sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Sammantaget innebär detta att andelen av de sysselsatta inom kunskapsintensiva delar av näringslivet ökar från år . Den nationella utvecklingen innebär inte automatiskt att alla regioner genomgår samma utveckling. Regionens utveckling är bland annat beroende av dess branschstruktur, regionens historiska sysselsättning samt vilken tillgång till kvalificerad arbetskraft som krävs. Sysselsättningen utvecklas mest positivt i storstäderna och i områden med ett stort utbud av privata tjänster, exempelvis turism. Delvis är detta en konsekvens av att scenarierna förutsätter en lägre genomsnittlig ökningstakt för offentlig konsumtion än den ökningstakt som scenarierna härleder för privat konsumtion. Vi konstaterade i kapitel två att efterfrågan på grundskoleutbildade har minskat . Denna utveckling fortsätter i scenarierna och efterfrågan sjunker från år i huvudalternativet, vilket nästan innebär en halvering. Alla andra utbildningskategorier möter en ökad efterfrågeandel. Den relativt sett största ökningen kan noteras för tekniker, framför allt högskole- ingenjörer, och IT-utbildade. Men även ekonomer och jurister samt de med kortare högskoleutbildningar möter en högre efterfrågan. Andelen högskoleutbildade i näringslivet stiger från till . För att uppnå denna utvecklingen måste utbildningsnivån i således närma sig den genomsnittliga utbildningsnivån i . Efterfrågan på grundskoleutbildade minskar i de flesta regioner i huvudalternativet och i alla regioner i snabbtillväxtalternativet. Gymnasieutbildade möter en minskad efterfrå- gan i alla regioner oavsett scenarie. $SSHQGL[ $ .ULWHULHU I|U Ohlsson-Vinell har utvecklat en klassificering av tillverkningsindustrin utifrån olika branschers relativa användning av produktionsresurser. denna rapport har samma princip använts för att dela in DOOD QlULQJVJUHQDU i kunskaps-, kapital- och arbetsintensiva sektorer. kriterier, eller mått, som har använts skiljer sig emellertid från Ohlsson- Vinells men för tillverkningsindustrin överensstämmer indelningen enligt vår metod i stort sett med Ohlson-Vinells. 132 Tjänstesektorn brukar inte indelas i kunskaps-, kapital- och arbetsintensiva sektorer.133 Det finns därför inte någon tidigare gjord indelning att jämföra med. Indelningen i kunskaps-, kapital- och arbetsintensiva sektorer har genomförts i två steg. Först har de kapitalintensiva branscherna identifierats. De branscher som inte definierats som kapitalintensiva har sedan delats in i kunskapsintensiva och arbetsintensiva sektorer. För att kunna identifiera de kapitalintensiva branscherna har ett mått på den relativa kapitalanvändningen i olika branscher konstruerats. 134 Kapitalförslitning har använts som en approximation av den del av en branschs förädlingsvärde som kapitalet bidrar med. Ett mått på den UHODWLYD kapitalanvändningen erhålls om kapitalförslitningen sätts i relation till det totala förädlingsvärdet till faktorpris exkl. driftsöverskott netto,135 det vill säga kapitalförslitning dividerat med löner + kollektiva avgifter + kapitalförslitning. 131Lennart , , 7LOOYl[WHQV GULYNUDIWHU (Q VWXGLH DY LQGXVWULHUV IUDPWLGV YLOONRU, 1987. 132Ohlsson-Vinell använder fem sektorer. Förutom kunskap- kapital- och arbetsintensiv industri har man även en skyddad sektor och en forskningsintensiv sektor. Om den forskningsintensiva sektorn läggs samman med den kunskapsintensiva så erhålles god överensstämmelse med vår kunskapsintensiva sektor. 133I Bilaga 6 till Långtidsutredning görs en indelning av tjänste- sektorn i kunskaps- och arbetsintensiva sektorer. Här har vi gått ett steg längre. Vi har enligt samma princip som för tillverkningsindustrin även identifierat de kapitalintensiva branscherna. 134Appendix 2 till Nationalräkenskaper 1980-1993 N 10 . 