sou · GOB3106d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Kravet motiverades inte särskilt i förarbetena till lagarna. hyreslagstiftningsutredning föreslog i sitt delbetänkande Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15) att de flesta ärenden som hyres- och arrendenämnderna handlägger skulle föras över till tingsrätterna respektive fastighetsdomstolarna och att hyres- och arrendenämnderna skulle avskaffas. Utredningen jämförde intresseledamöterna i hyres- och arrendenämnderna med särskilda ledamöter som tjänstgör i olika domstolar. Det konstaterades att behörighetskraven, bl.a. kravet på svenskt medborgarskap borde behållas (s. 183 f). Utredningens förslag kommer emellertid i huvudsak inte att genomföras. Regeringen avser i stället att remittera ett förslag som administrativt knyter hyres- och arrendenämnderna till tingsrätterna vid de tolv orter det finns hyres- och arrendenämnder.80 Rättshjälpslagen (1996:1619) innehåller bestämmelser om rättshjälp och rådgivning. Om ett mål eller ärende rörande en rättslig angelägenhet pågår vid domstol, beslutar domstolen i frågor enligt rättshjälpslagen. I annat fall beslutar i frågorna. beslutar också i vissa ersättnings- frågor (39 §). De flesta av myndighetens beslut kan överklagas till . Nämndens beslut får inte överklagas (44 §). består av en ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, två ledamöter som skall vara advokater samt två övriga ledamöter. Alla ledamöter skall vara svenska medborgare. De får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Regeringen förordnar ledamöter och utser ordförande . För ordföranden skall finnas en eller flera ersättare. I övrigt får regeringen utse lämpligt antal ersättare. Bestämmelserna om ordförande och ledamöter tillämpas också på ersättare (48 §). 80 Se förordning (1975:518) om rikets indelning i verksamhetsområden för hyresnämnd och arrendenämnd och skr. 1999/2000:106 s. 59. 234 Offentliga anställningar och uppdrag Ledamöterna och ersättarna utses för av högst . De advokater som skall ingå i nämnden utses efter förslag av (3 § förordningen [1990:1049] med instruktion för ). I författningskommentaren till rättshjälpslag hänvisas beträffande 48 § – bl.a. kravet på svenskt medborgarskap – till 4 § rättshjälpslag. Medborgarskapskravet har inte berörts närmare i förarbetena till lagarna.81 prövar mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem (1 § lagen [1976:839] om ). Nämnden består av ordföranden och fem andra ledamöter. Ordföranden skall vara lagfaren och erfaren i domarvärv. Av de övriga ledamöterna skall en ha sakkunskap och erfarenhet i tekniska frågor avseende vatten och avlopp, fjärrvärme eller naturgas. Två ledamöter skall vara väl förtrogna med förvaltning och skötsel av allmän va-anläggning eller med frågor avseende leverans av fjärrvärme eller naturgas. En ledamot skall vara väl förtrogen med bostadsfastigheters va-förhållanden eller värmeförsörjning. En ledamot skall vara väl förtrogen med va- förhållanden eller värmeförsörjning för annan bebyggelse än bostäder. I den utsträckning det behövs skall för ledamot finnas ersättare. Bestämmelserna om ledamot gäller även ersättare (2 §). Regeringen förordnar ordförande, övriga ledamöter och ersättare i nämnden. Ledamot förordnas (3 §). Som behörighetskrav gäller att ledamot i nämnden skall vara svensk medborgare och inte får vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § (4 §). Nämndens avgöranden har samma verkan som domstols dom. Dess beslut överklagas hos och målet prövas av hovrätten i dess sammansättning som miljööverdomstol (20 §). I förarbetena till lagen om (prop. 1975/76:149 s. 85) hänvisas beträffande kravet på svenskt medborgarskap för ledamöterna till sista punkten i 36 § tredje stycket lagen (1970:244) om allmänna vatten och avloppsanläggningar. I förarbetena till den lagen (prop. 1970:118 s. 159) anförde departementschefen att reglerna i huvudsak hämtats från lagstiftningen om de statliga hyresnämnderna. Han uttalade vidare att detta syntes lämpligt med hänsyn till att va- nämnden skulle komma att få en liknande ställning som dessa. 