En viktig förutsättning för jämställdhetsarbetet i forsknings- verksamheten skapas redan av rekryteringen till den akademiska grundutbildning som är relevant för bl.a. emissionsforskningen. De olikheter i könsfördelning som gäller mellan olika akademiska grundutbildningar gör att forskningsprioriteringen med avseende på t.ex. ämnesområden och till detta kopplade metodval kan spela en viss roll för vilken grad av jämställdhet som kan uppnås. Aktiva åtgärder bör vidtas för ökad jämställdhet inom emissionsforskningen. En möjlighet kan vara att organisera nätverk för kvinnliga forskare. En annan är att i delprojekt och liknande inom programområdet emissionsforskning ställa krav på att en viss andel deltagande forskare skall vara kvinnor. Kraven bör ställas så att andelen kvinnor inom området minst fördubblas . Stöd bör också kunna ges till gästprofessurer eller liknande för internationellt framstående kvinnliga forskare. 150 Förslag till forskningsprogram 10.2.1Utveckling av fordonsmotorer och bränslen. Utredningen har funnit att det i tillägg till redan pågående verksamhet (jfr kap. 4) i första hand bör drivas FoU kring följande två områden: A Utveckling av drivmedel för att möta ökade miljökrav inom trafikområdet Utveckling och karaktärisering av drivmedel för motorfordon är ett starkt prioriterat område, framför allt i perspektivet av de miljökrav som ställs och kommer att ställas på drivmedlen. Förutom denna fråga är det viktigt att beakta hela kedjan, dvs. fordon, bränslen och användning, i ett systemperspektiv. Forskningen skall bl.a. leda fram till underlag för nya bränslespecifikationer inom EU. BUtveckling av motorteknik samt drivmedel för arbetsmaskiner med avseende på användningsförhållanden Tyngre arbetsmaskiner drivs oftast med motorer identiska med dem som används i vägtrafikfordon, men användningskaraktä- ristika är ofta väsentligt annorlunda jämfört med dem som kännetecknar vägtrafikfordonen. Det finns därför ett behov av såväl att kartlägga emissionerna som att eventuellt anpassa motorer för de särskilda användingsområdena för arbets- maskiner. Vidare finns det ett behov av FoU riktad mot motor- och drivmedelsutveckling för mindre arbetsmaskiner. Förslag till forskningsprogram 151 Området innefattar FoU kring karaktärisering, utveckling av mätmetoder och modeller för att öka kunskapen om emissionerna, metoder för att ta fram trafikstatistik och validera modellerna. ·Att förse samhället med relevanta data över emissionerna från bilpark och arbetsmaskiner ·Att vara en internationell aktör vid utveckling av provmetoder och mätförfaranden ·Att genomföra karaktärisering av nya motor- och drivmedelskoncept samt ny avgasreningsteknik ·Att ta fram underlag för olika modeller för emissionsstatistik och prognoser, för uppföljning av miljömål och för uppskattning av miljöeffekter Följande delområden är angelägna forskningsämnen. AUtveckling av provnings- och mätmetoder – avgaskaraktärise- ring De standardiserade provningsmetoderna har ifrågasatts under en följd av år och ett internationellt samarbete pågår för att utveckla nya. Det finns behov av att också utveckla provmetoder för situationer som ej täcks av befintliga eller utvecklade körcykler, t.ex. körning under extrema vinter- förhållanden. Vidare finns det behov av utveckling av provningsmetoder för arbetsmaskiner. Provtagnings- och analysmetoder för olika oreglerade föroreningar, framför allt för partiklar, behöver utvecklas och standardiseras. FoU kring avgaskaraktärisering för att ta fram grundläggande samband för oreglerade ämnen, men där också tester utförs för att kartlägga olika körmönsters och körsituatio- ners inverkan på emissionsbilden är ett annat delmoment. Den direkt riktade verksamheten för att ta fram emissionsfaktorer drivs under delprojektet om emissionsmodeller. 152 Förslag till forskningsprogram I en nära anslutning till FoU finns det ett behov av uppfölj- nings- och utredningsverksamhet såsom uppföljande provning av fordon i trafik för att utröna effektiviteten i gjorda åtgärder och för att skapa underlag för eventuellt ytterligare krav. Metodik för uppföljande provning för tunga fordon och motorer behöver utvecklas. OBD-tekniken öppnar nya möjligheter för att följa upp och kontrollera emissionssituationen. Ett FoU-program bör behandla användningen av denna teknik för att skapa en säkrare emissionsuppföljning. BFortsatt utveckling av emissionsmodeller inkl. validering Målet med FoU kring emissionsmodeller för vägtrafik och arbetsmaskiner bör vara att utveckla verktyg som på ett tillfredsställande