sou · GOB37d3 · 2001-01-01 00:00:00 — 80 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Diagram 4.7 Marginalkostnadskurva för Miljoner ton CO2 reduktion Effekter och kostnader för svensk ekonomi som Kyotoprotokollet medför beror även på vilket skattesystem som tillämpas. Vi har i detta kapitel valt att simulera effekterna av ett förslag på skattestruktur som gavs av skatteväxlingskommittén.30 Detta förslag innebär att: ·Alla bränslen som används för uppvärmningsändamål beskattas med koldioxidskatt, renodlad energiskatt och svavelskatt. Bränslen för motordrift beskattas enligt samma struktur men för dessa utgår även en trafikkomponent. ·Energiskatten renodlas så att skatten är proportionell mot energi- innehållet. ·Bränslen inom el-, fjärrvärme- och kraftvärmeproduktionen be- handlas enhetligt – ingen energiskatt, men samma koldioxidskatt som i tillverkningsindustrin. En konsumtionsskatt på värme införs. Vi har valt att representera skatteväxlingsutredningens struktur med tre alternativa scenarier och fokuserar på den skillnad som strukturen innebär för beskattningen av bränslen till stationära ändamål och fram- för allt på den skillnad som strukturen innebär för el- och fjärrvärme- produktion. 30 SOU (1997). Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 81 Vi antar att: ·Energiskatten för alla bränslen synkroniseras till den skattenivå som gällde för eldningsolja 1 1998 med avseende på energiinnehåll. ·El- och fjärrvärmeproduktionen betalar ingen energiskatt, men där- emot samma koldioxidskatt som tillverkningsindustrin. De tre scenarier som vi presenterar nedan skiljer sig åt bland annat när det gäller vilken procentuell andel som tillverkningsindustrin och el- och fjärrvärmeproduktion ska betala av den generella koldioxidskatten. De nivåer som vi har räknat med är: 30, av den generella koldioxidskatten. Dessa scenarier kallas nedan för SVKF , SVKF och SVKF . ·Värmeskatten för hushållen31 uppgår till 4,3, 2,4, /kWh32 i de tre respektive scenarierna. Vid införandet av det skattesystem som beskrivs ovan får vi en annor- lunda bild jämfört med nuvarande skattesystem. Det är i första hand bränsleanvändningen som förändras eftersom relativpriserna mellan olika energislag förändras. Trädbränsle och gas missgynnas som en följd av skatteväxlingskommitténs energiskattestruktur och de kol- dioxidnivåer som simulerats. Detta är olyckligt ur klimatsynpunkt eftersom gas har låg kolhalt och trädbränsle inte anses bidra något till koldioxidutsläppens nettoeffekt. Kol som är det bränsle med högst kol- halt kommer att gynnas av förslaget. Det är framförallt i el- och fjärr- värmesektorn som kolanvändningen ökar på bekostnad av trädbränsle- användningen, då detta blir mer lönsamt vid införandet av skatteväx- lingskommitténs struktur och de koldioxidnivåer som har simulerats. 31 Förslaget gäller värmeskatt för alla konsumenter, men av modelltekniska skäl har vi begränsat värmeskatten att gälla hushållen. 32 Värmeskatten är uppskattad av på uppdrag. Deluppdrag 2, Utredning av konsekvenserna av en ny energiskattemodell, 980807. 82 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Diagram 4.8 Energianvändningen uppdelat på energislag vid införandet av skatteväxlingskommitténs förslag (SVKF). Procentuell förändring jämfört med nuvarande skattesystem (referensscenariot i kapitel 3) -8,0 -6,0 -4,0 -2,0 0,0 2,0 4,0 6,0 8,0 10,0 skattestruktur med de valda koldioxidskatte- nivåerna för tillverkningsindustrin och el- och fjärrvärmeproduktionen leder till relativt små förändringar i produktionsstrukturen jämfört med nuvarande skattesystem. De sektorer inom tillverkningsindustrin som använder störst mängd energi per förädlingsvärde är givetvis de sektorer som påverkas mest av den nya miljö- och energiskattestrukturen, men även för dessa sektorer sker endast relativt förändringar. När tillverkningsindustrin betalar av koldi- oxidskatten kommer dessa sektorer att gynnas respektive missgynnas relativt nuvarande