135Förädlingsvärde faktorpris är summan av de direkta och indirekta kostnader som en bransch måste täcka. De direkta kostnaderna är löner och kollektiva avgifter samt kapitalförslitning. Driftsöverskott netto är övriga kostnader - räntor, utdelning osv. Vi har bedömt att de direkta kostnaderna för arbete (löner och kollektiva avgifter) samt kapitalförslitning bäst visar produktionsfaktorerna arbete och kapitals bidrag till förädlingsvärdet. Driftsöverskott netto har därför exkluderats. Kapitalförslitning har alltså satts i relation till de direkta kostnaderna för produktionsfaktorerna arbete och kapital. /ETMXEPJ¶VWPMXRMRKIRW ERHIP EZ HIX XSXEPE J¶VÆHPMRKWZÆVHIX XMPP JEOXSVTVMW I\OP HVMJXW¶ZIVWOSXX H[WUDNWLY LQGXVWUL NHPL H[NO SHWUR IDVWLJKHWHU XWK\UQLQJ EDQN RFK I|UVlNULQJ $QP 0DUNHUDGH EUDQVFKHU KDU NODVVLILFHUDWV VRP NDSLWDOLQWHQVLYD .lOOD $SSHQGL[ WLOO 1DWLRQDOUlNHQVNDSHU 1 60 Eftersom den genomsnittliga kapitalförslitningens andel av förädlings- värde faktorpris är i tillverkningsindustrin och i tjänstesektorn har bedömts som ett rimligt kriterium för att definiera en bransch som kapitalintensiv. De markerade branscherna i tabell A.1 är de som klassats som kapitalintensiva. I ett andra steg ska de kunskapsintensiva branscherna identifieras bland de branscher som LQWH definierats som kapitalintensiva. Som mått på kunskap används andelen akademiker med en utbildning som är eller längre 136 (exkl. forskarutbildade). Branscher där mer än fem procent137 av de sysselsatta har en akademisk utbildning som är längre än har identifierats som kunskapsintensiva. 136 Datamaterialet kommer från SCB - Årsys, si ffror. 137 Den genomsnittliga andelen akademiker med utbildning längre än är inom tillverkningsindustrin och i den privata tjänstesektorn. 8EFIPP % %RHIPIR W]WWIPWEXXE QIH IR EOEHIQMWO YXFMPHRMRK PÆRKVI ÆR XVI ÄV M SPMOE FVERWGLIV I\OP JSVWOEVYXFMPHEHI H[WUDNWLY LQGXVWUL NHPL H[NO SHWUR XQGHUYLVQLQJ RFK )R8 I|UYDOWQLQJ RFK I|UVYDU EDQN RFK I|UVlNULQJ LQW RUJ RFK DPEDVVDGHU IDVWLJKHWHU XWK\UQLQJ $QP 0DUNHUDGH EUDQVFKHU KDU NODVVLILFHUDWV VRP NXQVNDSVLQWHQVLYD .lOOD $SSHQGL[ WLOO 1DWLRQDOUlNHQVNDSHU 1 60 De branscher som är markerade i tabell A.2 är de som klassats som kunskapsintensiva. De branscher som varken klassificerats som kapital- eller kunskapsintensiva benämns arbetsintensiva. Indelningen mellan industri- och tjänsteverksamheter bestäms slutligen av SNI-tillhörigheten. Appendix B består av tabeller över näringslivets utveckling med avseen- de förädlingsvärde, förädlingsvärde per sysselsatt, förädlingsvärde ,antal sysselsatta och antal arbetade timmar för . I tabellen anger S en delsumma av sektorer närmast ovan medan SS anger totalsumman för alla sektorer. Förlag; grafisk och annan reproind 30Ind för kontorsmaskiner o datorer Ind för instrument och ur Ind f läkemedel, rengöringsmedel Ind f stenkols- petroleumprod o kärnbr Trävaruind; ej möbler Metallvaruind; ej maskinind Livsmedels- dryckesvaru & tobaksind Textil- beklädnads- o lädervaruind Utbildning, hälso- o sjukvård o omsorg Renhållning, kultur, sport mm Parti- o detaljhandel, reparationsverks Jordbruk, skogsbruk, fiske El- gas- värme- o vattenverk Förädlingsvärde till producentpris, priser, . Medelantal sysselsatta, hundratal. Förädlingsvärde per sysselsatt priser, kronor. Förädlingsvärde per arbetad timme priser, kronor. Arbetade timmar i 10 000-tal. Appendix C: Sysselsatta efter utbildning och sektor Tabell C.1 Antalet sysselsatta (tusental) fördelade efter utbildningsnivå och sektor 1990, 1993 och 1995. Andel av alla inom utb. Andel av alla inom utb. Andel av alla inom utb. Andel av alla inom utb. Andel av alla inom utb. Andel av alla inom utb. Andel av alla inom utb. Andel av totalt antal Skillnader i datakälla medfö r att uppgifter om om absoluta tal kan skilja sig. Uppgifterna i denna tabell baseras på SCBs databas medan uppgifter som återfinnes i tabell 2.2 kommer från nationalräkenskaperna Som mått på lönsamhet används EUXWWRYLQVWDQGHO138. För att beskriva hur lönsamheten är fördelad inom, och mellan, de tre industrisektorerna