sou · GOB328d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Ams menar att det framkommit ur enkäten att arbetsgivarna givits möjlighet att till stor del själva diktera villkoren beträffande vilka personer som tagits in som vikarier. I vilken mån detta skett i samförstånd med arbetsförmedlingen är däremot omöjligt att utläsa ur enkäten. Sett utifrån de äldre studerandes synvinkel verkar man i högre grad klara sig med enbart UBS än de yngre. Man har färre sidoinkomster än de yngre och uppger i lägre grad att finansieringen varit ekonomiskt påfrestande. De äldre har alltså haft mindre problem än de yngre. En förklaring kan vara att de yngre ofta har lägre dagpenning eftersom de ännu inte har kommit upp i de äldres lönenivå. Dessutom är det troligt att det finns fler yngre i gruppen deltidsarbete/deltidsstudier vilket också påverkar dagpenningen. Det kan också handla om att de i gruppen upp till i högre utsträckning har försörjningsansvar för barn. Av alla uppger endast en av tio att tiden med UBS varit mycket påfrestande på ekonomin. har endast en tredjedel haft sidoinkomster parallellt med studierna. Som ett resultat av de obalanser som framkommit av Ams under- sökning skriver regeringen i CSN:s regleringsbrev (991222) att arbetet med UBS måste fås att fungera betydligt bättre. Det måste därvidlag skapas en fungerande kontrollrutin. Regeringen ska bl.a. komplettera förordningen så att arbetsgivaren med intyg ska åta sig att tillhandahålla uppgifter för kontroll av arbetsgivaren. Regeringen överväger även att inför någon typ av sanktioner mot de arbetsgivare som misssköter sig. beskriver vad som händer med genomströmningen till arbete från arbetslöshet i samband med förändringar av nivån i ar- betslöshetsförsäkringen. Parallellen till över- vägningar om studiestödet är inte självklar, men det är nog inte orimligt att dra slutsatsen att alltför höga ersättningar i studiestödet i förhållande till lönenivån kan ha en negativ inverkan på studiegenomströmningen. Det finns uppgifter på att studier i vuxenutbildning i kombination med lågt studieintresse uppfattas som ett lämpligt sätt att spendera sin tid i väntan på högskoleplats eller i brist på andra alternativ. 10 .4 Förslag och kostnader 10 .4 .1 Förslag på förändringar av studiestödssystemet En av utgångspunkterna för övervägningar när det gäller frågor kring studiestödet har varit uppfattningen att den enskilde vuxenstuderande inte ska behöva förlita sig på ett studiestöds- system som kräver skuldsättning för studier på grundskolenivå. Det är ett samhälleligt ansvar att alla medborgare garanteras en grundskole - utbildning utan att behöva låna pengar till sitt uppehälle. Högsta bidragsnivån i det föreslagna studiestödssystemet enligt studie - stödspropositionen (prop. 2000:10) motsvarar en 82-procentig bidrags- nivå. anser att systemet behöver kompletteras med ytterligare en bidragsnivå för studier på grundläggande nivå där hela studiestödet utgörs av bidrag. föreslår att ytterligare en bidragsnivå in- rättas för studier på grundläggande nivå där hela studiestödet, på ca , utgörs av bidrag. De regler som i studiestödspropositionen föreslås gälla för tilläggslån utöver de ska även gälla för den nu föreslagna nya bidragsnivån på . De specifika siffror som anges här är be- räknade på aktuellt prisbasbelopp. I den mån prisbasbeloppet ändras påverkas även motsvarande belopp. menar att den högre bidragsnivån på för dem som läser på gymnasial nivå är, i förhållande till tidigare system med SVUX och SVUXA, en kraftig förbättring. Det är dessutom en rimlig ordning att de som läser på gymnasienivå har en lägre bidragsnivå än de som läser på grundläggande nivå i enlighet med förslag. När det gäller volymen i dessa olika stöd finns det mycket som talar för att det behövs ett tillskott av medel för att svara mot behov och ef- terfrågan. Detta betyder att de platser som regeringen avsatt för det prioriterade stödet inte kommer att räcka utan bör utökas så att det