system där tillverkningsindustrin betalar av koldioxidskatten. El- och fjärrvärmeproduktionen gynnas vid både eftersom el- och fjärrvärme blir relativt sett mer kon- kurrenskraftiga gentemot fossila bränslen. I scenariot SVKF betalar de stora energikrävande industrierna av kol- dioxidskatten vilket innebär att fossila bränslen står sig bättre i konkur- rensen mot el och därmed minskar efterfrågan på el i ekonomin. Om man endast byter skattestruktur kommer Kyotoprotokollet inte att uppfyllas. I scenarierna SVKF och SVKF kommer ut- släppen till och med öka något jämfört med referensscenariot. Vi måste således ha högre skatter för att styra ekonomin så att Kyotoprotokollet uppfylls precis som med nuvarande skattesystem. Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 83 Vid införandet av Kyotorestriktionen kan BNP-förlusten begränsas genom att införa ett så optimalt energi- och miljöskattesystem som möjligt. Med nuvarande skattesystem blir totala kostnaden för att införa Kyotoprotokollet i form av BNP-förlust . Om istället väljer att införa skatteväxlingskommitténs struktur blir utfallet ett annat. I de båda scenarierna SVKF och SVKF kommer den totala kostnaden för att införa Kyotorestriktionen att minska med 1,0 respektive jämfört med kostnaderna för att införa Kyotorestriktionen med nuvarande skattesystem. I scenariot SVKF ökar kostnaderna med 0,3 miljarder för att införa Kyotorestriktionen. Detta kan tyckas vara små skillnader men de ackumulerade totalkostnaderna minskar i SVKF och SVKF med 6 respektive 2 miljarder jämfört med nuvarande skattesystem. I SVKF ökar istället kostnaderna med 2 miljarder. Även real- inkomsterna blir högre i scenarierna SVKF och SVKF vilket indikerar att det kan vara lönsamt för att skydda tillverkningsindustrin med hjälp av undantag. Det är dock värt att notera att koldioxidskatten måste höjas med en faktor 2,9 i SVKF för att Kyotoprotokollet ska uppfyllas. Detta motsvaras av en skatt för industrin på /kg koldioxidutsläpp och för övriga blir skatten /kg koldioxidutsläpp. Det är framförallt de energikrävande sektorerna som påverkas av en omläggning av energi- och miljöskatterna. Störst effekt jämfört med nuvarande system fås då man ändrar undantagsreglerna för tillverk- ningsindustrin och el- och fjärrvärmeproduktion. Då dessa sektorer betalar av den allmänna koldioxidskatten går produktionen ned i den energiintensiva industrin i jämförelse med scenariot med nu- varande skattesystem. Det motsatta inträffar då tillverkningsindustrin och el- och fjärrvärmeproduktion betalar av den allmänna koldioxidskatten. 84 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 4.3Handel med utsläppsrätter – illustrativa exempel I de scenarierna som har presenterats krävs relativt höga kol- dioxidskatter för att uppnå Kyotorestriktionen. Ett sätt att hålla nere ökningarna av koldioxidskatten är att införa handel med utsläppsrätter antingen inom landet eller internationellt. I avsnitt 2.3 diskuterades för och nackdelar med handel med utsläppsrätter och vi kommer här att genomföra tre illustrativa exempel för att belysa några intressanta mekanismer. De tre scenarierna är: 1.Inhemsk handel med koldioxidutsläppsrätter som auktioneras ut. 2.Internationell handel med koldioxidutsläppsrätter. behåller sin nuvarande koldioxidskatt inklusive de undantag som är utfor- made i dagens skattesystem, men har även möjlighet att till ett exogent pris köpa utsläppsrätter från utlandet. Vi antar två pris- nivåer för de internationella koldioxidrätterna: a)US$50/ton CO2-utsläpp33 b)US$100/ton CO2-utsläpp34 4.3.1Inhemsk handel med utsläppsrätter Vid införandet av handel med utsläppsrätter inom blir börde- fördelningen mellan olika sektorer och mellan näringsliv och hushållen annorlunda jämfört med nuvarande skattesystem. Detta bygger på anta- gandet att utsläppsrätterna auktioneras ut och att det därmed inte gör något skillnad vilken användare som köper rätten eller vilket ändamål bränslet används för. Inhemsk handel med utsläppsrätter som auktio- neras ut är detsamma som en koldioxidskatt som beskattar alla använ- dare av fossila bränslen på ett likformigt sätt. Vi antar att: ·Energi- och svavelskatten är oförändrad jämfört med dagens skattesystem. ·Koldioxidutsläppsrätter måste köpas för all användning av fossila bränslen oavsett användare eller användningsområde. Detta innebär att tillverkningsindustrin inte längre åtnjuter några undantag när det gäller utsläpp av koldioxid. /kg CO2-utsläpp priser. /kg CO2-utsläpp priser. Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 85 Vid införandet av Kyotoprotokollet kommer de energiintensiva sekto- rerna att drabbas hårt. De åtnjuter inte längre några undantag från kol- dioxidskatten och kan därmed inte undgå den högre kostnad som Kyotoprotokollet innebär för . Eftersom dessa sektorer även är relativt exportintensiva, kommer dessa varors högre priser att påverka exportens nedgång kraftigare än vid införandet av Kyotoprotokollet med nuvarande skattesystem. Det är inte bara på exportsidan som nedgången blir mer påtaglig jämfört med nuvarande skattesystem utan det gäller för alla makroekonomiska variabler. Tabell 4.7 Makroekonomiska effekter vid införandet av Kyotorestriktionen med handel av utsläppsrätter 2015 (jfr. -0,3 -8,1 -0,1 -1,0 -0,7 -2,7 -0,8 -12,0 -0,5 -7,7 -0,4 -7,0 1) Justerat för terms of trade-effekter Kostnaden i BNP-termer för att införa Kyotoprotokollet vid handel med utsläppsrätter inom landet kommer att bli nästan en miljard35 kronor högre jämfört med nuvarande skattesystem . Detta motsvarar en ökning av de ackumulerade BNP förlusterna med nästan och en genomsnittlig kostnad av åtgärden på /kg CO2- utsläpp.36 I och med den förändring som en auktionering av utsläppsrätter innebär kommer strukturomvandlingen i ekonomin att bli betydande. De energiintensiva sektorerna – järn-, stål- och metallverk, kemisk industri, gruvor och mineralbrott – minskar kraftigt gentemot referensfallet. Tjänstesektorerna och verkstadsindustrin är de som gynnas av Kyoto- protokollets införande och växer i förhållande till referensfallet. 35Denna kostnad är beräknad som BNP-förlust per kg koldioxidreduktion (BNP förlusten är nuvärdesberäknad). 86 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Diagram 4.9 Förädlingsvärde vid införandet av Kyotorestriktionen. Procentuell förändring jämfört med referensscenariot Handel och övriga tjänster El-, gas-, värme- och Järn-, stål- och metallverk Massa-, pappers- och grafiskindustri Övrig tillverkningsindustri Gruvor och mineralbrott Jordbruk, fiske och skogsbruk För att uppfylla Kyotorestriktionen förändras priset på utsläppsrätten till /kg koldioxidutsläpp vilket kan jämföras med /kg kol- dioxidutsläpp som krävdes för att uppnå Kyotorestriktionen vid nuva- rande skattesystem. Detta innebär en betydande sänkning av priset för hushållen och tjänstesektorernas koldioxidutsläpp, medan tillverk- ningsindustrin får ett betydligt högre pris jämfört med motsvarande scenario med nuvarande skattesystem. Priset på villaoljan som vid nu- varande skattesystem ökade med kommer i detta sce- nario endast att öka , dvs en avsevärd förbättring för hushållens villkor. Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 87 4.3.2Internationell handel med utsläppsrätter Kostnaden för att reducera koldioxidutsläpp kan variera kraftigt mellan länder runt om i världen. I , som bygger stor del av sin elpro- duktion på vatten- och kärnkraft och i relativt liten omfattning använder kol, är det inte lika lätt att minska koldioxidutsläppen som för länder som t.ex. har stor kolanvändning. I och med att marginalkostnaden för att minska koldioxidutsläpp skiljer sig åt mellan olika länder finns det en potential för handel med utsläppsrätter (se avsnitt 2.3.1). EMEC kan endast beskriva vad som händer inom gränser, vilket innebär att priset på de internationella utsläppsrätterna måste ses som givet. Detta är även troligt i verkligheten, eftersom