1996/97:9, prop. 1972:4 och Ds Ju 1970:14. Offentliga anställningar och uppdrag 235 Eftersom är en myndighet som lyder under regeringen följer kravet på svenskt medborgarskap för nämndens ledamöter även av 11 kap. 9 § tredje stycket RF. Dispasch är, såsom tidigare redovisats, en utredning om haveri till sjöss, skada eller kostnader förknippade därmed eller tvist om försäkringsgivares eventuella ersättningsskyldighet. Bestämmelser om dispasch finns i sjölagen (1994:1009). Dispasch görs här i landet av en dispaschör (en för hela riket placerad i ). Dispaschören handlägger frågor om s.k. gemensamt haveri och sjöförsäkringstvister som första instans. Överklaganden sker till tingsrätt och målet följer därefter vanlig instansordning. Dispaschören torde vara att betrakta som en annan myndighet än domstol.82 utövar tillsyn över verksamheten. Dispaschören skall vara lagfaren. Det skall finnas en ersättare för dispaschören; en biträdande dispaschör (1 § förordningen [1975:932] om dispaschörsinstruktion). Dispaschör och biträdande dispaschör förordnas av regeringen för högst efter förslag av väsendet. Dispaschör och biträdande dispaschör skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig eller försatt i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Han eller hon får inte driva sjöfart eller sjöförsäkringsverksamhet och inte heller eljest befatta sig med tjänst, uppdrag eller verksamhet som kan hindra hans eller hennes befattning med dispaschörsgöromålen (14 –15 §§). Förordnande för dispaschör och biträdande dispaschör upphör med utgången av den månad under vilken han eller hon fyller . Om dispaschören mister sitt svenska medborgarskap, försätts i konkurs eller får förvaltare enligt 11 kap. 7 § upphör dock förord- nandet genast (18 §). 6.10.8Gode män vid fastighetsbildningsförrättning Fastighetsbildning är en i enlighet med fastighetsbildningslagen (1970:988) företagen åtgärd genom vilken fastighetsindelningen ändras eller servitut bildas, ändras eller upphävs. Frågan om fastighetsbildning prövas vid en förrättning som handläggs av lantmäterimyndighet. 82 Jfr till s. 263 ff (), 1997. 236 Offentliga anställningar och uppdrag Vid fastighetsbildningsförrättning består lantmäterimyndigheten av en förrättningslantmätare. Dessutom skall två gode män ingå i myndigheten när förrättningslantmätaren finner att det behövs eller när sakägare begär det och oskäligt dröjsmål inte föranleds därav. I utförandet av tekniska göromål skall gode män aldrig deltaga. Har förrättningen betydande omfattning, får antalet gode män ökas, om det kan påskynda handläggningen. Flera än två gode män får dock inte delta i handläggningen av samma fråga (4 kap. 1 §). män utses genom val av kommunfullmäktige. God man skall inom kommunen vara valbar till nämndeman i tingsrätt. I likhet med vad som gäller för nämndemän måste således god man vara svensk medborgare. Vidare skall god man ha erfarenhet i fråga om tätorts- förhållanden eller vara kunnig i jordbruks- eller skogsbruksfrågor. God man utses . Upphör god man att vara valbar, är uppdraget förfallet. bestämmelser om skyldighet att mottaga uppdrag som nämndeman och att kvarstå i uppdraget samt att efter avgång fortfarande tjänstgöra äger motsvarande tillämpning i fråga om god man. Det är som bestämmer antalet gode män (4 kap. 2 §). Förrättningslantmätare anställs av lantmäterimyndigheten. Det upp- ställs inte något krav på att förrättningslantmätare skall vara svensk medborgare. Såsom lantmäterimyndighetens beslut gäller, om förrättningsmän- nen har olika mening, vad två av dem säger. Har varje förrättningsman sin mening, gäller förrättningslantmätarens mening. Ifråga om pengar eller annat som utgör viss mängd skall dock den mening gälla som avser den näst största mängden (4 kap. 17 §). Enligt 9 kap. 