volymmässigt överensstämmer med förslag. Det särskilda utbildningsbidraget, UBS, med dess koppling till a- kassan har haft stor betydelse för rekryteringen för arbetslösa med en, relativt sett, hög dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen. För dessa in- nebär det nya studiestödssystemet, tillsammans med att UBS upphör , en incitamentsförsämring och därmed också rekryteringssvårig- heter. När det saknas en koppling mellan arbetslöshetsersättningen och ersättningen vid studier kommer mer aktiv kompetensutveckling för många att innebära en sämre ekonomisk ersättning än vid mer passiv arbetslöshet. Därför menar att kopplingen mellan a-kassan och rätt till förmånligt studiestöd bör bestå för de ar- betslösa som har en dagpenning över den s.k. brytpunkten där arbets- löshetsersättningen överstiger bidraget i studiestödet. I praktiken innebär detta en dagpenning som ligger över bidragsdelen i det prioriterade stödet () eller med andra ord i dagpenning. Uttryckt i månadsbelopp går brytpunkten vid bidragsbeloppet på ca . (Dessa uppgifter utgår från prisbasbelopp och andra beloppsnivåer .) föreslår att arbetslösa studerande med en dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen över brytpunkten även fortsättningsvis erbjuds ett studiestöd med inkomstrelatering. De arbetslösa som har prioriterats inom ramen för UBS kommer att, då UBS försvinner 2002, hänvisas till samma studiestöd som andra deltagare i studier på grundläggande och gymnasial nivå. Detta kommer att leda till att arbetslösa i behov av utbildning får konkurrera både med dem som redan har en anställning och med dem som befinner sig utanför arbetsmarknaden om platserna inom vuxenut- bildningen. menar att detta är ett problem. För det första handlar det om rätt till förmånligt studiestöd och för det andra handlar det om rätt till plats. Tillgången till studieplats och studiestöd hänger i praktiken samman. Vad gäller studiestöd föreslår att det ska- pas två prioriteringsgrupper – en för stödet på grundskolenivå och en för stödet till gymnasial nivå. I båda grupperna går de arbetslösa före övriga befolkningen i en urvalssituation. När det gäller tillgången till platserna föreslår kommittén att man på motsvarande sätt i en urvalssituation prioriterar arbetslösa framför öv- riga. Kortutbildade garanteras plats för studier upp till 2000 gymnasie - poäng oavsett om man är arbetslös eller ej. För dem som redan har motsvarande 2000 poäng, men som av olika anledningar vill komplettera eller bredda sin utbildning, finns det sedan urvalsgrupper i enlighet med vad som beskrivs i avsnitt 9.5, där de arbetslösa prioriteras framför övriga ansökande. föreslår, för att stödja de arbetslösa, att arbetslöshet även fortsättningsvis ska få påverka urvalet på så sätt att de arbetslösa i en urvalssituation prioriteras framför dem med an- ställning både när det gäller studieplats och studiestöd. De anställda har som grupp varit garanterade en del av de resur- ser som avsatts till det särskilda utbildningsbidraget. Trots att de arbetslösa på flera sätt måste anses vara i ett mer an- strängt läge än de som redan har ett arbete och därför också i större behov av utbildning, har regeringen i och med ansett att de anställda ska ges del av de satsade resurserna. har de dessutom fått en större del än de på förhand stipulerade . uppfattning är att det, då många anställda under fått chansen till studier, är befogat att fullt ut satsa på dem som är arbetslösa. Resurserna måste dessutom räcka till dem som ännu inte har en fot på arbetsmarknaden. Kommittén anser att de anställdas del i den framtida vuxenutbild- ningen främjas i tillräckligt hög utsträckning. Detta gäller exempelvis genom de regler som förs in i det nya studiestödet när det gäller möj- ligheten att studera på deltid och där höjningen av fribeloppet ger ut- ökade möjligheter att kombinera studier och arbete. På lite kan även system med individuella kompetenskonton – en fråga som är under utredning – skapa