delas arbetsställen in i olika bruttovinstklasser och vi studerar hur stor andel av de sysselsatta som finns i arbetsställen inom respektive sektor och bruttovinstklass . Det framgår av diagram D.1 att lönsamheten är ojämnt fördelad mellan industrins arbetsställen. Kapitalintensiv industri har en jämförelsevis större andel sysselsatta i arbetsställen med höga bruttovinstandelar än arbets- och kunskapsintensiv industri, vilket kan förklaras av att den kapitalintensiva industrin har betydligt lägre andel personalkostnader än andra industrier. Den kapitalintensiva industrin måste dessutom, generellt sett, ha en högre bruttovinstandel än de andra industrierna för att kunna täcka de relativt sett högre kapitalkostnaderna. Att den arbetsintensiva sektorns sysselsättning är mer koncentrerad till lägre bruttovinstklasser framgår också av diagrammet. 138 Bruttovinsten är förädlingsvärdet (försäljningsvärdet minus kostnader för inköp av varor och tjänster) med avdrag för kostnader för personal, inklusive sociala avgifter. Bruttovinsten ska täcka övriga kostnader, exempelvis kapitalkostnader och kostnader för reparationer och underhåll samt också ge en nettovinst. Bruttovinstandelen beräknas sedan som bruttovinsten i procent av förädlingsvärdet. 6\VVHOVDWWD LQRP UHVSHNWLYH LQGXVWULVHNWRU SURFHQWXHOOW I|UGHODGH -19--11 -10--1 'H WUH NXUYRUQD UHSUHVHQWHUDU GH V\VVHOVDWWD LQRP UHVSHNWLYH VHNWRU EUXWWRYLQVWNODVV 9DUMH NXUYD VXPPHUDU VnOHGHV WLOO SURFHQW 1RWHUD DWW GHQ OlJVWD UHVSHNWLYH GHQ K|JVWD EUXWWRYLQVWNODVVHQ lU HWW |SSHW LQWHUYDOO RFK GlUI|U RPIDWWDU HWW VW|UUH VSDQQ lQ |YULJD EUXWWRYLQVWJUXSSHU 6&% LQGXVWULVWDWLVWLN RFK 187(. Hur har då bruttovinsten utvecklats ? I diagram D.2 kan vi studera bruttovinstutvecklingen inom industrin . Industrin har indelats i fem industrisektorer: skyddad industri, arbets-, kapital-, kunskaps- och FoU-intensiv industri.139 Skyddad industri utgörs bland annat av delar av livsmedelsindustrin och kan i huvudsak räknas som arbetsintensiv. Den FoU-intensiva industrin är också kunskapsintensiv. Lönsamheten i industrin var genomgående lägre 1990 än 1995 men det framgår tydligt att utvecklingen skiljer sig åt mellan sektorerna, både med avseende på nivå och förändringstakt. Lönsamheten har ökat mest inom den FoU-intensiva industrin, som visar en stabil och uppåtgående trend . Den ökade lönsamheten har också varit jämnast över alla bruttovinstklasser inom FoU-intensiv industri. 139 Tyvärr har vi inte kunnat erhålla data över bruttovinstutvecklingen med den indelning i kunskaps-, kapital- och arbetsintensiv industri som användas genomgående i bilagan. kunskapsintensiva industrin sjönk kraftigt men fick sedan ett kraftigt uppsving och redovisar den kraftigaste ökningstakten . Lönsamhetsutvecklingen inom den arbetsintensiva industrin var relativt stabil men steg sedan. Inom kapital-, kunskaps- och den arbetsintensiva industrin ökade lönsamheten efter 1992. Utvecklingen har varit mest stabil inom den skyddade industrin . 'LDJUDP ' *HQRPVQLWWOLJD EUXWWRYLQVWDQGHODU L IHP LQGXVWULVHNWRUHU .lOOD 187(. Teknisk utveckling, investeringar, produktförnyelser och marknadsförändringar leder till att näringslivets produktivitet och lönsamhet blir ojämnt fördelad. Vanligen har de industrier som arbetar med tekniska försprång, marknadsanpassade produkter, modern och kapitalintensiv produktionsutrustning samt har god kompetens och flexibilitet också hög produktivitet och lönsamhet. finns det som regel arbetsställen med föråldrade produkter, omodernt, nedslitet eller inflexibelt produktionssystem som har låg lönsamhet. Det är normalt i en marknadsekonomi. Spännvidden mellan dessa grupper är stor. Denna spännvidd är också en av de viktigaste förklaringarna till en strukturomvandling som innebär att föråldrade verksamheter läggs ner och att investeringar i bättre teknik, högre kompetens och nya produkter genomförs. För att få en uppfattning om spännvidden mellan arbetsställen med högst respektive lägst lönsamhet inom de olika industrisektorerna grupperas arbetsställena efter lönsamhetsnivå. I strukturdiagrammen D.3-D.6 visas de sysselsatta i sektorn efter arbetsställenas lönsamhet. Arbetsställen har rangordnats i fallande skala från de med högst bruttovinstandel längst till vänster i diagrammet. Kurvans K|MG visar lönsamhetsnivån och bredden anger hur stor andel av de sysselsatta som 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK L )R8 LQWHQVLY LQGXVWUL $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO .lOOD 187(. 