sou · GOB357d2 · 2001-01-01 00:00:00 — , och har t.ex. inom sina respektive områden att främja god hälsa i befolk- ningen ett ansvar för att stödja arbete kring mat-hälsa-miljö samt olycks- och skadeförebyggande arbete. Det senare har bl.a. lett till att myndigheterna gemensamt lagt fram ett förslag till program för konsu- mentsäkerhetsforskning . Forskningen skall utveckla vetenskapligt grundad kunskap som kan användas i det skadeförebyg- gande arbetet inom konsumentområdet. De olika områdena som bör ut- vecklas är epidemiologi/skadestatistik, strategier för skadeförebyg- gande, metoder och teori samt implementering av FoU-resultat. Dess- utom anser verket att det behövs ett väl fungerande skaderegistrerings- system för att den tillsyn inom området som de utövar skall vara effek- tiv. är central statlig miljömyndighet med uppgift att vara samlande och pådrivande i miljöarbetet, både nationellt och internatio- nellt. Verkets arbete syftar till att främja en ekologiskt hållbar utveck- ling genom att i samverkan med andra aktörer arbeta för att visionen om det ekologiskt hållbara samhället skall bli verklighet. Naturvårds- verkets viktigaste uppgifter är att ta fram och förmedla kunskaper på miljöområdet, utarbeta förslag till mål, åtgärdsstrategier och styrmedel i miljöpolitiken, verkställa fattade miljöpolitiska beslut samt följa upp och utvärdera miljösituationen och miljöarbetet som underlag för fort- satt utveckling av miljöpolitiken. Verket skall särskilt i förhållande till sektorsmyndigheter samt re- gionala och lokala myndigheter arbeta med mål, vägledning, samord- ning och uppföljning som rör miljöarbetet. skall ver- ka för och sprida kunskaper om miljöforskning samt genom miljööver- vakning ta fram uppgifter om och belysa miljötillståndet. Dessutom skall verket bidra med underlag för svenska ställningstaganden i det internationella miljöarbetet och medverka med expertkunskaper. Ver- ket skall även analysera och väga in ekonomiska, juridiska och interna- aspekter på åtgärder inom miljöområdet. Vidare skall följa hur ändamål till- godoses och bevaka miljövårdsintresset vid tillämpningen av miljöbal- ken (1998:808) och (1987:10) samt tillhandahålla underlag för tillämpningen av dessa lagar. skall verka pådrivande och samordnande i arbetet för ett avfallssnålt samhälle samt ansvara för officiell statistik. Vissa verksamheter vid har direkta konsekvenser för folkhälsan medan andra kan förmodas ha en mer indirekt verkan på hälsoläget. Verksamheter som har direkta konsekvenser för folkhälsan är frågor rörande vatten, luft och buller samt reglering av utsläpp av kemiska ämnen som t.ex. persistenta organiska miljöföroreningar och ämnen som påverkar det stratosfäriska ozonskiktet. Andra verksamhe- ter som har en stor betydelse för folkhälsan, men på ett mer indirekt vis, är frågor som berör det rörliga friluftslivet och planfrågor. När det gäller vattenkvaliteten är verket ansvarig myndighet för för- oreningskontroll av grundvatten och sjöar. Vidare arbetar verket med förluster av näringsämnen från jordbruksmark till vattendrag samt re- duktion av fosfor i kommunala reningsverk samt reduktion av kväve. Behandling av avlopp från enskilda hushåll är ett annat område liksom tungmetaller och organiska miljöföroreningar i slam från kommunala reningsanläggningar. Avseende luftföroreningar har verket arbetat för att minska svaveldioxid och sot i utomhusluften och kvävedioxid i stadsmiljön. Alltmer uppmärksamhet riktas dock mot hälsoeffekter av fina partiklar från t.ex. dieselfordon och ökad vedeldning i enskilda hushåll. Trafiksektorn och energisektorn står för den största an- delen av luftföroreningarna och arbetet för att främja god luftkvalitet är därför främst kopplat till åtgärder inom dessa sektorer. har även utarbetat ett handlingsprogram för efter- behandling för att långsiktigt kontrollera risker för folkhälsan på grund av farligt, fast avfall och markföroreningar. Verkets arbete med kemi- kaliefrågor fokuseras