ytterligare utrymme för anställda att efter eget huvud studera på en för individen lämplig nivå. Utvecklingen på området flexibelt lärande, t.ex. distansutbildning, gynnar också de anställda. De förändringar som planeras i och med den nya studie stödspropositionen kommer dessutom att ge anställda fortsatta goda möjligheter till vidareutbildning. menar att de anställdas del i resurserna inom ramen för det särskilda utbildningsbidraget, UBS, inte längre är lika nödvändig. I mån av resurser bör dock insatser liknande dagens UBS fördelas till de anställda. Den åldersgräns som studiestödspropositionen anger me- nar är otillräcklig och inte förenlig med idén om det livslånga lärandet. Stora grupper av personer som med det särskilda utbildningsbidraget, UBS, fått reell tillgång till vux- enutbildning kommer med det nya studiemedelssystemet att i praktiken hamna utanför. En 50-åring kan dessutom ha upp till kvar i verk- sam ålder fram till pensionen. För vissa grupper av äldre kommer troligtvis resurser för t.ex. kom- petensutveckling i arbetslivet och möjligheten till individuella kompe- tensförsäkringar att vara ett alternativ till statliga studiemedel. Det är dock inte rimligt att tänka sig en alltför snabb utveckling av dessa fi- nansieringssätt. Stora grupper av personer kommer därför för överskådlig framtid att vara beroende av ett förmånligt statligt stu- diestöd i samband med vuxenstudier. föreslår därför att åldersgränsen för behörighet till statliga vuxenstudiestöd höjs från 50 till . Timersättning vänder sig endast till särvuxelever som är ar- betstagare. Studiestödet är tänkt som ersättning för förlorad arbetsin- komst. En majoritet av dessa arbetar antingen för eller har lö - nebidrag. Antalet ersättningstagare ligger stabilt på ungefär 250 per- soner. Det stora flertalet studerande i särvux deltar endast , i hög utsträck- ning för att upprätthålla den kunskap de har förvärvat. Behovet av att delta i utbildning för vuxna för att bibehålla tidigare utbildning är större hos särvuxstuderande än hos övriga vuxenstuderande. Därför är möjligheten till kontinuerlig utbildning extra viktig för den här gruppen. Det här ger anledning att fundera över om inte de arbetsgivare, som har anställda med hjälp av någon av de kon- junkturoberoende åtgärderna, redan har ett ansvar som borde täcka upp för de få timmar den anställde tillbringar i utvecklande utbildning. Eventuellt kräver det mera anslag och i så fall får regeringen se över systemet. I vilket fall som helst bör inte de enskilda vara de som kom- mer i kläm. Borttagandet av timersättningen för deltagande i särvux kommer att försämra de ekonomiska förutsättningarna för vuxenutbild- ning. Fortsatta möjligheter till en kombination av utbildning och praktisk arbetsträning vore det bästa för den här gruppen. Enligt Kunskapslyftskommitténs bedömning är det rimligt att ett deltagande i särvux motsvarande bör kunna ske på betald arbetstid. När det gäller mer omfattande studier bör dessa finansieras via det ordinarie studiestödssystemet. föreslår att regeringen bör agera för att kompensera för borttagandet av timersättningen inom ramen för av- talet med och regelverket för de konjunkturoberoende åt- gärderna genom att öka möjligheterna till ett deltagande i särvux på arbetstid. Det studiestöd som i första rummet blir aktuellt för dessa studerande är det av föreslagna stödet utan lånedel för studier på grundskolenivå eller motsvarande. Den lägsta studieomfatt- ning som berättigar studiemedel i det kommande studiestödssystemet är studier på halvtid. För dem som tillhör målgruppen för särvux finns ett stort värde i att kunna kombinera studier på deltid med ett arbete och vill öka de studerandes möjligheter att delta i studier i en omfattning som är anpassad till den egna kapaciteten. föreslår därför att ett undantag bör införas i studiestödssystemet som medger ersättning för studier på kvartstid för deltagare inom särvux. Internatbidraget kan lämnas till kortutbildade – både