är en liten ekonomi och knappast kan påverka världsmarknadspriset. Modelltekniskt är köp av utsläppsrätter en importvara som köps av staten. Staten tar i sin tur ut en koldioxidskatt som följer nuvarande skattesystem. Denna skatt motsvarar priset på utsläppsrätten. Eftersom har en koldioxidskatt vars inkomster används till att finansiera offentlig verksamhet, finns det således en budgetrestriktion för staten som inte får överskridas. Budgetrestriktionen motsvarar den nivå på inkomster och utgifter som ligger fast i referensscenariot. I korthet har vi valt att modellera köp av utsläpps- rätter på följande sätt: Vid införandet av Kyotoprotokollet höjs koldi- oxidskatten inom landet till dess att skatten motsvarar det internationella priset för utsläppsrätten. Över denna skattenivå är det billigare att köpa utsläppsminskning från utlandet via utsläppsrätter. Om priset på utsläppsrätten är relativt lågt kommer de nya koldioxidskatteintäkterna (jämfört med referensfallet) inte att räcka till för att finansiera köp av utsläppsrätter och bibehålla den nivå på offentliga konsum- tionen som har antagits i referensfallet. Koldioxidskatteintäkterna i referensfallet finansierade offentlig konsumtion, men ska i dessa scenarier även finansiera de köp av utsläppsrätter som staten måste göra för att upprätthålla Kyotoöverenskommelsen. I dessa fall finansierar staten sina ökade utgifter genom att minska hushållens konsum- tionsutrymme, vilket kan ses som en inkomstskattehöjning eller minskade transfereringar till hushållen. 88 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 Tabell 4.8 Makroekonomiska effekter vid införandet av Kyotoprotokollet Miljarder kronor jämfört med referensscenariot -0,3 -5,3 -0,7 -0,4 -0,5 -0,0 -2,1 -0,1 -1,5 -10,9 -0,1 -8,2 -6,4 -0,3 -4,8 -6,6 -0,5 -4,9 CO2 -utsläpp i -9,1 -0,3 -7,1 1)Inkluderar ej import av utsläppsrätter 2)Justerat för terms of trade-effekter De makroekonomiska effekterna av Kyotoprotokollet vid handel med utsläppsrätter blir lägre än med nuvarande system. Vid priset per ton koldioxidutsläpp höjs den inhemska koldioxidskatten till /kg koldioxidutsläpp vilket motsvarar priset på utsläppsrätten. Detta innebär att skatten endast höjs marginellt jämfört med nivå på /kg koldioxidutsläpp. De inhemska utsläppen kommer därmed inte att minska speciellt mycket utan istället köper stora delar av den reduktion som Kyotoprotokollet kräver från utlandet. Ökningen av skatteinkomster som i referensscenariot hamnade i statens kassa används nu för att finansiera köp av utsläppsrätter. Konsekvensen av detta är att hushållen indirekt får stå för kostnaden för de inköpta utsläppsrätterna via minskat konsumtionsutrymme. Eftersom import av utsläppsrätter behandlas som en importvara i dessa scenarier vägs köp av utsläppsrätter in i handelsbalansen. För att man på lång sikt inte ska kunna låna från utlandet för att finansiera sin import måste importen finansieras med export, med andra ord finns ett handelsbalansvillkor som måste vara uppfyllt i slutåret och därmed minskar exporten inte lika mycket som importen av varor och tjänster. Bilaga 2 till LU 99 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet 89 Vid ett något högre pris för utsläppsrätter, per ton koldi- oxidutsläpp, blir skillnaden mellan nuvarande skattesystem och handel med utsläppsrätter inte lika dramatisk. Koldioxidskatten inom landet höjs tills dess att den motsvarar utsläppsrättens pris, /kg koldi- oxidutsläpp. Detta är lägre än vid införandet av Kyotoproto- kollet med nuvarande skattesystem. Eftersom ekonomin inte belastas med en hög koldioxidskatt kommer detta att medföra en förbättring jämfört med scenariot med nuvarande skattesystem och Kyotoprotokollet. Totala BNP-vinsten från handel med utsläppsrätter till priset per ton koldioxidutsläpp jämfört med att uppfylla Kyotoprotokollet med hjälp av nuvarande skattesystem är . Om å andra sidan priset på rätten är betydligt högre (per ton koldioxidutsläpp) än den