mot svårnedbrytbara ämnen och varornas bety- delse i dessa sammanhang. Kemikaliearbetet har i utökad omfattning kunnat hantera varufrågor inom området hållbar produktion och kon- sumtion. Med koppling till (se bl.a. 4 kap 9 § pkt 3 om statens ansvar förmedlat genom länsstyrelserna) har bl.a. att i kommunernas översiktsplanearbete bevaka de boendes och övrigas hälsa. har främst ett delansvar med andra myndigheter som t.ex. , och vad gäller skydds- och säkerhetsfrågor för bebyggelse. Dessutom för- delar verket statsbidragen till olika Agenda 21-projekt med inriktning på trafik, energi, naturvård och kemikalier. () är central förvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutande bidragssystem. Riksförsäkringsver- ket skall särskilt verka för att socialförsäkrings- och bidragssystemen tillämpas likformigt och rättvist samt verka för att åtgärder vidtas för att förebygga och minska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperio- derna. Verket skall vidare utöva tillsyn över de allmänna försäkrings- kassorna samt meddela föreskrifter och utfärda allmänna råd. Myndig- heten skall även ansvara för officiell statistik samt ha ett övergripande ansvar för att allmänheten får en tillfredsställande information om so- cialförsäkringen och anslutande bidragssystem inklusive planerade för- ändringar liksom ansvara för att utbildningsinsatser genomförs i sam- band med förändringar i systemen. Verket skall dessutom stödja forskning inom socialförsäkringsom- rådet, följa utvecklingen inom socialförsäkringen och anslutande bi- dragssystem samt utvärdera effekterna av dessa för individ och sam- hälle. skall även biträda inom sitt verksamhetsområde, delta i internationellt samarbete m.m. Social- försäkringsadministrationens verksamhet och ansvar regleras i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det förebyggande arbetet är inte lag- reglerat, utan ingår i de verksamheter som anges av regeringen i regle- ringsbrev. mål är framför allt att se till att kravet på god service, likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet i handlägg- ningen av försäkrings- och bidragsärenden säkerställs. Försäkringskassornas förebyggande arbete inom folkhälsoområdet handlar om att ge information och underlag till de aktörer som ansvarar för olika folkhälsoinsatser. Kassorna arbetar främst med rehabilitering av enskilda sjukskrivna och med samordning av samhällets rehabilite- ringsresurser, men även delvis med förebyggande arbete. Det förebyg- gande arbetet utgör dock en liten del av kassornas verksamhet och handlar om att aktivt påverka andra ansvariga aktörer så att åtgärder vidtas för att förebygga skada och sjukdom. Försäkringskassorna har t.ex. statistisk information som kan bidra till att identifiera grupper av människor som av olika skäl löper risk att bli skadade eller sjuka. Det förebyggande arbetet inom försäkringskassorna består bl.a. i att analysera inflödet till försäkringen och på så sätt spåra riskgrupper och riskmiljöer samt att medverka till att informationen tillvaratas av de aktörer som har till uppgift att mer direkt arbeta preventivt och som an- svarar för att åtgärder vidtas så att risken för att människor drabbas av långvarig arbetsoförmåga till följd av sjukdom eller skada minimeras. Statistik och information finns både på lokal, regional och central nivå. Därutöver tillhandahåller verket statistik och information på riksnivå och genomför olika studier, analyser och forskning inom social- försäkringsområdet. Många försäkringskassor deltar även i de regionala och lokala folkhälsoråden. Till polismyndigheternas uppgifter hör enligt polislagen bl.a. att upp- rätthålla allmän ordning och säkerhet, tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp som ett led i samhällets verksamhet för att tillförsäkra den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet. Polisens uppgift är vidare att förhindra, förebygga och upptäcka brott och förebygga andra