sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — I ett internationellt perspektiv ä r skattenivå n på arbete i hö g. genomfö r å rligen en undersö kning av skatteuttaget på en genomsnittlig industriarbetarlö n i olika lä nder.11 Vid jä mfö relser av det totala skatteuttaget, dvs bå de inkomstskatt och sociala avgifter i relation till den totala lö nekostnaden tillhö r den grupp av lä nder som har det hö gsta skatteuttaget. Bå de medel- och marginalskatteuttaget uppgå r till . Ä ven i lä nder som , och ligger medelskatteuttaget på ö ver medan lä nder som , och har en betydligt lä gre nivå , . Vid en jä mfö relse av marginalskatteuttagen ä r det dä remot betydligt fler lä nder som har ett hö gre uttag ä n . En viktig skillnad mellan och andra lä nder ä r dock att i trä der marginalskatte- skä rpningen i kraft vid fö rhå llandevis lå ga inkomster. Vid en jä mfö relse av skatteuttagen i hö gre lö nelä gen ä n det genomsnittliga framgå r att ä r i topp, bå de vad gä ller medel- och marginalskatteuttag.12 10Den slutliga bö rdan av skatten brukar kallas incidens. 11OECD [1999m]. 12 Vid en jä mfö relse av medel- och marginalskatteuttaget fö r en lö n som uppgå r till av medellö nen ä r skatteuttaget i bland de hö gsta bland OECD-lä nderna. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 91 De ekonomiska incitamenten fö r rö rlighet bland arbetskraften beror det generella skattetrycket utan också på hur skatte- systemen ä r konstruerade. I ä r skatte- och bidragssystemets utjä mningseffekt betydande vid en internationell jä mfö relse. dä mpa det ekonomiska utbytet fö r individer och hushå ll i lå g- och mellaninkomstskikten av att flytta utomlands, och på så vis motverka Fö r hö ginkomsttagare/vä lutbildade ä r bilden dä remot annorlunda. Fö r dessa ä r incitamenten att flytta stora till fö ljd av en hö g genomsnittlig skattesats i kombination med ett lå gt lö nelä ge i fö rhå llande till andra lä nder. Rö rligheten kan dä rfö r bli stor fö r denna typ av arbetskraft. En viktig aspekt ä r så ledes att olika grupper på arbetsmarknaden kan reagera vä sentligt olika. Det ä r givetvis inte enbart skattetrycket som har betydelse fö r de ekonomiska incitamenten att flytta. ven lö nerna och priserna på det som konsumeras relativt omvä rlden skillnaden ä r mellan nettolö nens kö pkraft avgö r styrkan i En individ vä ger också in vad han eller hon få r ut fö r den skatt som betalas. Toleransen fö r ett hö gt skattetryck ä r stö rre om man upplever att pengarna anvä nds vä l. Den rationelle individen sö ker sig till det land som bä st tillgodoser preferenserna vad gä ller avvä gningen mellan skattebö rda och offentlig service, men tar också hä nsyn till sociala faktorer och transaktionskostnader. Yngre och vä lutbildade personer har vanligen lä gre transaktionskostnader som de få r en mycket hö g avkastning genom att flytta till ett annat land. Det skall poä ngteras att rö rlighet i sig inte ä r av ondo, eftersom arbetskrafts- mobilitet och utbyte mellan olika lä nder generellt sett rö rlighet fö r sig vä rdefulla kunskaper andra lä nder. nettoflö det av utbildad arbetskraft till landet lå ngsiktigt ä r negativt, eller om den kompetens som invandrarna fö r med sig inte tas tillvara (se vidare kapitel 7). Individens utbildningsnivå ä r viktig fö r rö rligheten, vilket dels beror på att utbildning liksom arbetslivserfarenheter i allt stö rre utsträ ckning blivit internationellt gå ngbara. Utbildningsnivå n samvarierar i sin tur med inkomstnivå n, vilket tyder på att individer med stö rre rö rlighet har hö gre inkomster och dä rmed betalar mer i skatt. Nä r det gä ller finansieringen av vä lfä rdssystemen ä r det dock viktigast att bedö ma vilken nettoeffekt flyttningarna har på skatteintä kterna. Under lå ng tid har invandringen till genomsnittligt varit stö rre ä n utvandringen, och fö r att kunna bedö ma nettoeffekten ä r det ä ven nö dvä ndigt att studera om de inflyttade få r arbete och dä rigenom kan bidra till finansieringen av vä lfä rdssystemen. 