23 § jordabalken skall avräkning mellan jordägare och arrendator ske när arrendestället avträds. Avräkning skall även ske tidigare om avtal därom träffats. I samband med förlängning av arrendeavtal skall avräkning alltid ske om förflutit från tillträdet eller från närmast föregående avräkning. Om annat inte avtalats skall avräkning grundas på syn vid avräkningsperiodens början och slut. Syn skall förrättas av minst två med ortens jordbruks- förhållanden förtrogna synemän, vilka utses bland personer som av länsstyrelse förklarats behöriga att hålla syn (9 kap. 24 § jordabalken). Syneman skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Offentliga anställningar och uppdrag 237 skall vara förtrogen med arrende- och jordbruksförhållandena i länet (2 § förordningen [1971:704] om synemän enligt 9 kap. jordabalken). Behörighetsförklaring skall avse av men skall återkallas om syneman upphör att vara svensk medborgare, får förvaltare eller bedöms vara olämplig som syneman (4 och 5 §§). I förarbetena till jordabalken - arrendelagsutredningens betänkande (SOU 1968:57 s. 425) Jordbruksarrende - hänvisades beträffande be- hörighetsvillkoren för synemän till motsvarande regler för nämndemän i . Vid ikraftträdandet av förordningen uppställdes i 2 § krav på att synemän skulle vara valbara till nämndemän vid tiden för förordnande. 2 § fick sin nuvarande lydelse (SFS 1991:672). Den ändrade lydelsen infördes i samband med att bestämmelserna om nämndemän, bl.a. mandatperiodens längd, ändrades (prop. 1987/88:138). 6.10.10Ledamöter i övervakningsnämnderna och Övervakningsnämnderna har till uppgift att beträffande från fängelsestraff villkorligt frigivna och till skyddstillsyn dömda, bl.a. meddela särskilda föreskrifter om vad den frigivne respektive skyddstillsynsdömde skall iaktta samt besluta om varning eller förlängning av övervakningen vid misskötsamhet. En övervakningsnämnd består av ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter om inte regeringen förordnar att viss nämnd skall ha flera ledamöter (37 kap. 1 §). Ordförande och vice ordförande förordnas av regeringen. Tillfällig ersättare för dessa förordnas av . Nämnda befattningshavare skall vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare (37 kap. 2 §). De måste således vara (eller åtminstone ha varit) svenska medborgare. Övriga ledamöter utses genom val. För dessa väljs lika många ersättare. förrättas av kommunfullmäktige eller landsting eller av flera sådana korporationer gemensamt, allt beroende på om nämndens verksamhetsområde omfattar en eller flera kommuner, kommun som inte ingår i landstingskommun och flera län eller delar av län. Ledamot och annan än tillfällig ersättare utses (37 kap. 2 §). Valbar till ledamot eller ersättare i övervakningsnämnd är den som har rösträtt vid val av kommunfullmäktige, som är folkbokförd inom nämndens verksamhetsområde och som inte fyllt eller fyller . Den som har förvaltare enligt 11 kap. 238 Offentliga anställningar och uppdrag 7 § får inte väljas till ledamot eller ersättare. Inte heller får lagfaren domare, åklagare, polisman, kriminalvårdstjänsteman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta väljas till ledamot eller ersättare. prövar självmant den valdes behörighet. Upphör en ledamot att vara valbar, är uppdraget förfallet (37 kap. 3 §). Om den som har dömts till fängelse inte är nöjd med ett beslut av en övervakningsnämnd i fråga om t.ex. särskilt meddelad föreskrift (26 kap. 11, 15, 18, 19 eller 22 § BrB), får han eller hon hos kriminal- vårdsnämnden begära prövning av beslutet (37 kap. 7 § andra stycket BrB). består av ordförande och fyra andra ledamöter. Ledamöter och ersättare utses av regeringen för av . Ordföranden skall vara eller ha varit innehavare av domarämbete och måste därför vara (eller åtminstone ha varit) svensk medborgare. För övriga ledamöter finns inget krav på svenskt medborgarskap eller viss tids bosättning i (37 kap. 4 §). Vid förfall för