sätt kan beskriva emissionerna av såväl reglerade som oreglerade föroreningar på skalor från gaturum (enskilda fordon och maskiner) till nationell nivå. Även frågor kring hur trafikemissioner skall inkluderas i livscykelanalyser och liknande modeller bör ingå. Programmet bör också innehålla utveckling av scenarie- och prognosmodeller. Befintliga modeller behöver undergå en samlad utvärdering och analys av förmågan att efterlikna de faktiska emissionerna. Modellerna som utgör underlag för den officiella emissions- statistiken behöver genomgå en värdering i relation till internationellt använda metoder. Arbetet bör bedrivas med hänsyn till de krav som ställs av internationella organ. I forskningsuppgifterna inom statistikområdet bör också ingå utveckling av en databas för emissionsfaktorer och metoder för underhåll och dokumentation av denna. Ett fastställt årligt mätprogram för en flexibel databasanvändning behöver också utvecklas. I kapitel 6 framhöll vi vikten av uppföljande undersökningar för att säkerställa kvaliteten hos emissionsinventeringarna. Vi föreslår att sådana studier skall utgöra en naturlig del av utvecklingen av emissionsmodeller. Studierna bör omfatta användningen av flera olika tekniker såsom mätningar av avgasplymer från förbipasserande fordon (FEAT), av samlade Förslag till forskningsprogram 153 emissioner i tunnlar, gaturum eller i lä av trafikleder, haltmät- ningar i tätorter etc. FoU m.m. inom hela emissionsområdet måste kopplas till olika internationella projekt och initiativ, främst forskningen inom EU:s ramprogram. Målet bör vara att den svenska forskningen skall bidra till utvecklingen av internationellt använda emissionsmodeller. Verksamheten bör drivas i nära samarbete med EU-initierad verksamhet, t.ex. inom EU:s forskningsprogram (ARTEMIS1-programmet och COST 346), inom det så kallade CAFE2-initiativet eller i anslutning till . Insatserna för de olika delmomenten i det föregående bör prioriteras utifrån en strategisk diskussion inom programmet. Forskningsområdet Motoremissioner behöver höjas kvalitetsmässigt och en närmare koppling till högskole- forskningen anser vi nödvändig. Denna kommer också att säkra en långsiktighet i arbetet med utveckling av emissionsmodeller och en kvalitetshöjning av verksamheten. CDelprojekt om nationell emissionsstatistik Status, trovärdighet och kvalitet på den nationella emissions- statistiken behöver höjas avsevärt. Utredningen anser därför att ett särskilt FoU-projekt behöver drivas – – för att bygga upp ett bättre vetenskapligt underlag för den nationella statistiken. Inriktningen av detta projket skall vara att ta fram emissionsdata och se till att historiska och aktuella data inom emissionsstatistiken får en tillfredsställande uppdatering i relation till nationella och internationella åtaganden och åtgärdsplaner (jfr även avsnitt 11.5). 1Assessment and Reliability of Transport Emission Models and . 2Clean Air for Europe. 154 Förslag till forskningsprogram 10.2.3Forskning kring atmosfärsprocesser, exponering, nedfall, hälso- och miljöeffekter Att förse samhället (myndigheter och industri) med relevanta underlag för att bedöma effekter och risker i emissionerna från vägfordon och arbetsmaskiner i arbetet med miljökvalitetsmål, åtgärder och teknikutveckling. Effektforskningen bör i första hand inriktas på ·människans hälsa lokalt och regionalt (partiklar, kvävedioxid, marknära ozon, organiska ämnen) ·material och kulturföremål (kvävedioxid, marknära ozon och partiklar) ·vegetation (marknära ozon) Däremot anser vi att effekter av utsläpp av koldioxid eller nedfall av kväveföreningar bör följas endast i form av kunskaps- sammanställningar för att användas för bl.a. scenarieranalyser och i miljökonsekvensbeskrivningar. Utifrån de övergripande programområdena föreslås följande delprogram inom effektforskningen: AFöroreningars spridning och förekomst i tätorter Kunskapen kring föroreningars spridning och exposition i tätorter är fortfarande otillräcklig. En rad modeller finns tillgängliga för olika ändamål. Dessa behöver dock utvärderas och anpassas för att bli praktiska verktyg i kommunalt och regionalt luftvårdsarbete. har en rad undersökningar publicerats, där samband konstaterats mellan halten av partiklar och olika hälsoeffekter. Sambanden har satt fokus på åtgärder mot emissionen av partiklar från trafiken. En omfattande forskning pågår i en rad länder för att studera olika samband Förslag till forskningsprogram 155 mellan partiklar och hälsoeffekter, partiklarnas ursprung samt i vilken utsträckning