stör- ningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, liksom att se till att den som har begått brott identifieras och lagförs. Kriminalpolitikens uppgifter är att minska brottsligheten och öka tryggheten. Polisen har särskilt att prioritera våldsbrott, narkotikabrott och eko- nomisk brottslighet samt ägna sig åt den grova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten samt brott med rasis- tiska inslag liksom även våld mot kvinnor. Brottsförebyggande arbete står för polisen i fokus, t.ex. genom att medverka i det nationella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar. Samarbete med andra myndigheter, intresseföreningar och en- skilda är också viktigt. Polisen skall vidare arbeta problemorienterat och brottsförebyggande arbete utförs framför allt av närpolisverksam- heten. På flera håll i landet har polisen i samverkan med flera andra intressenter förstärkt insatserna mot olovlig hantering av al- kohol. Polisen har genom olika metoder arbetat för att fö- rebygga förekomsten av alkohol, bl.a. genom information till skolung- domar. Svartspriten är ett område som fått ökad aktualitet och som in- tar en särställning inom området alkohol och brottslighet. Även narko- tikabrottsligheten är ett av de områden som statsmakterna ålagt polisen att prioritera och där insatser görs för att skydda all- män ordning och säkerhet, trafiksäkerhet samt ungdomars hälsa och ut- veckling. Vidare arbetar polisen med ungdomsbrottsligheten, vilken har ökat väsentligt , såväl totalt som för enskilda och all- varligare brottskategorier, t.ex. misshandel, rån, grova stölder och nar- kotikabrott. skall som ett led i kampen mot brott med rasis- tiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag upprätta en strategi för att säkerställa att personalen har god kunskap om grunden för dessa brott och om situationen för de grupper som utsätts för dem. Polisens insatser för att förebygga och beivra våld mot kvinnor och barn skall dessutom intensifieras och förbättras. Samarbetet skall utvecklas inom detta område med andra myndigheter inom rättsväsendet och frivilliga organisationer. Polisens arbete med trafikövervakning syftar till att realisera de na- trafiksäkerhetsmålen om färre skadade och dödade i trafiken. Effektiviteten i polisens trafikövervakning är tänkt att öka väsentligt genom det problemorienterade arbetssättet med bl.a. ökad synlighet. Samverkan rörande trafiksäkerhetsarbetet sker bl.a. med och kommunerna. har i samarbete med , Na- turvårdsverket, och en representant från länsstyrelserna utarbetat en miljö- och trafiksäkerhetsstrategi som bl.a. behandlar utvecklingen av tätorternas miljö- och trafiksäkerhet samt syftar till att öka gång-, cykel- och kollektivtrafikens konkurrenskraft. Regional samverkan i skadepreventionsgrupper förekommer även runt om i landet där syftet är att utveckla handlingsprogram som vägledning för att förebygga trafikolyckor. Vad gäller bekämpningen av trafiknykterhetsbrott är polisens insat- ser av betydelse. Antalet utförda alkoholutandningsprov uppgick till 1 065 000 som promillegränsen sänkts och antalet uppdagade trafiknykterhetsbrott stadigt minskat. Polisens hastig- hetsövervakning har ökat på grund av att bris- tande efterlevnad av gällande hastighetsgränser i många fall orsakar svåra trafikolyckor. I syfte att effektivisera trafikövervakningen har övervakningen intensifierats utanför skolor. Vad beträffar polisens möjligheter att förstärka hastighetsövervakningen ytterligare kan näm- nas att och kommit överens om att auto- matisk hastighetsövervakning skall bedrivas vid mobila enheter. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet, den allmänna förskoleverksamheten och skolbarnom- sorgen (barnomsorgen). skall verka för att de mål och rikt- linjer förverkligas som riksdag och regering har fastställt. Verket skall bl.a. följa upp och utvärdera skolväsendet och barnomsorgen, utveckla, kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbete i skolväsendet och barn- omsorgen. Dessutom skall verket sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och tillsyn samt lägga fram de förslag för regeringen som kan föranledas av myn- dighetens resultat och bevakning. skall främja utvecklingen av skolväsendet och barnomsorgen och därvid utarbeta kommentar- material och allmänna råd som stöd till det lokala utvecklingsarbetet. Verket skall också främja kompetensutveckling av skolväsendets och barnomsorgens personal inom nationellt prioriterade områden. skall vidare främja forskning och informera om forsk- ningsresultat liksom informera och sprida kunskap om skolväsendet och barnomsorgen. Verket skall inom sitt ansvarsområde aktivt och medvetet främja flickors, kvinnors, pojkars och mäns lika rätt och möj- ligheter. På uppdrag av regeringen skall utarbeta underlag för regeringsbeslut, svara för insamling, bearbetning och sammanställ- ning av data inom sitt verksamhetsområde samt svara för officiell sta- tistik. Myndigheten har tillsyn över det offentliga skolväsendet och barn- omsorgen, kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning, utbildning vid fristående skolor, riksinternat- skolor, särskilda ungdomshem m.m. Målen för är att genom uppföljning, utvärdering, tillsyn och utvecklingsarbete bidra till att barnomsorgen och skolan utvecklas i enlighet med de nationellt fastställda målen i skollagen (1985:1100) och att värdera verksamheternas kvalitet och likvärdighet och bidra till kvalitetsutveckling av skolan inklusive förskoleklass samt barnomsorg. anlägger perspektiv som likvärdighet, variation och sprid- ning i sin verksamhet. Verket arbetar med kunskapsområdet Elevers hälsa, som handlar om hur barnen mår i skolan, vilket stöd de får och hur skolans struktur och pedagogik kan skapa goda relationer mellan elever och mellan ele- ver och lärare. till skolans hela verksamhet i relation till folkhälso- arbetet sker arbete utifrån två huvudlinjer. Den första utgår från hälsoarbetet som ett samlat begrepp inriktat på skolklimatet och därmed hela skolans arbete. Den andra huvudlinjen avser hälsoarbete som en fördjupning inom olika hälsoområden, där det behövs utvecklas dels ett främjande innehåll dvs. att stärka det friska genom ett främ- jande arbetssätt, t.ex. med elevaktiva metoder såsom dialog i hälso- frågor. Kunskapsområdet hälsa är en del av arbetet inom utvecklingsprogram och syftet med arbetet har varit att arbeta fram en långsiktig strategi för hälsoarbetet i skolan, Elevers hälsa, och att med denna långsiktiga strategi samverka med myndigheter, organisa- tioner m.fl. De frågeområden som även berörs vad gäller barns och ungdomars hälsa är framför allt skolhälsovård och elevvård samt ar- betsmiljö, sex och samlevnad, (alkohol, narkotika och tobak) och mobbning. De verktyg som används för att utveckla hälsoarbetet är t.ex. utvär- deringar, samverkan etc. Verksamheten riktas förutom till den natio- nella nivån till den regionala nivån bl.a. till och till den lokala nivån med dess skolpersonal. samverkar dessutom med de flesta myndigheter och ser det som mycket viktigt för att få till stånd en diskussion och utveckling av hälsoarbetet inom sko- lan. Verket har bl.a. haft ett treårigt samarbete med i arbetet med elva s.k. hälsoskolor (WHO-projekt). av medicinsk metodik (SBU) inrätta- des som en kommitté inom och som myn- dighet . SBU:s huvuduppgift är att vetenskapligt utvärdera me- dicinska metoder. I denna uppgift ingår både prevention, diagnostik, behandling och rehabilitering av olika sjukdomar. I myndighetens upp- gifter ingår också enligt instruktionen (1996:608) för myndigheten att sammanställa kunskapen på ett enkelt och lättfattligt sätt så att den är tillgänglig även för dem som inte har medicinska förkunskaper. I SBU:s uppdrag ingår vidare att sprida information om den samman- ställda kunskapen så att den kommer till användning främst inom sjuk- vården. SBU skall sprida kunskap om beredningens arbete till besluts- fattare och andra på alla nivåer inom den svenska sjukvården. Mål för