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO .lOOD 187(. finns i arbetsställen på respektive nivå. Kurvans IRUP anger i princip hur sårbara sektorns arbetsställen är för förändringar i kostnader och intäkter. Vi ser om flertalet av arbetsställena har en hög bruttovinstnivå, om tyngdpunkten ligger på de lägre bruttovinstnivåerna eller om den största delen återfinns inom de mellersta bruttovinstklasserna. Kurvans OXWQLQJ anger differenser mellan arbetsställen med höga respektive låga bruttovinstandelar och anger därmed vilken förnyelsepotential som finns inom sektorn. En flack kurva innebär att många arbetsställen har en liknande lönsamhetsnivå. 140 Genom att jämföra kan vi också studera hur lönsamhetsstrukturen förändrats . Det är mycket tydligt att lönsamhetskurvan förskjutits i samtliga de studerade industrisektorerna och att arbetsställena har en högre lönsamhetsnivå 1995 jämfört med . Vi kan också se att en viss andel av de sysselsatta återfinns i arbetsställen som uppvisar en negativ bruttovinst. Men även denna andel har minskat och representerade 1995 en mycket liten del av de sysselsatta. En negativ bruttovinst innebär att produktionens rörliga kostnader, inklusive lönekostnader, inte täcks och att risken för utslagning är överhängande om lönsamheten inte förbättras. Om ett arbetsställe ska kunna överleva måste emellertid bruttovinstandelen vara så stor att också omkostnaderna kan täckas. För de arbetsställen som har problem att täcka sina omkostnader kan även små förändringar i inkomster eller utgifter få drastiska konsekvenser. Vi uppskattar att av bruttovinsten behövs för att täcka omkostnader i samtliga sektorer, med undantag av den kapitalintensiva sektorn där andelen uppskattas till . Av diagrammen framgår att andelen sysselsatta i långsiktigt svaga arbetsställen, det vill säga arbetsställen som inte når upp till denna andel, var betydligt lägre 1995 än 1990. En sektorsstruktur där lönsamhetsnivån är låg och jämnt fördelad innebär att en relativt stor andel av arbetsställena i sektorn skulle påverkas av kostnadsökningar eller intäktsreduktioner. En mer ojämnt fördelad lönsamhetsnivå innebär i stället att sektorn är relativt okänslig för förändringar i kostnader eller intäkter. Den FoU- och den kunskapsintensiva industrin har en mer ojämn lönsamhetsfördelning än de andra, vilket innebär att de är mindre känsliga för sådana förändringar. Vi har redan konstaterat att den FoU-intensiva industrin har haft en starkt positiv lönsamhetsutveckling under den första halvan av . Som framgår av diagrammen finns också den största skillnaden mellan de mest och de minst lönsamma arbetsställena i denna industri, vilket är ett tecken på att den FoU-intensiva industrin har en större förnyelsepotential än de andra. Den ökade lönsamheten i arbets- respektive kapitalintensiv industri har viss tyngdpunkt bland dem med lägre bruttovinstandelar. Detta betyder att industrierna har blivit något mer sårbara för minskade intäkter eller ökade kostnader, eftersom sådana förändringar skulle påverka en större andel av arbetsställena i respektive industri. 140 Resonemanget bygger på så kallade Salter-diagram. 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO .lOOD 187(. 