nuvarande skatten ökar kostnaden för ekonomin men det är fortfarande lägre kostnader än om all utsläppsminskning måste ske inom landet. Differensen uppgår till . Vid koldioxidreduktion inom gränser kommer utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider att automatiskt minska på grund av deras starka koppling till fossil bränsleanvändning. Om klimatöverens- kommelsen tillåter köp av utsläppsrätter för att uppfylla hela reduk- tionen, kan resultatet bli – som visas i fallet där utsläppsrätter köps till priset per ton koldioxidutsläpp – att koldioxidutsläppen nästan inte alls minskar inom gränser. Om detta är fallet kommer svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen att minska om inte ytterligare åtgärder vidtas. Dessa åtgärder kan vara kostsamma och något som bör vägas in i beräkningarna av vinsten av att köpa utsläppsrätter utomlands. För att exemplifiera vilka kostnader de ökande svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen kan medföra har vi gjort en kalkyl med förenklade antaganden. Vi antar att dagens svavelskatt och kväveavgift represen- terar den marginella skadekostnaden för utsläppen, således antas att nuvarande skatte- och avgiftsnivå avspeglar den marginella kostnaden för dessa utsläpp. Vid scenariot som tillåter handel av utsläppsrätter till ett pris av per ton koldioxidutsläpp var svaveldioxid- och kväveoxid- utsläppen respektive högre än om Kyotoprotokollet införs inom landet med nuvarande skattesystem. Om dessa utsläpp vär- deras med hjälp av nuvarande skattenivåer kommer värderingen av dessa utsläpp uppgå till . Detta betyder att är BNP-vinsten av att införa handel med utsläppsrätter, som köps till ett pris av per ton koldioxidutsläpp, jämfört med att minska koldioxidutsläppen inom landet, minus den förlust som de högre svaveldioxid- och kvävedioxidutsläppen innebär, vilka vi vär- 90 Samhällsekonomiska kalkyler för Kyotoprotokollet Bilaga 2 till LU 99 derar till tre miljarder. Totala vinsten blir då endast fyra miljarder kro- nor. I det referensscenario som målas upp i kapitel 3 kommer koldioxid- utsläppsmålet inte att uppfyllas . För att uppnå utsläppsmålet krävs ytterligare ekonomisk styrning jämfört med dagens skattesystem. Kostnaderna för denna ytterligare restriktion på ekonomin har analyserats i detta kapitel. Vid en höjning av koldioxidskatten vid nuvarande skattestruktur, för att uppnå Kyotorestriktionen, kommer kostnaderna att uppgå till . Denna kostnad avspeglar de långsiktiga kost- naderna, när anpassning har skett, och inte de anpassningskostnader som samhället kan ha upplevt på vägen dit. Marginalkostnaden för att införa Kyotorestriktionen uppgår till /kg koldioxidutsläpp, vilket motsvarar en höjning av koldioxidskatten med en faktor 2,5. Kostnaderna för att införa Kyotorestriktionen kan variera beroende på vilken skattemodell som används i ekonomin. Trots varierande mar- ginalkostnader för de olika skattemodeller som vi har analyserat i våra simuleringar kommer marginalkostnaderna att vara relativt höga. För att studera ett system som inte kräver höga marginalkostnader har vi även analyserat kostnaderna vid införandet av Kyotorestriktionen om handel med utsläppsrätter tillåts. Internationell handel med utsläppsrätter kommer att sänka totala kostnaderna för att minska koldioxidutsläppen, men kostnaderna kommer givetvis att variera beroende av priset på utsläppsrätten. Viktiga aspekter att reflektera över när man funderar på handel med utsläppsrätter är att har en koldioxidskatt som används för att finansiera offentliga utgifter. Så trots att användarna av fossila bränslen betalar en koldioxidskatt som motsvarar priset på utsläppsrätten kommer staten att behöva öka sina intäkter för att upprätthålla samma nivå på offentlig konsumtion som i referensfallet. Det är även intressant att reflektera över det faktum att utsläpp, av svaveldioxid och kväveoxider, som är relaterade till fossil bränsleanvändning inte kommer att minska om inte