verksamheten är framför allt att verka för ett rationellt ut- nyttjande av givna resurser genom att utvärdera befintlig och ny medi- cinsk metodik. Utvärderingarna skall vidare vila på en vetenskaplig grund och ske utifrån ekonomiska, sociala, etiska och medicinska ut- gångspunkter. Ett syfte med beredningens verksamhet är således att bi- dra till ökad kvalitet och effektivitet inom hälso- och sjukvården. I SBU:s ansvarsområde ingår prevention av olika sjukdomar både i ett befolknings- och individperspektiv. Verksamhet som har betydelse för folkhälsan är de projekt som beredningen bedriver med sjukdoms- förebyggande inriktning. Som exempel på avslutade projekt som har en folkhälsoprofil kan nämnas behandling av kvinnor med östrogen och att förebygga sjukdom i hjärt- och kärlsjukdomar. Projekt har även gjorts inom mer befolkningsinriktade program som t.ex. längre liv och bättre hälsa, medicinska metoder att sluta röka, behandling av fetma, behandling av alkohol- och narkotikaproblem m.fl. Utvärdering inom tandvården har även lagts till myndighetens verksamhet. i skolan () skall enligt sin in- struktion (1991:1081) arbeta med specialpedagogisk rådgivning och stöd till framför allt kommunerna för att underlätta skolgången för ele- ver med funktionshinder. Stöd ges även direkt till eleverna i skolarbe- tet, till förskolebarn med synskada och deras familjer samt till vuxna dövblinda. Institutet framställer även läromedel för elever med olika funktionshinder. Vidare är institutet central förvaltningsmyndighet för specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter. Myndigheten för- delar även medel inom ett anslag för särskilda insatser på skolområdet. Det övergripande målet för institutet är att underlätta skolgången för elever med funktionshinder, genom att ge råd och stöd till kommuner och till de fristående skolor som står under statlig tillsyn. Institutet har två kärnverksamheter; specialpedagogisk rådgivning och stöd till fram- för allt kommunerna för att underlätta skolgången för elever med funk- tionshinder. Av grundläggande betydelse för en positiv hälsoutveckling är alla människors lika värde och lika rätt. Den verksamhet som institutet be- driver skall bidra till att skapa förutsättningar för delaktighet på lika villkor för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Det är i skola och utbildning som dessa förutsättningar grundläggs och det är här som myndigheten med råd och stöd via konsulenter och genom tillhandahållande av anpassade samt av institutet utvecklade läromedel kan verka för att delaktighetsmålet skall kunna förverkligas. De insatser som myndigheten tillhandahåller kan således indirekt sägas främja hälsa och förebygga sjukdom hos personer med funktionshinder. Verksamheten inom institutet kan definieras som invidinriktad ef- tersom delar av den rådgivande och stödjande verksamheten vänder sig direkt till målgruppen och deras familjer. Det utåtriktade arbetet inom verksamhetsgrenen specialpedagogisk rådgivning och stöd sker genom institutets konsulter. är regeringens expertmyndighet på det jordbrukspoli- tiska området och har ett samlat sektorsansvar för jordbruk, trädgård och rennäring. är även chefsmyndighet för landets distriktsveterinärer och ansvarig myndighet för livsmedelsberedskapen inom totalförsvarets del. Verket är också fondkoordinator och utbetal- ningsställe för EU-stöd och skall därmed administrera den gemen- samma jordbrukspolitiken i enlighet med . Verksamhe- ten regleras bl.a. genom utarbetandet av föreskrifter och ett omfattande rådgivningsarbete sker både av statliga tjänstemän, främst regionala och lokala veterinärer, näringens experter m.fl. Myndigheten skall inom jordbrukets och rennäringens områden ar- beta aktivt för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. skall följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om utvecklingen inom näringarna, bistå regeringen och medverka i det internationella arbetet med jordbruks- och rennäringsfrågorna