sou · GOB352d6 · 2001-01-01 00:00:00 — ·Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kultur- värden och material. Värdena för dessa halter framgår av denna tabell: 930 En samlad målstruktur Halt som inte bör [mikrogram/m3] Benz(a)pyren Partiklar <10 mikrometer, PM10 Sommarhalvåret (april–okt) ·Halterna för svaveldioxid och kvävedioxid, enligt tabell, är i huvudsak uppnådda i samtliga kommuner respektive . ·Halten av marknära ozon överskrider inte /m3 som 8- timmarsmedelvärde, i samtliga kommuner . ·År 2010 har utsläppen av flyktiga organiska ämnen i , exklu- sive metan, minskat med års nivå till 220 000 ton.1 ·Senast ska ett etappmål för partiklar mindre än 2,5 mikro- meter (PM 2,5) fastställas. ska också en första revidering ske av generationsmålen för luftkvalitet. 1 Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. En samlad målstruktur 931 De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall under- skrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. ·Onaturlig försurning av marken motverkas så att den naturgivna produktionsförmågan och den biologiska mångfalden bevaras. ·Markanvändningens bidrag till försurningen av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försur- ningskänslighet. ·Sverige verkar för att depositionen av försurande ämnen på lång sikt inte överskrider den kritiska belastningen för mark och vatten. ·År 2010 är högst av antalet av sträckan rinnande vatten i landet drabbad av försurning som orsakats av människan. ·Före är trenden mot ökad försurning bruten i områdens som påverkats av människan och en återhämtning har påbörjats. ·År 2010 har utsläppen i av svaveldioxid till luft minskat med års nivå till 72 000 ton3. ·År 2010 har utsläppen i av kväveoxider till luft minskat med års nivå till 155 000 ton2. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon nega- tiv inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för bl.a. biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Miljökvalitetsmålet innebär bl. ·Belastningen av näringsämnen får inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa eller minska förutsättningar för biologisk mångfald. ·Grundvatten bidrar inte till ökad övergödning av ytvatten. ·Sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskap har ett naturligt näringstillstånd. 2Ungefär av sjöarealen. 3Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. 932 En samlad målstruktur ·Sjöar och vattendrag i odlingslandskap har ett naturligt tillstånd, vilket högst kan vara näringsrikt eller måttligt näringsrikt. ·Näringsförhållandena i kust och hav motsvarar i stort det tillstånd som rådde och tillförsel av näringsämnen till havet orsakar inte någon övergödning. ·Skogsmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara den naturliga artsammansättningen. ·Jordbruksmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara den naturliga artsammansättningen. ·Sjöar och vattendrag har God ekologisk status enligt definitionen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Svenska kustvatten har God ekologisk status enligt definitionen i EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Nedfallet av luftburna kväveföreningar överskrider inte den kritiska belastningen för övergödning av mark och vatten någonstans i Sve- rige. ·År 2010 finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status ska nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. ·Fram har de svenska vattenburna utsläppen av fosfor- föreningar från mänsklig verksamhet till sjöar och vattendrag samt för kustvatten minskat kontinuerligt jämfört med nivå. ·År 2010 har de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om minskat med års nivå till . ·År 2010 har utsläppen av ammoniak i minskat med års nivå till . ·År 2010 har utsläppen i av kväveoxider till luft minskat med års nivå till 155 000 ton.4 (Se luft och Bara naturlig försurning.) 4 Omfattar utsläpp från utrikes sjö- och luftfart. En samlad målstruktur 933 Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvun- nits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. ·Halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bak- grundsnivåerna. ·Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. ·Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö är för särskilt farliga ämnen nära noll och för övriga ämnen inte skadlig för människor. ·Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. ·År 2010 har alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteras på marknaden data motsvarande de krav som ställs på nya ämnen. För ämnen som hanteras i höga respektive medelhöga volymer bör data finnas respektive . ·År 2010 är varor försedda med hälso- och miljöinformation. ·Nyproducerade varor är i huvudsak fria från; –cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantnings- störande ämnen , –mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen , –långlivade och bioackumulerande ämnen , –kvicksilver samt kadmium och bly .. Sådana ämnen används inte heller i produktionsprocesser på ett sådant sätt att hälsa och miljö kan komma till skada. ·Hälso- och miljöriskerna med användningen av kemiska ämnen har minskat fortlöpande enligt indikatorer/nyckeltal som fastställts av berörda myndigheter, liksom förekomst och användning av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material. ·För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av etapp- mål 3, finns riktvärden fastlagda av berörda myndigheter. ·Förorenade områden är identifierade samt undersökta och av områdena av riskklass mycket stor och stor är åt- gärdade . 