anställda och andra – som deltar i en kurs om . Internatkostnader täcks inte av något annat bidrag än internatbidraget. För studerande kan av- gifterna för boende bli en betungande del av ekonomin – och särskilt så för funktionshindrade, vilka ofta har extra utgifter som icke-funktions- hindrade elever inte har. Många har ett gruppboende som fortsatt ska betalas för parallellt med boende på internat under studierna. Internat- boende är ofta absolut nödvändigt för att den funktionshindrade ska kunna delta i en kurs som passar henne eller honom. Förklaringen är det finns ett antal kurser av god kvalitet på just folkhögskolor för stu- derande med olika funktionshinder. har beslutat att de medel som finns ska distribueras via handikapporganisationerna. anser det olyckligt att det därmed kan bli diagnos och inte behov som blir avgö- rande för ett möjligt deltagande i de folkhögskolekurser som det i detta fall handlar om. menar att medlen skulle kunna hanteras av utbildningsstöd (Sisus) istället. Sisus arbetar med den övergripande målsättningen att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna med Myndigheten hanterar de volymmässigt största ansla - gen till insatser för särskilda insatser för studerande med funktionshin- der inom vuxenutbildningen. Sisus fördelar inget stöd till den kommunala vuxenutbildningen utan vänder sig främst till folkhögskolan, högskolan samt riksgymnasieskolan för rörelsehindrade. anser att medlen inte bör överföras till handikapp- organisationerna. föreslår att medlen för internatbidraget istället förs över till Sisus och att myndigheten får till uppgift att administrera bidragen för internatkostnader för studerande med funktionshinder. 10 .4 .2 Kostnadsberäkningar för studiestöd I kapitel 9 redovisas kostnadsberäkningar för platserna. Där redogörs också utförligare för syn på den framtida dimensioneringen av vuxenutbildningen. I detta avsnitt ska kostnaden för alla studiestöd inom vuxenutbildningen beräknas. Volymmässigt utgår kostnadsberäkningarna från Kunskapslyfts- kommitténs volymförslag om 65 000 särskilda helårsplatser i det framtida Kunskapsbygget. Kommunens basorganisation har beräknats till 57 000 platser.3 Folkhögskolans basorganisation har utifrån antalet deltagarveckor beräknats till ca 15 000 helårsplatser. 3 använder två olika sätt att beräkna heltidsstuderande/heltidsplats beroende på om det handlar om den kommunala basorganisationen eller . För basorganisationen definieras heltidsstuderande utifrån antalet undervisningstimmar. I utgår man från verksamhetspoäng. Det första sättet är mer koncentrerat till lärarinsats medan det senare fokuserar på elevprestation. De olika beräkningssätten leder till olika antal heltidsplatser. Uppdelat på Kunskapsbygget och basorganisation blir fördelningen av helårsplatserna denna: förstärkt utbildning på folkhögskolorna basorganisation, gymnasial nivå basorganisation, grundläggande nivå När det gäller de olika studiestödsnivåerna och -typerna kan de sam- manfattas enligt följande. Enligt förslagen ska det för grundskolestudier inrättas ett stöd utan lån, där hela studiestödsbeloppet, som uppgår till ca , ut- görs av bidrag, förkortas här Gr(100). För studier på gymnasienivå ska det fortsättningsvis i enlighet med studiestödspropostionen utgå ett stöd med en bidragsnivå på , som förkortas Gy(82). Avslutningsvis föreslår ett inkomstrelaterat stöd för dem som ligger över den s.k. brytpunkten och som skulle få mindre ersättning med det nya Studiemedlet, kallat UBS2. Dessa prioriterade stödnivåer ska, på samma sätt som föreslås i stu- diestödspropositionen, finansieras genom ett ramat anslag. Hur de 137 000 vuxenutbildningsplatserna ska fördelas på de olika studiestödsnivåerna är en fråga som är avgörande för den slutgiltiga kostnaden i kostnadsberäkningarna. Här har vi utgått från de fördel- ningar som gällde 1998 och 1999. Först redovisas totalvolymen på grundläggande nivå och därefter beräkningarna för UBS2. För vuxenutbildning på