92 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar Lå ngtidsutredningen Slutsatsen blir att arbetskraftens ö kade rö rlighet ä nnu inte på verkar finansieringen av vä lfä rdssystemen i nå gon stö rre utsträ ckning. Detta fö rklaras med att den del av arbetskraften som ä r internationellt rö rlig fortfarande utgö r en liten andel av den totala arbetskraften. Den lå ngsiktiga trenden mot ö kad rö rlighet kan i viss utsträ ckning också komma att motverkas av det faktum att befolkningen blir allt ä ldre, eftersom det ä r de yngre som flyttar mest.13 Denna utveckling gä ller så vä l fö r personer fö dda i som fö r personer fö dda utomlands. Ä ven om den totala lö nesumman och dä rmed skatte- intä kterna inte på verkas i nå gon stö rre utsträ ckning av dagens nivå på migrationen så bö r utvecklingen av denna ä ndå fö ljas. Det finns en risk att positiva tillvä xteffekter uteblir om personer med viktig kompetens systematiskt lä mnar landet eller avstå r frå n att komma hit av skatteskä l, vilket kan ge viss på verkan på finansieringen av vä lfä rds- systemen. Det problematiska fö r finansieringen av vä lfä rdssystemen ä r om det ä r nettoskattebetalare som lä mnar landet eller avstå r frå n att komma hit.14 Trots den ö kade rö rligheten mellan lä nder ä r den viktigaste stabila skatteinkomster att inga stora i befolkningens sammansä ttning eller 4.3.5Kan konsumtionsskattesatserna behå llas? Den nä st stö rsta skattekä llan ä r skatt på konsumtion av varor och tjä nster, vilket framgå r av tabell 4.4.15 Konsumtionen har varit och kommer fö rmodligen också fortsä ttningsvis att vara en stabil bas fö r beskattning. Det ä r framfö rallt vid grä nserna mellan lä nder som skillnader i skattesats kan medfö ra att skattebasen krymper. lå ngt ifrå n landgrä ns kommer rimligtvis inte att resa livsmedel eller kapitalvaror till en nå got lä gre moms. Den fö rhå llandevis nya fö reteelsen med handel via Internet kan genom att den sä nker rese- och andra transaktionskostnader medfö ra minskade skatte- intä kter. 13Industrifö rbundet m.fl. [1999]. 14Personer vars skatteinbetalningar ö verstiger erhå llna bidrag, pensionsrä ttigheter m m. 15Skatt på konsumtion kan betraktas som en skatt på produktionsfaktorn arbete, eftersom lö ntagarna inte kan vä ltra ö ver skatten på nå gon annan. Konsumtionsskatten kan dä rmed ä ven på verka arbetskraftens rö rlighet. Lå ngtidsutredningen lfä rdssystemens framtida utmaningar 93 Ä ven momsen ä r en viktig skattekä lla Mervä rdesskatten (momsen) utgö r den stö rsta delen av konsumtions- skatterna och bidrog 1999 med av de totala mervä rdesskattesatser dä r normal- skattesatsen ä r samt två stycken reducerade skattesatser på fö r livsmedel, jä mfö relse av EU-lä ndernas normalskattesatser framgå r att och har den hö gsta normalskattesatsen medan har den lä gsta . normalskattesats ä r , 17,5 och . Det ä r rimligt att tro att relativt hö ga normalskattesats kan behö va anpassas till en nå got lä gre nivå med anledning av den ö kade inter- nationaliseringen som bland annat innebä r ö kad handel ö ver grä nserna. Ett momssystem kan konstrueras utifrå n två olika grundprinciper. Den ena ä r destinationsprincipen dä r skattebasen utgö rs av den konsumtion som sker inom landet. Eftersom konsumtionen kan berä knas som inhemsk produktion plus import minus export och investeringar, innebä r detta att moms lä ggs på import men ej på export och investeringsvaror. Den andra principen ä r ursprungs- principen som innebä r att en vara belä ggs med produktionslandets moms vid fö rsä ljning i andra lä nder. Principen innebä r att importerade varor belä ggs med en annan momssats ä n hemma- producerade. Destinationsprincipen ä r den mest tillä mpade ordningen. Kä lla: , I. [1996]. Ytterligare en faktor som talar fö r en press nedå t på momsskattesatsen ä r fö rslag frå n 1996 om ett gemensamt momssystem. Enligt detta fö rslag skall ursprungsprincipen tillä mpas till skillnad mot den vanligtvis tillä mpade destinationsprincipen (se faktaruta 4.1). Bakgrunden ä r att destinationsprincipen krä ver grä nskontroller, vilka har avvecklats mellan lä nderna. En ö vergå ng till ursprungsprincipen få r konsekvenser fö r svenska fö retag, vilka i ö kad utsträ ckning kommer att konkurrera med utlä ndska varor som belastas med lä gre momssatser. Vid en ö vergå ng till ursprungsprincipen kan lä nder med en hö gre momsskattesats, så som , tvingas sä nka skattesatsen fö r att inte fö retagen skall tappa marknadsandelar. 