934 En samlad målstruktur Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. ·Sverige verkar för att halterna av klor, brom och andra ozonned- brytande ämnen i stratosfären inte överstiger naturliga nivåer. ·Användning av ozonnedbrytande ämnen i är avvecklad inom loppet av en generation. ·Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen har till största delen upphört fram . Människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. ·Stråldoser begränsas så långt det är rimligt möjligt. ·Den högsta sammanlagda årliga effektiva stråldosen som allmän- heten får utsättas för från verksamheter med strålning, ska inte över- stiga i genomsnitt en millisievert per person . ·Allvarliga tillbud och haverier i kärntekniska anläggningar förebyggs. Spridning av radioaktiva ämnen till omgivningen förhindras eller begränsas om ett haveri skulle inträffa. ·Riskerna med ultraviolett strålning och elektromagnetiska fält begränsas så långt möjligt. ·Radonhalten inomhus i alla bostäder, förskolor, fritidshem och skolor underskrider /m3 . På bör ingen individ utsättas för radonhalter överstigande /m3. Radonhalten i samtliga enskilda brunnar är lägre än 1 /liter. ·År 2010 är halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter så låga att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Det individuella dostillskottet till allmänheten ska därvid understiga 0,01 mSv per person och år, från varje enskild verksamhet. En samlad målstruktur 935 ·År 2020 är antalet årliga fall av hudcancer orsakade av solen inte fler än . ·Senast är alla skolor, förskolor och fritidshem med radon- halter i inomhusluften överstigande /m3 och hälften av alla enskilda brunnar med dricksvatten över 1 /liter åtgärdade. är alla bostäder med radonhalter överstigande /m3 åtgärdade. ·Riskerna med elektromagnetiska fält är så klarlagda att myndigheterna kan planera att vidta konkreta åtgärder. Grundvatten av god kvalitet Grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. ·Grundvattnets kvalitet påverkas inte negativt av mänskliga aktiviteter som markanvändning, uttag av naturgrus, tillförsel av föroreningar m.m. ·Det utläckande grundvattnets kvalitet är sådan att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. ·Förbrukning eller annan mänsklig påverkan sänker inte grund- vattennivån så att tillgång och kvalitet äventyras. ·Grundvattnet har så låga halter av föroreningar att dess kvalitet upp- fyller kraven för god dricksvattenkvalitet enligt dricksvattenföreskrifter och kraven på God grundvattenstatus enligt EU:s kommande vattendirektiv. ·Grundvattenförande geologiska avlagringar av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning har ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar användningen av vattnet. ·Långsiktiga förändringar av grundvattennivån påverkar inte vatten- försörjningen, markstabilitet eller växt- och djurliv i angränsande ekosystem . ·År 2010 uppfyller grundvatten som nyttjas för vattenförsörjning till mer än 50 personer eller distribuerar mer än kraven i dricksvattenföreskrifter. ·År 2010 finns åtgärdsprogram enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten som anger hur God grundvattenstatus ska kunna uppnås. 936 En samlad målstruktur Levande sjöar och vattendrag Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras varia - tionsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. ·I dagens oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag bibehålls naturliga vattenflöden och vattennivåer. ·Sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- och kultur- upplevelser samt bad- och friluftsliv värnas så långt möjligt. ·Kultur- och naturmiljöer som visar sjöarnas och vattendragens betydelse för människans bosättning, försörjning och transporter är bevarade. ·Biotoper som är unika skyddas. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popula - tioner säkras. ·Fiskar och andra arter som lever i eller är direkt beroende av sjöar och vattendrag kan fortleva i livskraftiga bestånd. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Utsättning av genmodifierad fisk får inte äga rum. ·Belastningen av näringsämnen och föroreningar får inte minska för- utsättningarna för den biologiska mångfalden. ·Sjöar och vattendrag har god ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. ·Senast 2010 har av skyddsvärda miljöer i sjöar och vattendrag och anslutande värdefulla natur- och kulturmiljöer ett långsiktigt skydd. ·Senast till 2010 har av värdefulla eller potentiellt värde- fulla vattendrag restaurerats. ·Senast 2010 har kommunala vattenförsörjningsplaner med vatten- skyddsområden och skyddsbestämmelser för alla allmänna samt större enskilda ytvattentäkter upprättats. ·Senast 2005 sker utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur på ett sådant sätt att den biologiska och genetiska mångfalden inte på- verkas negativt. En samlad målstruktur 937 ·Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fisk- stammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·I hela landet finns våtmarker av varierande slag, med bevarad biolo- gisk mångfald och bevarade kulturhistoriska värden. ·Det finns våtmarker av varierande slag med bevarad biologisk mångfald i hela landet. ·Våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter, väg- byggen och annan exploatering. ·Torvbrytning sker på lämpliga platser och med hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden. ·Våtmarkernas kulturmiljövärden samt värde för friluftsliv värnas. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popula - tioner säkras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sump- skogar tas fram senast . ·Senast har av våtmarksområdena i myr- skyddsplanen ett långsiktigt skydd. ·Senast 2005 byggs inte skogsbilvägar över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att de negativt påverkar dessa våt- marker på annat sätt. ·I odlingslandskapet anläggs minst 10 000 ha våtmarker och små- vatten . ·Senast till 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Hav i balans, levande kust och skärgård och skall ha en långsiktigt hållbar produktions- förmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. 938 En samlad målstruktur gård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Skärgårdslandskapets naturskönhet, kulturmiljövärden och variation bibehålls genom att vatten-, jord- och skogsbruk samt turism bedrivs med hänsyn till miljö, kulturmiljö och biologisk mångfald. ·Marina biotoper som är unika skyddas. ·Lokalisering av vindkraftverk sker med hänsyn tagen till bl.a. natur- och kulturmiljö, friluftsliv samt landskapsbild. ·Kust- och skärgårdslandskapets karaktäristiska bebyggelsemönster och odlingslandskap upprätthålls. ·Låg bullernivå eftersträvas. ·Fiske, sjöfart och annat nyttjande av hav och vattenområden, liksom bebyggelse och annan exploatering i kust- och skärgårdsområden sker med hänsyn till vattenområdenas produktionsförmåga, biologiska mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftslivet. ·Belastning av näringsämnen och föroreningar samt fysisk påverkan försämrar inte förutsättningarna för den biologiska mångfalden eller den miljöns produktionsförmåga. ·Syrebrist orsakad av övergödning från mänsklig verksamhet är mycket sällsynt. ·Massförekomster av växtplankton orsakade av mänsklig påverkan förekommer inte. ·Utbredning och artantal av växter och djur förändras inte negativt genom mänsklig påverkan. ·Hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. ·Tångbältets djuputbredning i och skärgårdar har återhämtats. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. En samlad målstruktur 939 ·Senast 2010 har av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ett långsiktigt skydd. ·Senast till 2005 finns en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. ·Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fisk- stammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. ·Bifångsterna av däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter minimeras till 2010. ·Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, i svensk ekonomisk zon är högst motsvarande återväxten så att fiskbestån- den kan fortleva och, där så är nödvändigt, återhämta sig. ·Buller och andra störningar från båttrafik är försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . ·Utsläpp av olja och kemikalier från fartyg upphör . Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kultur- miljövärden och sociala värden värnas. ·Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga bevaras. ·Skogsekosystemets naturliga funktioner och processer upprätthålls. ·Naturlig föryngring används på för metoden lämpliga marker ·Skogarnas naturliga hydrologi värnas ·Brändernas påverkan på skogarna bibehålls ·Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vår- das så att värdena bevaras och förstärks. ·Skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i trädslags- sammansättning värnas. ·Kulturminnen och kulturmiljöer värnas. ·Skogens betydelse för naturupplevelser samt friluftsliv tas till vara. ·Hotade arter och naturtyper skyddas. ·Inhemska växt- och djurarter fortlever under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att livskraftiga populationer säkras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. 