grundskolenivå är 22 000 platser en nivå som varit i stort sett . Tillsammans med de 5 000 platserna inom handlar det på grundläggande nivå totalt om ca 27 000 helårsstudieplatser. Folkhögskolan redovisar av olika skäl inte nivåfördelningen, uppdelat på grundläggande och gymnasial nivå, lika tydligt som den kommunala vuxenutbildningen vilket gör det svårt, för att inte säga omöjligt, att placera rätt volym hos respektive stöd. Därför antar vi i dessa beräkningar att alla vuxenstudiestödstagare inom folkhögskolan hör till det prioriterade stödet bidrag. Totalt ca 25 000 helårs- studieplatser4. För beräkning av antalet studerande med UBS2 kan man utgå från antalet personer med dagpenning över brytpunkten. Denna andel kan beräknas till av alla UBS-tagare (, 2000b). Den långsiktiga volymen kan beräknas till ca 70 000 studie - stödstagare, vilket motsvarar den uppskattade volymen för (CSN, 2000b; Modlitba, 2000) som, tillsammans med de volymminsk- ningar i antalet platser som föreslår, motsvarar ca 35 000 helårsstödsstagare. Antalet helårsstudiestödstagare över brytpunkten kan därmed beräknas till ca 28 000 st. Gymnasienivån innebär ett i sammanhanget mindre förmånligt stöd och beräknas som en återstående volym. Sammanfattningsvis innebär detta följande fördelning av antalet helårs- studiestödsplatser på föreslagna studiestödsnivåer: 27 000 helårsstöd på grundläggande nivå, Gr(100), bidrag av studiestödet som uppgår till ca . 82 000 helårsstöd definierat som Gy(82). Antalet beräknas här som en restpost efter Gr(100) och UBS2. 28 000 helårsstöd med det inkomstrelaterade UBS2 där dagpenning- nivån är över brytpunkten, som här har definierats till . Utgångspunkten för kostnadsberäkningarna är prisbasbeloppet som för kan beräknas till . Detta multipliceras sedan för att erhålla summan för fullt studiestöd per helår, vilken blir . Sedan multipliceras denna med antalet helårsstudiestöds- tagare. För Gy(82) multipliceras summan dessutom med 0,82 som totalt summerar . Kostnaden för UBS2 beräknas på ett annat sätt. Här utgår vi från ett dagpenningbelopp som ligger mellan brytpunkten och det maximala . Ett genomsnittligt dagpenningbelopp ligger närmare 580 än brytpunkten och definieras här till . På en månad blir det brutto och netto (med en skattesats på ), vilket på 4 Den del av de studerande inom folkhögskolan som läser på grundläggande nivå kommer – om det är praktiskt möjligt – att bli behöriga till det 100-procentiga studiestödet. Om en sådan registrering verkligen kan ske skulle det innebära något ökade studiestödskostnader. För att detaljerna ska kunna klarläggas på detta område krävs ytterligare utredning. studie tiden inte är 12 månader) summerar Sammanfattningsvis har vi tre årskostnader att ta med i beräkning- arna; för Gr(100), för Gy(82) och för UBS2. I de fortsatta kalkylerna måste vi ta hänsyn till ett antal ingångsvär- den som påverkar totalkostnaden. Man kan t.ex. inte utgå i från att alla vuxenstuderande ska finansiera sina studier med något av de priorite- rade stöden. Det kan på goda grunder hävdas att det är en del av de studerande som varken kvalificerar sig för eller har behov av dessa stöd. En viktig variabel är således den andel som inte utnyttjar något stöd alls. Inom dagens vuxenutbildning på gymnasienivå är det exempelvis av deltagarna (individerna) som inte utnyttjar något statligt stöd alls. Det är inte orimligt att tro att det även med framtidens studiestödssystem kommer att vara en viss andel som studerar utan statligt studiestöd. Hur många av deltagarna efter 2002 ska på samma sätt anses kunna studera utan stöd? Här finns ett antal ingångsvärden som påverkar beräkningarna. För det första är det av deltagarna inte av helårsplatserna. När man ska räkna om från person till helårsstudie - stödstagare måste man veta i vilken omfattning personerna läser. Vi vet att de som läser utan studiestöd läser i betydligt mindre omfattning än t.ex. de som läser med dagens UBS. För det andra ska vi lägga