olika åtgärder kan minska emissionerna. bedriver en viss forskning inom området. Den behöver emellertid förstärkas och samordnas i ett kraftfullt program. Programområdet bör också kopplas till energiområdet, eftersom småskalig vedeldning är en väsentlig källa. En viktig forskningsfråga rör partiklarnas ursprung och karaktärisering. För detta fordras dels löpande utveckling och förbättring av olika provtagnings- och analysmetoder, dels omfattande program för karaktärisering av källor och förekomst. För övervakning av hälsan och miljön behövs också förenklade metoder. Exponeringsmodeller är viktiga verktyg för värdering av hälso- och materialeffekter. De modeller som används behöver vidareutvecklas och bl.a. kopplas till såväl enskilda människors samlade exponeringssituationer som till exponering av hela befolkningspopulationer. Till området hör också att utveckla övervakningsmetoder som kan användas för exponeringsberäk- ningar. CEffekter på människors hälsa Forskningen kring luftföroreningars effekter på människans hälsa har ökat avsevärt . Effekter i form av allergier, astma och andra effekter på luftvägarna har prioriterats. ·Utveckling och applicering av biologiska testmetoder för bilavgaser samt för omgivningsluft ·Metodik för uppföljning av halter av olika föroreningar mot miljömål ·Riskbedömning av cancereffekter och effekter i luftvägarna av luftföroreningar 156 Förslag till forskningsprogram Forskningen kring samband mellan enskilda miljöfaktorer och ohälsa i form av akut dödlighet, luftvägsbesvär och cancer behöver förstärkas. Flera studier indikerar ett samband mellan luftföroreningsexponering och hälsoeffekter vid halter kring eller under förekommande gränsvärden. De indikationer som finns rörande effekter från partiklar behöver stärkas i form av mer riktade studier. DEffekter av kvävedioxid och ozon på material Forskningen kring effekter på material från kvävedioxid och marknära ozon behöver utvecklas mot riskuppskattningar och kostnadsbedömningar för effekter. Eftersom materialeffekter sannolikt kommer att dimensionera åtgärdsbehoven för flera föroreningar är behovet av ytterligare dos-effektstudier stort. Transporter utgör den största källan till bildning av marknära ozon. Förutom människors hälsa är det i första hand produktionen/tillväxten hos grödor och skog som hotas till följda av höga halter av marknära ozon. Det är därför angeläget att mer ingående studera effekterna av detta ämne. Särskilt prioriterade forskningsområden är studier av trender i halter av utgångsämnen och ozon, bildningen av ozon i bakgrundsluft och effekter på vegetation av förhöjda bakgrundshalter av ozon. Värderingsmetoder för att bedöma i vilken utsträckning åtgärder är betydelsefulla vid emissioner i områden med låg emissionstäthet behöver utvecklas. FKlimatgaser – applicering av värderingsmetoder och kunskapssammanställningar för effekter av växthusgaser Växthuseffekten till följd av bl.a. koldioxidutsläppen från vägtrafiken kommer sannolikt att vara den mest centrala miljöfrågan inom avgasområdet inom överskådlig framtid. Observerade klimatförändringar, liksom resultaten från olika scenarieanalyser, utgör starka drivkrafter för åtgärder. Inom ett FoU-program bör också ingå att utveckla och tillämpa värderingsmetoder för emissioner av olika direkta och indirekta Förslag till forskningsprogram 157 växthusgaser samt att utföra kunskapssammanställningar, där betydelsen av olika emissioner från transportsektorn och från arbetsmaskiner värderas. 10.2.4Systemstudier och styrmedel. Ett program inom systemområdet bör inriktas mot analyser av emissioner och emissionsbegränsande åtgärder i ett sådant perspektiv. Programmet bör verka i nära samarbete med samtliga övriga delar av programmet. Att utveckla och tillämpa metoder och modeller för: ·Samhällsekonomiska värderingar av luftföroreningars effekter ·Kostnadseffektivitet hos olika åtgärder och styrmedel – metodik och studier ·Metoder för uppföljning av vidtagna åtgärder ·Integrerade analyser för jämförelser av samlad miljöpå- verkan (livscykelanalyser m.m.) A Integrerade analyser, utveckling av scenarie- och back- castingmodeller m.m. Behovet av verktyg för att analysera effekten av olika åtgärder kommer att öka . Området har bearbetats såväl i form av forskning som genom utredningar. Från utredningens sida ser vi att området bör ha en tydlig vetenskaplig förankring och en koppling till internationella aktiviteter på området. Målet inom delområdet är att dels utveckla ett mer generellt verktyg för analys av olika åtgärder på