ordföranden tjänstgör i hans ställe en av regeringen därtill utsedd ledamot eller en ersättare som kunnat förordnas till ordförande. Detta innebär att en ledamot eller ersättare utöver ordföranden måste vara svensk medborgare. Enligt 5 § får endast svensk medborgare ha en anställning som åklagare. Även åklagaraspirant måste vara svensk medborgare. Detta följer indirekt av 24 § åklagarförordningen (1996:205) vari föreskrivs att den som efter juris kandidatexamen eller juristexamen har förvärvat notariemeritering83 får antas som åklagaraspirant. Beträffande bakgrund och motiv till kravet på svenskt medborgar- skap för åklagare, se avsnitt 6.4.6. ansåg att motiveringen till bestäm- melserna i i stort sätt alltjämt var övertygande och föreslog därför 83 Jfr avsnitt 6.9. Offentliga anställningar och uppdrag 239 ingen ändring av kravet på svenskt medborgarskap för åklagare och poliser.84 är en åklagarmyndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Vid myndigheten handläggs bl.a. mål om brott mot borgenärer enligt 11 kap. , mål enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser m.m., skattebrottslagen (1971:69) och aktiebolagslagen (1975:1385) (1 och 2 §§ förordningen [1997:898] med instruktion för ). Chefen för är generaldirektör och har vid handläggning av åklagarfrågor ställning som överåklagare. General- direktören utses av regeringen. Vid finns fyra avdelningar. Dessa är indelade i åklagarkamrar. Varje avdelning leds av en avdelningschef. Denne har vid handläggning av åklagarfrågor ställning som biträdande överåklagare. Avdelningscheferna vid brottsmyndigheten anställs genom beslut av regeringen efter anmälan av riksåklagaren och generaldirektören. Endast den som är svensk medborgare får vara generaldirektör eller avdelningschef (13 § samma förordning). RÅ är central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet som lyder under regeringen. För innehav eller utövande av befattningen som RÅ och biträdande riksåklagare krävs svenskt medborgarskap enligt 11 kap. 9 § tredje stycket RF (se avsnitt 6.6.2). RÅ, som beslutar om sin organisation, får förordna biträdande åklagare hos sig. Dessa biträdande åklagare får i den omfattning som RÅ bestämmer utföra åklagaruppgifter som RÅ får utföra, med undantag för beslut om att väcka eller fullfölja åtal i (10 § förordningen [1989:847] med instruktion för Riksåklagaren). Endast den som är svensk medborgare får vara biträdande åklagare hos RÅ (14 § samma förordning). 84 Ds A 1984:6 s. 136 och 142. 240 Offentliga anställningar och uppdrag 6.12Anställningar och uppdrag inom polisväsendet Att endast svensk medborgare får ha anställning som polisman framgår av 5 § . I 1 kap. 4 § första stycket polisförordningen (1998:1558) anges vilka personalkategorier som är att anse som polismän. Med polisman avses vid tillämpning av lag eller annan författning 1.länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare, polis- överintendent, polisintendent och polissekreterare, 2.kommissarie, inspektör och polisassistent samt polisaspirant som under tjänstgöringstid fullgör aspirantutbildning vid en polis- myndighet, 4.den som i sin anställning vid skall delta i sådan polisverksamhet som leds av och sådan anställd vid som avses i 1 eller 2, och 5.chef för arbetsenhet och avdelningschef vid liksom rektorn vid , om dessa tidigare haft anställning som avses i 1 eller 2. Bestämmelserna om polisman tillämpas inte på den som inte uppehåller sin befattning som polisman. Att vad som föreskrivs om polismän också gäller militärpolismän och beredskapspolismän följer av förordningen (1980:123) med reglemente för militärpolisen och förordningen (1986:616) om bered- skapspolisen. Varje län utgör ett polisdistrikt. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten inom distriktet. Chef för en polismyndighet är en länspolismästare. Såsom framgår ovan är denne polisman och skall således vara svensk medborgare enligt 5 § . Länspolismästare anställs genom beslut av regeringen enligt föreskrifter i 6 kap. 1-3 §§ polisförordningen. Beträffande bakgrund och motiv till kravet på svenskt medborgar- skap för poliser, se avsnitt 6.4. Ledamöter i polisstyrelser och polisnämnder För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Polisstyrel- sen består av polismyndighetens chef (länspolismästaren) och av det antal övriga ledamöter som regeringen bestämmer. Offentliga anställningar och uppdrag 241 ter utses av regeringen. För dessa skall lika många suppleanter utses. De ledamöter och suppleanter som utses skall vara svenska medborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. De bör utses så att erfarenhet av verksamhet blir företrädd bland dem. Vidare bör beaktas att de olika delarna av polisdistriktet blir representerade (5 § polislagen [1984:387]). Polisstyrelsen får inrätta en eller flera polisnämnder för att under styrelsen leda polismyndigheten inom den eller de delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer. I en polisnämnd skall ingå antingen polischefen eller den ställföreträdande polischefen och det antal övriga ledamöter, lägst fem och högst tio, som polisstyrelsen bestämmer. Dessa ledamöter utses av polisstyrelsen. Polisstyrelsen får bestämma att också chef för polisområde skall ingå. För de ledamöter som utses av polisstyrelsen skall lika många suppleanter utses. I fråga om de ledamöter och suppleanter som utses av polisstyrelsen gäller som behörighetsvillkor bl.a. att de skall vara svenska medborgare (5 a § polislagen). Utsedda ledamöter eller suppleanter i polisstyrelser eller i polisnämnder förlorar sitt uppdrag, om de är behöriga därför att de upphör att vara svenska medborgare, att vara bosatta inom polisdistriktet eller att ha rösträtt vid val till kommunfullmäktige (2 kap. 4 § polisförordningen). föreslog att kravet på svenskt medborgarskap för ledamöter i polisstyrelse skulle tas bort.85 Föredragande statsrådet anförde i propositionen över förslaget86 att polisstyrelsen hade getts mycket stora befogenheter att besluta om polisverksamheten. Hon framhöll att det innebar att polisstyrelsen kunde komma att handlägga frågor om försvars- och beredskaps- planläggning, utlänningsärenden och ärenden rörande utlännings- kontroll och andra frågor där ett utländskt medborgarskap var svårt att förena med att vara ledamot i polisstyrelsen. Med hänsyn främst till dessa omständigheter ansåg hon inte att kravet på svenskt medborgarskap skulle efterges i fråga om polisstyrelsens ledamöter. () är central förvaltningsmyndighet för polis- väsendet och har tillsyn över detta. RPS skall bl.a. verka för 85Ds C 1983:4 s. 163 f. 1985/86:7 s. 28. 242 Offentliga anställningar och uppdrag planmässighet, samordning och rationalisering inom polisväsendet. , och () ingår i RPS. har bl.a. till uppgift att förebygga brott mot rikets säkerhet samt leda polisverksamhet som gäller terroristbekämpning. RPS är också chefsmyndighet för torium. När RPS leder polisverksamhet skall vad som i lag eller annan författning föreskrivs om polismyndighet i tillämpliga delar gälla även RPS (7 § polislagen). Föreskrifter om RPS:s ledning, styrelse och organisation finns i förordningen (1989:773) med instruktion för . Kravet på svenskt medborgarskap för anställda vid framgår dock av 4 § polisförordningen (se ovan). Att rikspolischefen och ledamöterna i skall vara svenska medborgare följer av föreskrifterna i 11 kap. 9 § tredje stycket RF. 6.13Anställningar och uppdrag med anknytning till Försvarsmakten 6.13.1Ledamöter i förfogandelagens värderingsnämnder Förfogandelagen (1978:262) skall tillämpas i krig och kan efter förordnande av regeringen helt eller delvis tillämpas även vid krigsfara, andra utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara och om det till följd av dessa förhållanden föreligger knapphet eller betydande fara för knapphet inom riket på egendom av vikt för totalförsvaret eller folkförsörjningen, eller om det