940 En samlad målstruktur ·Ytterligare 800 000 ha skyddsvärd skogsmark undantas från skogs- produktion . ·Mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog beva- ras och förstärks enligt nedanstående specifikation : –mängden hård död ved ökar med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad –arealen äldre lövrik skog ökar med –arealen gammal skog ökar med –arealen mark föryngrad med lövskog ökar ·Skogsmarken ska brukas på ett sådant sätt att fornläm- ningar inte skadas och att skador på övriga kända värdefulla kultur- lämningar är försumbara. ·Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Åkermarken har ett välbalanserat näringstillstånd, bra markstruktur och mullhalt samt så låg föroreningshalt att ekosystemens funktioner och människors hälsa inte hotas. ·Jorden brukas på ett sådant sätt att markens långsiktiga produktions- förmåga upprätthålls. ·Odlingslandskapet brukas på sådant sätt att negativa miljöeffekter minimeras och den biologiska mångfalden gynnas. ·Ett öppet och varierat odlingslandskap bibehålls i skogs- och mel- lanbygder. ·Odlingslandskapet i slättbygderna är variationsrikt med betydande inslag av småbiotoper och vattenmiljöer. ·Biologiska och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet som uppkommit genom lång, traditionsenlig skötsel bevaras eller förbätt- ras. ·Odlingslandskapets byggnader och gårdsmiljöer är bevarade och vårdade i tillräcklig omfattning för att landskapet ska bibehålla sin karaktär och kulturarvet kunna upplevas och förstås. ·Hotade arter och naturtyper samt kulturmiljöer skyddas och bevaras. En samlad målstruktur 941 ·Odlingslandskapets vilda växt- och djurarter har sina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda. ·Den genetiska variationen hos domesticerade djur och växter beva- ras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Nuvarande areal () hävdade ängs- och betesmarker bevaras och sköts. Arealen särskilt värdefulla betesmarkstyper utökas med (ca 13 000 ha) och arealen hävdad ängsmark med (ca 5 000 ha) till 2010. ·Mängden småbiotoper i eller i anslutning till bevaras i minst dagens omfattning i hela landet och senast till 2005 tas en strategi fram för hur mängden småbiotoper i slättbygden ska ökas. ·Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ökar till 2010 med . ·Lantbrukets äldre kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader är bevarade i den utsträckning som krävs för att bibehålla odlingsland- skapets karaktär. finns ett program för omfattning och inriktning av bevarandet ·Senast 2010 är det nationella programmet för växtgenetiska resurser fullt utbyggt. finns det tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa överlevnaden av de flesta inhemska hus- djursraser i . ·Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. 942 En samlad målstruktur Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksam- heter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sammanhängande områden bibehålls. ·Kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras och utvecklas. ·Vegetationstäcket på kalfjället minskar inte. ·Rennäring, turism, jakt, fiske och annat nyttjande av fjällen liksom bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn till naturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftsliv. ·Arealen tysta områden ökar. ·Låg bullernivå eftersträvas. ·Fjällens biologiska mångfald bevaras. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popula - tioner säkras. ·Lokala bestånd av fisk i fjällens sjöar och vattendrag svarar för re- produktion och återväxt samt har bibehållen genetisk mångfald och funktion i ekosystemet. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet är försumbara. ·Buller från motordrivna fordon och flyg i fjällen minskar och upp- fyller nedanstående specifikation: – flygbuller är försumbart både inom skoterregleringsområden klass A och inom av nationalparksarealen. En samlad målstruktur 943 – av terrängskotrarna uppfyller högt ställda buller- krav (lägre än 73 dBA5). ·Senast 2010 har merparten av områden med representativa kultur- och naturvärden i fjällområdet ett långsiktigt skydd, som vid behov innefattar skötsel och restaurering. ·Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälso- sam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. ·Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. ·En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid lokali- sering av nytillkommande bebyggelse och verksamheter och om- vandling av befintlig . ·Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggna- der och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. ·Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses. ·Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. ·Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. ·Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. 5 Enligt mätmetod SAEJ 192 Recommended Practice, Exterior sound level for snowmobiles, som bl.a. tillämpas i . Metoden är utformad av Society of ().