till dem som läser på grundskolenivå. Där är det en mindre andel som läser utan studiestöd, vilket leder till att den totala andelen utan statligt stöd blir mindre. För det tredje kommer många av dessa som inte kvalificerar sig för UBS och som inte klarar sig med de andra vuxenstöden att i det nya studiestödssystemet bli behöriga till t.ex. det prioriterade stödet och därför välja det. Det handlar här t.ex. om socialbidragstagare och andra utanför arbetsmarknaden. Den ursprungliga siffran på 40 procents bortfall kan sammantaget minskas till åtminstone av helårsstudiestödstagarna, vilket motsvarar 27 400 av de totalt 137 000. Den andra variabeln som påverkar kostnaden är andelen med den lägre bidragsnivån på . Här måste man uppskatta hur många av de studerande på gymnasial nivå som ska tillhöra denna grupp, utanför de prioriterade stöden. Man kan utgå ifrån uppgiften att ungefär samma andel av alla vuxenstuderande på grundläggande och gymnasial nivå som utnyttjar dagens studiemedel, , även efter 2002 kommer att utnyttja motsvarande stöd. Även här måste man räkna med studieintensiteten för att beräkna andelen på helårs- får man anta att det ingår en viss andel som ofri- villigt studerar med det lägre bidraget eftersom de inte kvalificerar sig till eller tjänar på dagens vuxenstudiestöd, men som troligen kommer att välja och behöva t.ex. det prioriterade 82-procentiga stödet. Upp- skattningsvis kan av totalvolymen flyttas från de prio- riterade bidragsnivåerna till det lägre studiestödet. Detta motsvarar ca 19 200 av den totala volymen. Sammanlagt ska de ursprungliga 137 000 helårsplatserna minskas med 27 400 och 19 200 helårsstudiestöd. Kvar att finansiera med statligt prioriterat studiestöd är 90 400 helårsplatser. När vi nu definierat antalet helårsplatser, motsvarande antal helårs- studerande med statligt prioriterat studiestöd, måste vi även se över fördelningen på respektive stöd. Grundskoleplatserna antas vara kon- stanta och anges därför till 27 000 helårsplatser. En rimlig fördelning mellan Gy(82) och UBS2 kan hämtas från CSN:s statistik över den hittillsvarande fördelningen mellan dem som har en dagpenningnivå över och under brytpunkten. Vad gäller fördelningen av antalet stödtagare inom SVUX, SVUXA och UBS ligger av de studerande under och över brytpunkten (CSN, 2000b). Antalet platser med UBS2 blir större än den inledande utgångsberäkningen eftersom vi här även lagt till SVUX och SVUXA. Använder vi samma fördelning här leder detta till följande platsfördelning för respektive studiestöd: 27 000 helårsplatser med Gr(100) 28 500 helårsplatser med Gy(82) 34 900 helårsplatser med UBS2. Utgångspunkten för följande resonemang är att en helårsplats, av de kvarvarande 90 400 platserna efter avräkningar, är lika med antalet helårsstudiestöd och därmed helårsstudiestödstagare. Att helårsplats inte är detsamma som antalet deltagare eller att deltagare utnyttjar stöd i olika grad kan i en mer detaljerad beräkning eventuellt påverka kost- nadsberäkningarna något, men antagandet ger en väl så god approxi- mation av de totala kostnaderna. De kända villkoren leder till följande kalkyler för respektive stöd: -Gr(100): 66 300 (årskostnad) * 27 000 (antal helårsstudiestöds- tagare) = -Gy(82): 54 400 * 28 500 = -UBS2: 69 300 * 34 900 = Beräknad total studiestödskostnad är för de priorite- rade vuxenstudiestöden. Till detta kommer pensionskostnaderna som beräknas med en faktor på 1,2546 för Gr(100) och Gy(82) medan man för UBS2 multiplicerar med 1,145 vilket leder till en totalkostnad för alla stöd på . Tabell 10.7 Beräknad studiestödskostnad totalt och uppdelat per studiestöd, inklusive pensionskostnader Gr(100) Gy(82) Rörliga, s.k. dynamiska kostnader Man skulle kunna argumentera för att det prioriterade studiestöd som vi nu räknat på inte utgör allt som ska finansieras i samband med en förlängd vuxenutbildningssatsning . Det kan bli fler vuxna som vill studera med det lägre bidraget (34,) vilket innebär ökade kostnader.