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO .lOOD 187(. Regressionsanalys av marknadsandelar och relativpriser Marknadsandelarna baseras på respektive lands andel av export till världen. Relativpriset utgörs av kvoten mellan exportprisindex för respektive land och bransch och OECD-genomsnittet för samma bransch. Den skattade ekvationen har följande utseende 141: =a + b3LMW +g 2:2W +....+g 18:18W + e LMW är den logaritmerade marknadsandelen för bransch L i land j, år W. är den logaritmerade kvalitetsindikatorn d.v.s. kvoten mellan exportpriset i bransch L land j och exportpriset i bransch L, , år W. är dummyvariabler för respektive land 142 ì1för det M: WHlandet , M = 2,...18 Logaritmering medför att resultaten kan tolkas som procentuella förändringar. Som ett resultat av regressionsanalysen får vi för varje bransch en skattad b-koefficient som kan tolkas som den genomsnittliga priselasticiteten i branschen. Våra skattningar visar att b är negativ vilket implicerar att en sänkning av relativpriset leder till en ökad marknadsandel. Det för vårt syfte viktigaste resultatet är de av ekvationerna anpassade marknadsandelarna (fitted values) för de olika ländernas branscher, det vill säga <MW i ekvationen. dessa anpassade marknadsandelar tolkas som den hypotetiska marknads- utvecklingen för det enskilda landet, givet landets relativa prisutveckling 141För en diskussion gällande modellval, se Market Shares, Relative Prices and Quality 1997:9. 142Man kan även tänka sig att i ekvationen inkludera indikatorvariabler för de olika tidsperioderna. Skattningar med denna specifikation skilde sig dock inte nämnvärt åt från skattningarna av ekvation (1) och redovisas därför inte. och de landspecifika egenskaperna för varje industri som fångas upp av tvärsnittsdummyvariablerna. För att kunna avgöra om ett land har ökat eller minskat produktkvaliteten i en viss bransch jämförs den hypotetiska procentuella förändringen i marknadsandelar för varje bransch och land med den verkliga procentuella förändringen. Skillnaden mellan dessa divideras därefter med antalet år, för att få genomsnittlig årlig procentuell kvalitetsförändring. Denna procentuella kvalitetsutveckling är alltså landets kvalitetsförändring relativt genomsnittet för alla länders kvalitetsutveckling. En positiv differens mellan den verkliga procentuella förändringen i marknadsutvecklingen och den hypotetiska tyder på att landets produkter, vid konstanthållna relativpriser och landspecifika variabler, har varit attraktiva på marknaden, det vill säga ökat i kvalitet. En negativ differens tolkas som den genomsnittliga årliga procentuella minskningen av den relativa kvaliteten för ett land i en viss bransch 1993. Den regressionsekvation vi använt oss av för beräkningarna i tabell 3.4. ser ut enligt följande: ln r = b0 + b1 ln SKOG + b2 ln EL + b3 ln RKAP + b4 ln UTB + e Regressionen har beräknats för tidsperioderna 1986-1988, 1989-1991, 1992-1994, som ett tvärsnitt och poolat över dessa år. Detta innebär att de är beräknade som ett genomsnitt över alla 11 branscher och . Dessutom beräknades regressionen och de 11 branscherna , vilket redovisas i diagram 3.6. Efter detta inkluderades ett mått på teknisk utveckling i modellen, här kallat TFPEMB och resultaten framgår av tabell 3.5. Regressions- ekvationen fick då följande utseende: ln r = b0 + b1 ln SKOG + b2 ln EL + b3 ln RKAP + b4 ln UTB + b5 ln TFPEMB + e Ln betyder att vi använt logaritmerade värden på variablerna, vilket innebär att de kan tolkas som elasticiteter. Till beräkningarna har svenska data uppdelat per bransch 1986-1994 för 11 branscher använts(se nedanstående branschspecifikation). Data till variablerna är följande: 6.2* Åtgång av skogsråvara, enligt input/output tabell 1994 – antas vara . (/ Kostnad för elenergi, SCB. 5.$3 Realkapital: värdet av byggnader och maskiner, SCB. Genomsnittlig utbildningstid efter . SCB;ÅRSYS och NUTEKs utbildningsdatabas. 