94 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar Lå ngtidsutredningen Grä ns- och internethandel kan minska skatteintä kterna Grä nshandel ä r det traditionella hotet mot skatteintä kter frå n moms. I takt med att andra hinder fö r handeln fö rsvinner, som t ex nationella krav på en varas beskaffenhet, kan denna handel antas få en stö rre omfattning. I Ö resundsregionen kommer den nya brofö rbindelsen till att underlä tta handeln ö ver grä nserna. Enligt gä llande regler betalar personer moms i det land dä r inkö pet sker. Varorna kan sedan fö ras in i utan att svensk moms betalas. Om scenariet hade varit att varan i stä llet skulle ha inkö pts i kan man på stå att detta innebä r minskade skatteintä kter fö r . Ett exempel på så dan handel ä r t ex bilimporten, fö reträ desvis skiljer sig dock å t mellan olika varor och ä r stö rst homogena varor som ä r dyra och lä tta att frakta. En fö rhå llandevis ny fö reteelse som också kan tä nkas på verka skatte- intä kterna frå n moms ä r den ö kande internethandeln. Avgö rande fö r betydelsen av denna handel ä r naturligtvis bå de handelns omfattning och regler om beskattningsland, men framfö r allt om handeln i praktiken kan dä rmed tillgodogö ra sig lä gre priser, Internet ä r bö cker, tidningar, tidskrifter, CD-skivor och resor. blir det sannolikt alltmer naturligt att handla via Internet eftersom anvä ndandet av tekniken till stor del ä r en generationsfrå ga. Detta talar fö r att handeln sannolikt kommer att ö ka. Det ä r svå rt att berä kna internethandelns inverkan på skatteintä kterna, men en undersö kning bedö mde att handeln via Internet uppgick till 1998, vilket kan jä mfö ras med den totala importen på . Under senare å r har internethandeln ö kat mycket kraftigt och bedö mer att handeln fortsä tter att vä xa i en mycket snabb takt de nä rmaste å ren.17 Storleken på de fö rlorade skatteintä kterna till fö ljd av internethandeln har berä knats uppgå till mellan tre och om internethandeln få r det uppsving som må nga fö rvä ntar sig.18 Utvecklingen av internethandeln kommer med stor sannolikhet att vara av betydelse fö r momsintä kterna . 16Stigberg, D. [1998]. 17OECD [1999a]. 18Eklund, K. [1998]. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 95 Mervä rdesskatten på vä g att harmoniseras? Det ä r givetvis svå rt att fö rutse till vilken nivå en anpassning av momssatsen kan komma att ske. Små skillnader i momssatsen mellan och andra lä nder torde inte innebä ra alltfö r drastiska minskningar av skatteintä ktena. En viss avvikelse gentemot andra lä nder med lä gre skattesatser torde dä rfö r vara mö jlig.19 Det ä r inte orimligt att anta att skattesatsen hamnar nå gonstans mellan nivå n i och () och nivå n i (). Det finns i och fö r sig lä nder utanfö r EU som har en betydligt lä gre skattesats ä n . En sä nkning av mervä rdesskatten med en procentenhet innebä r 4,5-5,0 miljarder i minskade skatteintä kter.20 En enkel ö ver- slagsberä kning resulterar så ledes i ett statligt skattebortfall på 1998 om momssatsen skulle sä nkas till 18 procent.21 Hur på verkas punktskatterna av internationaliseringen? Punktskatterna utgö r tillsammans den fjä rde stö rsta skattekä llan, men sett fö r en relativt liten andel av skatteintä kterna. en rad olika varor bland fordon och tobak. punktskattebelä ggs i finns bå de varor vars efterfrå gan inte ä r sä rskilt priskä nsliga, t ex bensin, och varor som visat sig vara mycket kä nsliga fö r ett pris som avviker alltfö r mycket frå n omvä rlden, t ex tobak. Om priset på varan