specifika åtgärder sätts in, när man köper koldioxidutsläppsrätter från utlandet. Dessa åt- gärder måste givetvis finansieras vilket bör infogas i kostnadsberäk- ningarna för att minska koldioxidutsläppen. Bilaga 2 till LU 99 framtida miljötillstånd kommer dels att bero på hur de miljöpåverkande aktiviteterna utvecklas volymmässigt, dels hur mycket renare de kan bli med hjälp av nya teknik-, bränsle- och materialval. Modellkörningarna visar hur ekonomin som helhet växer och hur de olika branscherna utvecklas inbördes. Dessutom kommer de nya rela- tivpriserna, som uppstår i ekonomin p.g.a. ändrade skattesatser och ut- buds- och efterfrågemönster, att styra över insatsvaruanvändningen till det som blir relativt sett billigare. Nya teknikval, t.ex. i form av ny reningsteknik, kan däremot inte hanteras inom ramen för dessa modell- körningar. Däremot antas att alla branscher i referensscenariot blir effektivare i sin energianvändning så att för varje krona förädlingsvärde som produceras så används det en procent mindre energi . Prin- cipiellt kan det också tillkomma helt nya miljöpåverkande aktiviteter, men de kan av naturliga skäl inte hanteras inom modellens ram i och med att modellen huvudsakligen är en framskrivning av dagens ekono- miska aktiviteter. Alla branscher utom jordbruket växer i omfattning fram . De övriga förnybara näringarna – skogsbruket och fisket – ökar dock bara med någon enstaka procent, medan ekonomin som helhet växer med . Kyotorestriktionen innebär dock att struktur- omvandlingen får ett något annat utseende än om ingen växthusgasrestriktion hade förekommit. Det är de branscher som står för energitillförseln i samhället (raffinaderier och el-, gas- och värmeverk) och de energiintensiva företagen (gruvor, samfärdsel, järn-, stål- och metallverk samt massa- och pappersindustrin), som får någon eller några procents lägre förädlingsvärde ifall Kyotorestrik- tionen tvingar ned växthusgasutsläppen. Alla dessa branscher har dock en positiv tillväxt och i samtliga fall har den allmänna ekonomiska utvecklingen, som antas ske under de närmaste två decennierna, en större inverkan på deras relativa andel av BNP än vad Kyotorestriktionen i sig orsakar. De två branscher som dominerar svensk ekonomi , dvs. tjänstesektorn och verkstadsindustrin, tros bli ännu mer dominerande under . Båda dessa branscher gynnas också av att Kyotorestriktionen införs, trots att ekonomin som helhet krymper något av att beslutet genomförs. Bilaga 2 till LU 99 Utvecklingen innebär att energianvändningen totalt sett går upp, men inte i samma storleksordning som ekonomin växer, på grund av den fortgående energieffektiviseringen. Kyotorestriktionen minskar energianvändningen något jämfört med om ekonomin får växa utan några restriktioner, men fortfarande ökar den samlade energianvändningen. Vad som däremot händer om Kyoto- överenskommelsen träder i kraft är att raffinaderiprodukter ersätts med biobränsle i större utsträckning än vad som annars hade varit fallet. Den största energibesparingen erhålls dock genom att ekonomin ställer om sig i enlighet med de nya relativpriser som gäller. Förutom en förändrad resursanvändning inom branscherna innebär det också att tjänstesektorn och verkstadsindustrin växer på bekostnad av mer energiintensiva branscher. Hushållens energianvändning går också upp, men som andel av hushållsbudgeten minskar energianvändningen i enlighet med grund- antagandena. Kyotorestriktionen skulle dock innebära att hushållens användning av raffinaderiprodukter hamnade på nästan samma nivå som , medan el- och fjärrvärmekonsumtionen knappast skulle på- verkas. Enligt modellkörningarna kommer denna volymutveckling av eko- nomins alla branscher, hushållens konsumtion, den samlade energi- användningen, och dess uppdelning på olika energislag, att leda fram till att luftutsläppen av en rad miljöpåverkande ämnen ökar . Även med Kyotorestriktionen ökar utsläppen, dock inte alls i samma utsträckning (se tabell 5.1).