7)3(Teknisk utveckling enligt beräkningar med WIDE-modellen, . Justerad R2 ligger mellan 0,54 och 0,61 för den första regressionen respektive 0,72 och 0,77 för den andra. Specialiseringskvoten i en bransch kan skrivas: &L - 0L - ;L där Q j, Cj, Xj och Mj är produktion, förbrukning, export och import i den i:te branschen. Regressionerna baseras på data från 11 branscher inom tillverknings- industrin. Branschkodningen följer nomenklaturen SNI69 (ISIC rev.2) på tvåsiffernivå, förutom verkstadsindustrin (38) som på grund av sin storlek delats upp på delindustrier på tresiffernivå. Bransch 384 är dock inte med i beräkningarna på grund av avsaknad av data. Följande branscher ingår: 7DEHOO ) 9DULDEOHU L UHJUHVVLRQPRGHOOHQ $QWDO V\VVHOVDWWD 7H[WLO EHNOlGQDGV RFK .HPLVN LQGXVWUL LQNO OlNHPHGHO -RUG RFK VWHQYDUXLQGXVWUL ,QVWUXPHQW RSWLN RFK XU $QP $QWDO V\VVHOVDWWD EHVWnU DY HJQD I|UHWDJDUH RFK DQVWlOOGD .lOOD 6&% På uppdrag av regeringen har , i samarbete med , studerat årliga förändringar av näringsklimatet. Syftet med undersökningen har varit att ge underlag till en aktuell och bred näringspolitisk diskussion. För att kartlägga och belysa möjligheter och hinder för tillväxt i ställdes två typer av frågor till företagsledare. Den första kategorin fångar QXOlJH och IUDPWLGVSODQHU. Man frågade näringslivets företagsledare hur de ser på förutsättningarna att bedriva verksamhet i . Hur bedömer de att produktionsvolym, forskning och utveckling, samt sysselsättning kommer att utvecklas i ? Avsikten med dessa frågor är att få företagsledningens bild, både av dagens situation Den andra kategorin av frågor avser företagsledarnas allmänna DWWLW\GHU till det svenska näringsklimatet. företagsledarna förutsättningarna att bedriva verksamhet i jämfört med i andra länder? Urvalet av intervjuföretag har gjorts från Månadens Affärers lista över 500 omsättningsmässigt största företag, . Tre kriterier har använts för att fastställa undersökningens population. Verksamheten ska bedrivas i vinstsyfte. Dessutom ska verksamheten inte främst avse en omfördelning av inkomster genom exempelvis kapitalförvaltning, spel eller lotterier. Slutligen ska huvudprincipen vara att företaget finansieras med privat kapital. Vissa undantag har dock gjorts för statligt finansierade bolag som uppfyller de två övriga kraven. Efter denna gallring gjordes ett slumpmässigt urval av 250 företag bland de 400 som hade störst omsättning 1996. I dessa 400 företag har 242 företagsledare intervjuats, vilket innebär ett mindre bortfall. De uppfattningar som speglas i intervjuerna kan således betraktas som representativa för de 400 omsättningsmässigt största företagen i är i huvudsak företagsledare i koncerners moderbolag som intervjuats, vilket innebär att de i praktiken har inflytande över betydligt fler företag än de som ingår i undersökningen. Antalet sysselsatta i inom 400-gruppen motsvarade av antalet anställda i det privata näringslivet . 144 Enligt NUTEKs statistik över internationella företag 145 svarade de tjugo 143I denna undersökning ingår endast stora företag. Även de företag som här har färre än 250 anställda, och därmed enligt statistisk indelningsgrund skulle betraktas som små och medelstora företag, med mer än i årsomsättning definieras enligt som stora företag. 144Enligt SCBs Nationalräkenskaper uppgick det totala antalet anställda i näringslivet till 2,7 miljoner år 1996. 145 är sedan 19940701 statistikansvarig myndighet för ,QWHUQDWLRQHOOD I|UHWDJ dvs, utlandsägda företag i och svenskägda företag i utlandet. största industrikoncernerna för av industrins FoU- utgifter i och sannolikt för merparten av all FoU-verksamhet som bedrevs utanför . Dessutom har de dominerat svensk export. De intervjuade representerar således en stor del av näringslivets investeringar och sysselsättning i . Den nu genomförda undersökningen är en direkt uppföljning av liknande undersökningar som gjordes 1990 till 1993. Samtliga undersökningar baseras på intervjuer med cirka 250 personer i företagsledande ställning bland de 500 omsättningsmässigt största företagen i .