avviker alltfö r mycket frå n omvä rlden, oberoende av om det beror på skattesatsens storlek eller inte, kan det leda till minskade skatteintä kter. Nä r det gä ller energi och miljö - relaterade skatter kommer merparten av skatteintä kterna frå n brä nsle- produkter, vilka ä r varor som ä r svå ra att frakta på ett sä kert sä tt. Denna skattebas kan dä rfö r anses som fö rhå llandevis stabil. Nä r det gä ller olika energiskatter eftersträ vas inom EU en harmonisering av regelverken. En så dan på verkar troligen inte de svenska skattenivå erna i nå gon stö rre utsträ ckning. Harmoniseringen innebä r snarare att de lä nder vars energibeskattning ä r lä gre kommer att 19 Till exempel ö vervä ger transportkostnaderna ofta skillnader i prisnivå er eller mervä rdesskattesatser. Prisskillnader mellan varor och tjä nster ä r ofta stö rre ä n vad enbart beskattningen fö ranleder, men olikheter i skattesatser kan fö rstä rka eller dä mpa incitamenten till grä ns- och internethandel. Beloppet ä r berä knat utifrå n antagandet att ö vriga mervä rdeskattesatser ä r ofö rä ndrade. 96 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar Lå ngtidsutredningen nä rma sig de lä nder som har en hö gre energibeskattning. och andra industrilä nder har undertecknat det s k Kyotoprotokollet, vilket stä ller substantiella krav på minskning av bland annat koldioxid- utslä ppen. Styreffekten hos de befintliga styrmedlen ä r troligen inte tillrä ckliga, vilket stä ller energi- och miljö skatternas nivå er och utformning under fortsatt diskussion. har funnit att koldioxidskatten må ste ö ka med en faktor 2,5 fö r att skall uppfylla Kyotoå tagandet. (Se vidare kapitel 3 och 5 samt bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen.) Slutsatsen av ovanstå ende ä r att harmoniseringen av energi- och miljö relaterade skatter knappast kommer att innebä ra att nå gra krav stä lls på en sä nkning av de svenska skatterna. De eventuella hoten mot skatteintä kterna kommer snarare frå n om miljö skatterna styr bort frå n den anvä ndning och produktion som ger upphov till miljö skador. Om skatterna medverkar till att miljö skadorna minskar, minskar skattebasen. På kort och medellå ng sikt ä r dock varor som brä nsle relativt okä nsliga fö r prisfö rä ndringar. Energiskatten har två syften, dels att internalisera vissa miljö kostnader, dels att vara finansieringskä lla. Om energiskattens syfte skulle ä ndras till att vara helt fiskal, ä r den att betrakta som en stabil skattebas. Ä ven om skattestyrmedlet i miljö politiken har visat sig vara effektivt fö r att uppnå hö gt stä llda miljö må l diskuteras ä ven andra styrmedel, exempelvis handel med utslä ppsrä tter och frivilliga avtal med industrin. Detta kan mö jligen komma att på verka skatteintä kterna på lä ngre sikt. Nä r det gä ller alkohol och tobak ä r varorna dä remot mycket priskä nsliga. och de nordiska lä nderna har sedan lä nge haft kraftigt avvikande punktskatter på alkohol och tobak. Liksom momsen ä r punktskatterna sä rskilt kä nsliga fö r grä nshandel och ä ven fö r smuggling. Grä nshandeln kommer troligen att ö ka nä r nuvarande begrä nsningar i infö rselreglerna upphö r. Eftersom grä nskontrollerna mellan EU-lä nderna avvecklas, har dragit slutsatsen att punktskatterna bö r harmoniseras. De kontrollproblem som uppstå r med internethandel och postorderhandel talar också fö r en harmonisering av punktskatterna . Det gå r heller inte att bortse frå n den olagliga konkurrens som smuggling och hemmaproduktion utgö r. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 97 4.3.6Kapitalskatter –skatt på ä gande och investeringar Skatt på kapital bidrar, i jä mfö relse med skatt på arbete och konsumtion, i fö rhå llandevis liten utsträ ckning till finansieringen av vä lfä rds- systemen. Denna skattebas ä r ä ndå intressant att beskriva i samman- hanget eftersom den i hö g grad på verkas av internationaliseringen. Det finansiella kapitalet brukar betecknas som den allra mest rö rliga skattebasen. Skatt på kapital, realkapital och finansiellt kapital, omfattar bland annat fö retagsskatt, fastighetsskatt, skatt på kapitalinkomster, samt fö rmö genhets-, arvs- och gå voskatt. Realt kapital ä r fasta tillgå ngar som maskiner och fastigheter. Finansiellt kapital ä r tillgå ngar som kö ps och sä ljs, t ex obligationer. Aktier utgö r en speciell sorts kapital, eftersom de ä r en real kapitaltillgå ng, men de utgö r ä ven en finansiell placering som ger avkastning och ingå r i den meningen också i det finansiella kapitalet. Det finns i princip två olika kapitalskatter: skatt på fysiska personers kapitalinkomster och skatt på juridiska personers inkomster. Det ä r i sammanhanget viktigt att skilja mellan kapital som anvä nds i landet och kapital som ä gs av boende i landet. Den personliga kapitalskatten, skatt på kapitalinkomster, fö rmö genhetsskatt samt arvs- och gå voskatt tas i huvudsak ut i det land dä r ä garen bor oavsett var i vä rlden kapital- avkastningen uppstå r. På så vis kan personliga kapitalskatter betraktas som skatt på sparande. Fö retagsskatterna dä remot tas i huvudsak ut i det land dä r kapitalet anvä nds och kan dä rfö r betraktas som skatt på investeringar. I berä knas kapitalbeskattningen 1999 stå fö r sammanlagt av de totala skatteintä kterna. Intä kterna kommer i fö rsta hand frå n fö retagsskatter medan personliga kapitalskatter berä knas svara fö r av skatteintä kterna. Fö retagsbeskattningen mindre avvikande Den svenska bolagsskatten, dvs skattesatsen fö r aktiebolag och andra juridiska personer, ä r , vilket i ett internationellt perspektiv betraktas som lå gt. Genom olika typer av formella och informella undantagsmö jligheter kan dock den effektiva skattesatsen, dvs vad fö retagen slutligen betalar i bolagsskatt, avvika frå n den officiella skattesatsen. Eftersom bolagsskatten på verkar avkastningen på reala investeringar, maskiner, fastigheter etc innebä r den svenska bolags- beskattningen i jä mfö relse med andra lä nder i sig inte nå got hinder fö r investeringar i . En viktigare aspekt ä n nivå n på enskilda skattesatser ä r dock det totala skattetrycket fö r fö retagen. 98 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar kapitel 8 om fö retagsskatter och det svenska fö retagsklimatet i ett internationellt perspektiv. Personlig kapitalskatt – en rö rlig skattebas En fysisk person bosatt i ä r skattskyldig hä r fö r kapitalinkomster i vä rlden dessa att staterna erhå ller uppgifter om till kontroller finns. Svå righeterna med att kontrollera att de regler som finns efterfö ljs gö r det mö jligt att inneha finansiella tillgå ngar i lä nder med lä gre kapital- beskattning. En hö g nationell skatt på innehav av eller avkastning på finansiellt kapital medfö r dä rfö r risken att skattebaserna flyttar till lä nder med lä gre skatt. Valet fö r en svensk placerare stå r i princip mellan att spara i och betala i skatt eller att fö rlä gga sina placeringar utomlands och, genom skattefusk, helt undgå kapitalskatt. Med andra ord ä r det inte skattebasens rö rlighet i sig som ä r problemet utan att mö jligheterna till fusk har ö kat genom internationaliseringen. Dessa ö kade mö jligheter till fusk innebä r dock att skattebasen de facto blivit mer rö rlig, vilket leder till lä gre skatteintä kter under ofö rä ndrade fö rhå llanden i ö vrigt. Ett mycket grovt må tt på hur mycket kapital som placerats utomlands ges av skillnaden mellan det sparande som redovisas i National- rä kenskaperna (NR) och sparandet enligt Finansrä kenskaperna (FiR).22 Differensen mellan dessa två må tt, som har fö rekommit lä nge men tenderat att vä xa under senare å r, indikerar ett stort och ö kande utlandssparande som inte deklareras. mer ä n fö rdubblades det ackumulerade utlandssparandet, frå n till . Om dessa ä r placerade i aktier utomlands kan skattebortfallet på utdelningar och reavinster uppskattas till . Till detta skall ä ven lä ggas den fö rmö genhets-, arvs- och gå voskatt som eventuellt uteblir. Statskassan skulle tillfö ras ytterligare vid antagande om att å tminstone hä lften av de 332 miljarderna ä r fö rmö genhetsskattepliktiga. Osä kerheten om den framtida kapital- utflyttningen ä r stor. Om tidigare trender bestå r kan det ackumulerade icke redovisade utlandssparandet ö ka till nä rmare 22 Differensen mellan NR och FiRs må tt på sparande kan bero på flera felkä llor. NR kan ö verskatta sparandet eller det kan finnas ett sparande som inte få ngas upp av FiR. I FiR samlas statistik in frå n bland annat och andra myndigheter. Om det sker ett sparande utomlands fö r att t ex undgå beskattning få ngas det inte upp av FiR. Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 99 å r 2002. ä r det vä rt att notera att den genomsnittliga å rliga , vilket skall sä ttas i relation till det deklarerade finansiella sparandet som grovt rä knat uppgick till 1 250 miljarder storlek ä ven på verkas av det samlade skattetrycket frå n fö rmö genhets-, arvs- och gå voskatten i . ö kade rö rlighet ä r att skuldernas rö rlighet inte ö kar i samma utsträ ckning. Detta som en fö ljd av skattereduktionen på utgiftsrä ntor. lite lä ngre sikt finns en risk att statens nettoskatteintä kter på så En eventuell sä nkning av skulle, vid en konsekvent tillä mpning, innebä ra att skattereduktionen på utgiftsrä ntor begrä nsades i motsvarande grad. kan en så dan å tgä rd få effekter på fastighetspriser och hushå llens fö rmö genheter men troligen ä ven få fö rdelningspolitiska konsekvenser. Om det arbete som på gå r inom EU fö r att harmonisera skatterna fortskrider, och som fö r generellt innebä r sä nkningar till lä gre nivå er, kvarstå r likvä l en risk att det finansiella kapitalet flyttar till andra lä nder med lä gre skatt utanfö r EU. Problematiken med en lä gre skatt på kapital skall ä ven betraktas ur ett fö rdelningspolitiskt perspektiv. En sannolik utveckling ä r att det blir allt svå rare att finansiera offentlig verksamhet via dessa skatter. 4.4Kan ett fungerande offentligt vä lfä rdssystem bibehå llas? I tidigare avsnitt har tre trender identifierats som kommer att ha betydelse fö r framtida tillvä xtmö jligheter och fö r finansieringen av den offentliga sektorn. Fä rre personer i å ldrarna 16-64 å r gö r att utbudet av arbetskraft kommer att minska. En å ldrande befolkning ö kar efterfrå gan på offentligt producerade vä lfä rdstjä nster, frä mst sjukvå rd och ä ldreomsorg. ä r det troligt att en alltmer inter- nationaliserad ekonomi skapar ett tryck nedå t på skattesatserna, vilket innebä r svå righeter att behå lla dagens skattekvot. Dessa trender har diskuterats var och en fö r sig och fö rsö k har gjorts att bedö ma storleken och allvaret i utvecklingen, bland annat genom att sä tta dem i relation till utvecklingen i basscenario. Detta scenario strä cker sig dock bara fram till å r 2015, en tidpunkt då de demografiska fö rä ndringarnas effekter på samhä llsekonomin ä nnu inte 100 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar slagit igenom fullt ut. Mellan å r 2015 och å r 2030 fö rvä ntas antalet personer som ä r 80 å r eller ä ldre att ö ka med cirka 255 000 eller , medan antalet personer i arbetsfö r å lder minskar med cirka 225 000 personer. Mot denna bakgrund ä r det intressant att fö rsö ka fö rlä nga scenario ytterligare 15 å r fö r att få en bild av i vilken utsträ ckning utvecklingen ger upphov till problem med att finansiera de vä lfä rdstjä nster som tillhandahå lls av den offentliga sektorn. 4.4.1Å r 2015 till 2030 –fä rre i arbetsfö r å lder De berä kningar som beskrivs nedan baseras på utvecklingen i basscenario fram till å r 2015. Fö r må nga variabler antas att utvecklingen fortsä tter i samma takt som ä ven under de fö ljande 15 å ren, dvs fram till å r 2030. Fö r ett antal variabler finns det dock anledning att gö ra alternativa antaganden . Utbudet av arbetskraft styrs efter å r 2015 av den arbetsfö ra befolkningens utveckling, dvs antalet personer mellan 16-64 å r. En andel av dessa, samma andel som anvä nder å r 2015, stå r till arbetsmarknadens fö rfogande.