samt medverka i Sveri- ges strävan att uppnå en från samhällsekonomisk synpunkt mer effektiv och miljöanpassad jordbrukspolitik inom EU. underlag till svenska ståndpunkter i EU. Detta innebär bl.a. att verka för förenklingar och avregleringar inom vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken samt uppmärksamma behoven av för- bättrad djurhållning och förbättrad miljö inom EU. skall vidta åtgärder i syfte att säkerställa ett gott hälsotillstånd hos husdjuren och genomföra skärpta djurskyddskrav, fö- rebygga spridning av och bekämpa växtskadegörare och smittsamma djursjukdomar, åstadkomma ett rikt och varierat odlingslandskap, be- vara den biologiska mångfalden och se till att jordbrukets belastning på miljön blir så liten som möjligt samt skapa förutsättningar för ett livs- kraftigt jordbruk i mindre gynnade områden. Verket ansvarar, som andra myndigheter, för officiell statistik inom sina verksamhetsområ- den. Arbetsområdena inom verket omfattar pris- och marknadsregle- ring, direktstöd till jordbrukare, struktur- och regionalpolitiska stöd, växt- och miljöfrågor, djurfrågor, livsmedelsberedskap och sektors- övergripande frågor. verksamhet syftar till att förhindra att smittämnen som är skadliga för människor överförs från djur till människor via födoämnen. Verkets arbete kan därför sägas ha indirekta effekter på folkhälsan. Exempel på områden som kan ha betydelse för folkhälsan är marknadsbevakning och uppföljningar inom animalie-, vegetabilie- och trädgårdsområdena, tillämpningen av EU:s regleringar som påver- kar utbudet och efterfrågan av produkter inom animalie- och vegetabi- lieområdet samt frukt- och grönsaksområdet. Även distriktsveterinärer- nas arbete med djursjukvård, förebyggande djurhälsovård och kontroll- och bekämpningsprogram har viss betydelse för folkhälsan, liksom ar- bete med djurskydd och nationella smittskyddsfrågor. levererar även underlag till vad gäller hälsokonsekvensbeskrivningar inom kostområdet. Verket bevakar också sjukdomssituationen i andra länder och utfär- dar import- och exporttillstånd för djur och djurprodukter samt admi- nistrerar och granskar handeln med utrotningshotade djur. Jordbruks- verket har vidare ett samordnings- och ledningsansvar för bekämpandet av zoonoser (sjukdomar som kan spridas från djur till människa eller vice versa) i den del dessa infektioner återfinns hos djur. inrättades ett zoonocentrum som lokaliserats till i . Till detta centrum är knutet ett zoonosråd med representanter för , , , samt Lantbruksuniver- sitet. Rådet följer den nationella och internationella utvecklingen på området samt ansvarar för den årliga rapport som tillställs EU-kommis- sionen. Inom EU pågår ett arbete med att etablera en europeisk livsme- delsmyndighet som kan komma att påverka beslut i folkhälso- frågor. är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör livsmedel. Verkets uppdrag styrs till stora delar av livsmedelslagen (1971:511) samt livsmedelsförordningen (1971:807). Målet för är att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och goda matvanor. I förordningen (1996:147) med instruktion för Statens livsme- delsverk framgår att verket aktivt skall medverka till att och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs. Verket skall bl.a. utarbeta normer, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen samt leda och samordna livsmedelskontrollen. Verket skall även informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet samt aktivt medverka till att och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs. skall även verkställa utredningar och praktiskt veten- skapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utveckla metoder för livsmedelskontrollen. arbete med normer, tillsyn, information och kun- skapsuppbyggnad skall i så stor utsträckning som möjligt grundas på internationellt samarbete särskilt inom EU. Vidare skall Livsme- delsverket samarbeta med och i frågor som rör medel som används för missbruksändamål.