är nödvändigt med hänsyn till försvarsberedskapen att inkalla totalförsvarspliktiga till viss tjänstgöring (se 1 och 2 §§). För att tillgodose totalförsvarets eller folkförsörjningens ofrånkomliga behov av egendom eller tjänster, som inte utan olägenhet kan tillgodoses på annat sätt, får för statens eller annans räkning förfoganden ske enligt förfogandelagen. Förfogande får dock inte riktas mot staten. Genom förfoganden kan t.ex. viss egendom tas i anspråk med äganderätt eller nyttjanderätt samt anvisningar av olika slag meddelas ägare eller innehavare av egendomen (4-6 §§). Vid förfogande utgår ersättning (17 §). För handläggning av ersättningsärenden finns en central värderingsnämnd () och lokala värderingsnämnder (18 § första stycket). Offentliga anställningar och uppdrag 243 handläggning av ersättningsärenden rörande visst slag av egendom kan inrättas särskild riket. I fråga om sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om (18 § andra stycket). består av ordförande och fyra andra ledamöter. För varje ledamot finns en eller flera ersättare. Bland annat bestämmelsen i 20 § gäller även ersättare (19 §). Ledamöterna i utses av regeringen. Som be- hörighetskrav gäller bl.a. att de skall vara svenska medborgare. Ordföranden och ytterligare en ledamot skall vara eller ha varit ordinarie domare (20 §). består av ordförande och två andra ledamöter. För varje ledamot finns en eller flera ersättare. Bestämmel- serna i 26 § om ledamot gäller även ersättare (25 §). Ledamöterna och ersättare utses av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Uppdrag att vara ledamot får bara den undandra sig som har fyllt eller har haft sådant uppdrag eller har förhinder på grund av sin tjänst. Ledamot skall ha allmän erfarenhet i ersättnings- och värderingsfrågor. Ledamot i lokal slag av egendom skall ha ingående erfarenhet av värdering av sådan egendom. Ledamot skall vara svensk medborgare. Den som är underårig eller i konkurstillstånd eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte utöva befattning som ledamot. Inte heller får någon vara ledamot i och lokal- värderingsnämnd (26 §). Rekvisitions- och förfogandeutredningen anförde i betänkandet Förfogandelagstiftningen (SOU 1975:65 s. 128) att "av 11 kap. 9 § regeringsformen torde följa att ledamot av riksvärderingsnämnden skall vara svensk medborgare". När det gäller ledamot i lokal värderingsnämnd motiverades kravet på svenskt medborgarskap med att det låg i sakens natur att ledamotskap av värderingsnämnd kunde medföra kännedom om förhållande av betydelse för rikets säkerhet eller om förhållande som var av betydelsefullt allmänt eller enskilt ekonomiskt intresse (s. 130). 6.13.2Ledamöter i inskrivningsnämnderna vid Vid skall det finnas inskrivningsnämnder till det antal och med de verksamhetsområden som verket bestämmer. Bl.a. omprövar inskrivningsnämnderna vissa beslut av verket. består av en ordförande som utses av verket, och valda 244 Offentliga anställningar och uppdrag ledamöter till det antal som regeringen föreskriver, minst fyra. För varje landsting, eller kommun som inte ingår i ett landsting, inom inskrivningsnämndens verksamhetsområde skall minst en ledamot väljas. De valda ledamöterna utses av de landsting och kommuner som skall vara företrädda i nämnden. För ordföranden och de valda ledamöterna skall det finnas ersättare. Dessa utses på samma sätt som de ordinarie ledamöterna. Ledamöterna och ersättarna skall vara svenska medborgare och ha rösträtt vid kommunala val (10-13 §§ förordningen [1995:648] om instruktion för ). Ordföranden och ersättaren för denne är militärer. Medborgar- skapskravet följer beträffande dessa kategorier därför redan av 5 § . 6.13.3Behörighetskrav för kvinnor som genomgår militär grundutbildning I lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning föreskrivs att kvinnor som vill få anställning som yrkes- eller reservofficerare skall genomgå grundutbildning hos Försvarsmakten.