lokal, regional och internationell skala, dels aktivt delta i de internationella forskningsprogram som pågår. Ett angränsande område där en omfattande utveckling skett rör modeller för att göra en samlad miljö- 158 Förslag till forskningsprogram påverkan från transporter utifrån livscykelanalyser. De används framför allt för inventering av utsläpp, men saknar metoder för att och rum klarlägga miljöeffekterna. BStyrmedel och kostnadseffektivitet hos åtgärder – metodik och uppföljning Forskningen kring styrmedel behöver stärkas framför allt när det gäller metoder för att värdera olika styrmedels effektivitet. Genom att flera olika styrmedel verkar inom transportområdet är det svårt att särskilja enskilda styrmedels effektivitet såväl för uppföljning som vid analys av behov av ytterligare åtgärder. En utvecklad systemforskning på området kan här ge ett värdefullt underlag för att bedöma kostnadseffektiviteten i olika åtgärder. CSamhällsekonomisk värdering av luftföroreningseffekter Behovet av värderingsstudier av effekter av luftföroreningar och därmed också möjligheterna att göra fullständiga cost- benefitstudier för åtgärder inom trafik/miljöområdet har ökat påtagligt . Underlaget för de ekonomiska värderingarna är dock i många fall bristfälligt och integrerade analyser, där ett nära samarbete mellan ekonomer och naturvetenskapliga forskare etableras, saknas i stort sett. En samlad svensk expertis bör byggas upp inom området, inom vilken ekonomiska värderingsmetoder skall kunna integreras med den naturvetenskapliga forskningen. Även har i sitt Inriktningsprogram för FoU åren 2000–2009 och KFB i sin forskningsstrategi för åren 2001– 2004 uppmärksammat systemområdet som ett eftersatt forsk- ningsområde. avser att genom stöd till forskning få en bättre kunskap och ökad förståelse för helheter inom vägtransportsystemet och dess betydelse för och beroende av samhällsutvecklingen i övrigt. Det säger sig självt att vid en prövning av projektansökningar enligt vårt programförslag bör samråd ske med såväl som KFB i syfte att vidga kunskapsperspektivet. Förslag till forskningsprogram 159 Partikelemissioner röner ett särskilt intresse till följd av de samband man observerat mellan partikelförekomst och hälsoeffekter. Det kan därför finnas skäl att bryta ut partikel- frågorna ur de övriga programmen och driva ett separat tvärgående partikelprogram, där hela kedjan från motor- och bränsleutveck- ling till riskuppskattning och styrmedel läggs i ett gemensamt program. Möjligheterna att forma ett sådant program bör beaktas i det fortsatta arbetet med att utveckla ett forskningsprogram. 10.3Internationell forskning – utvärderingar och kunskapssammanställningar Många av miljöproblemen kan endast lösas genom internationella överenskommelser. Detta gäller både det åtgärdsinriktade arbetet och inom forskning och utveckling för en ekologiskt bärkraftig utveckling. kan inte heller ha spjutspetskompetens inom mer än ett begränsat antal områden. Det är därför viktigt att också bevaka den internationella forskningen och ha en beredskap för att kunna ta tillvara viktiga forskningsresultat. En stor del av tillverkningsindustrins utvecklingsbudget är riktad mot att utveckla motorer, reningssystem och transport- system som skall klara morgondagens miljökrav. Vi anser därför att en viss del av de samlade forskningsinsatserna bör läggas på att bevaka, sammanställa och värdera den forskning som kommer fram internationellt. Generellt bör forskningen i hög grad relateras till EU:s verksamhet, såväl vad avser forskning som utredningar för att ta fram underlag för tillkommande åtgärder. Vi har åtskilliga gånger i det föregående pekat på vikten av en internationell samordning och ett internationellt samarbete inom FoU. Särskilt angelägen är givetvis den FoU som har direkt betydelse för emissionsinven- 160 Förslag till forskningsprogram teringar, för prov- och kontrollmetoder för motorer, drivmedel och fordon samt den forskning som skall bilda underlag för bedömning av behov av ytterligare åtgärder eller för en värdering av effektiviteten hos redan genomförda åtgärder. I direktiven framhålls vikten av ett svenskt deltagande i det femte ramprogrammets forskning. Eftersom det femte rampro- grammets forskningsmedel redan till stor del är beviljade, ser vi det som en ännu viktigare uppgift att söka medverka och påverka programskrivningen av det sjätte ramprogrammet. Flera länder inom EU har identifierat den forskningsnära tjänstesektorn som viktig och utarbetat strategier för hur man skall kunna verka på denna marknad.