sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — Det angavs vidare att sändningarna i marknätet skulle följa svensk lagstiftning och att lokala och regionala sändningar skulle finnas med från början. Av riksdagsbeslutet framgår att digital TV skulle införas i flera steg med möjlighet för statsmakterna att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En parlamentarisk kommitté (dir. 1997:134) följer utvecklingen. SVT har liksom UR tillstånd att sända digitalt till utgången av . Enligt riksdagsbeslutet skall en grundläggande förutsättning för en eventuell utbyggnad vara att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. En eventuell fortsatt utbyggnad skall finansieras av medverkande företag och utan statliga bidrag. att sändningarna inte har ekonomisk bärkraft skall programbolagens tillstånd att bedriva digitala marksändningar inte förlängas efter den första tillståndsperiodens slut. Det beslutades att regeringen skulle ges rätt att bevilja tillstånd att sända i det markbundna nätet till en bred krets av programbolag. Rege- ringen har i omgångar beviljat ett antal tillstånd. finns tillstånd att sända 18 kanaler i det markbundna digital TV-nätet. Enligt riksdagsbeslutet skall valet av sändningsorter göras så att både tätbefolkade områden och glesbygd kom ifråga. Särskilda medel för finansieringen av digital radio och digital TV För att utveckla digitala radio- och TV-sändningar har regeringen anslagit särskilda medel ur rundradiokontot. och 1998 beslutade om en engångssumma på att fördelas med vardera året4. För perioden – 2001 har beslutat om , fördelat med för , för och för . De särskilda medlen fördelas enligt den fördelningsnyckel som gäller mellan bolagen dvs. SVT får av medlen, SR av medlen och UR av medlen. Medlen skall användas för utveckling av tjänster i samband med den nya tekniken och för utsändningskostnader. Digitaliseringen av programbolagens produktionsteknik skall däremot främst bekostas inom ramen för programbolagens ordinarie medelstilldelning. Sammanlagt kommer programföretagen, för perioden –2001, att ha fått i särskilda medel för digital verksamhet. 4 Prop.1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178. Motiven för digital radio Det brukar framhållas att digital distribution av radio har en rad fördelar framför den analoga sändningstekniken. Som sändningsteknik är den billigare än FM och ger bättre ljudkvalitet. Fler kanaler ryms inom ett givet frekvensutrymme än vad som är fallet med analoga sändningar. Därmed ökar möjligheten att tillgodose publiken med nya kanaler och fler program. Kanalutrymmet kan delas, vilket innebär att tillfälliga kanaler kan skapas för t.ex. direktsända presskonferenser och sportevenemang. Det är vidare möjligt att sända text och bild som komplement till ljud. Digital Audio Broadcasting (DAB) är den standard för sändning av digitala ljudradiosignaler som alla europeiska länder kommit överens om. SR anser att det inte finns något alternativ till DAB om man skall ha digitala sändningar. Att sända tillsammans med TV med s.k. DVB- teknik brukar framhållas som ett alternativ. Enligt SR ger DVB dock inte tillräcklig sändningskapacitet och inte heller möjlighet till rörlig mottagning. SR:s sändningar i det digitala marknätet I den rikstäckande frekvensen har SR tillgång till hela sändnings- utrymmet, vilket motsvarar fyra till sex programkanaler beroende på vilken kvalitet som eftersträvas i utsändningarna. I det regionala sänd- ningsutrymmet disponerar SR 25–av det totala utrymmet beroende på område. Återstoden av det regionala sändningsutrymmet har reserverats för den privata lokalradion. Med de särskilda medel för digital utveckling som beslutat om har SR –2001 medverkat till finansieringen av av det rikstäckande sändarnätet så att det når av befolkningen samt det regionala sändarnätet så att det når av befolkningen. Riksprogrammen kan höras i de befolkningstäta delarna av landet medan exempelvis inland fortfarande saknar sändningar. Det regionala nätet är utbyggt i , , och . 248 Distribution SOU 2000:55 SR:s kostnader för de digitala sändningarna –1996 fick SR inga särskilda medel för sina digitala sats- ningar. För perioden har SR däremot fått tilldelning av extra medel ur rundradiokontot. Enligt SR:s beräkningar kommer detta innebära att de vid utgången av kommer att ha fått ca för utveckling av digital radio. De särskilda medlen utnyttjades nästan inte alls . Fram till utgången av hade SR utnyttjat av de särskilda medlen. Resterande reserver samt tillkommande medel, totalt ca , kommer att förbrukas för att finansiera SR:s sändningskostnader i det digitala marknätet. Utöver de särskilda medlen kommer SR till och med att ha använt av egna medel för distribution av digitalradio. Pengarna har frigjorts genom att SR omförhandlade sitt avtal om analoga sändningar med . Ett villkor för att omför- handla avtalet var att istället fick använda de som frigjordes till en utbyggnad av det digitala nätet. Utöver kostnader för uppbyggnad och drift av det digitala sändar- nätet satsar SR medel för programutveckling och nya tjänster i digital radio. Kostnaden för detta uppgår till under till- ståndsperioden fram till och med . Utöver detta läggs också på en digital radioredaktion fram till och med . tecknade SR ett avtal med som reglerar kostnaderna för hela utbyggnaden och sändningarna över det digitala nätet. Avtalet omfattar och avser tidsperioden t.o.m. . I sammanhanget kan nämnas att SR betalade ca för sina analoga sändningar år 19995. Enligt SR:s beräkningar kommer kostnaderna för den digitala utvecklingen att överstiga SR:s förväntade tilldelning av särskilda medel för digital ut- veckling enligt följande: 5 I distributionskostnaden inräknas även kostnader för programinsamling. Kostnader för programinsamling/kontribution. Distributionskostnaderna avser huvudsakligen betalningar till . SR:s kostnader för digital utveckling och digitala sändningar. SR måste således enligt sina beräkningar skjuta till av egna medel . finns ett fåtal digitala radiomottagare på marknaden och sändarkapaciteten är utbyggd endast i vissa delar av landet. Konsumenterna har inte låtit sig övertygas om fördelarna med digital radio. Mycket få har köpt digitala radiomottagare, sannolikt under 2 000 personer. En avgörande faktor är att de mottagare som finns är dyra i förhållande till dagens analoga radiomottagare. Ett ytterligare problem i sammanhanget är, enligt SR, att de kommersiella radiokanalerna inte har börjat att sända digitalt. Riksdagsbeslutet att införa digital radio gav också en möjlighet för kommersiella radiobolag att söka sändningstillstånd hos regeringen. Ett antal kommersiella bolag sökte tillstånd , men drog tillbaka sina ansökningar då de inte ansåg sig kunna acceptera de tillståndsvillkor som föreslagits. har framfört önskemål om att få påbörja testsändningar i . hävdar att det även kan finnas en vilja bland de privata radiobolagen att sända nationellt förutsatt att efterfrågan på digitala radiomottagare tar fart. Företrädare för radio- och hemelektronikleverantörer bedö- mer att marknaden för digital radio skulle kunna utvecklas om pro- gramutbudet blev minst lika omfattande som det är i de analoga sändningarna och om mottagarna blev billigare. Prisutvecklingen kom- mer, enligt radio- och hemelektronikleverantörerna, i första hand att påverkas av efterfrågan på de större marknaderna i och . En ytterligare utveckling som skulle kunna ge ett större konsument- intresse är den senaste tidens försök att förse digital radio med nytt tjänsteinnehåll. Det handlar bl.a. om möjligheter att ta emot digital radio via s.k. palmtopdatorer (handdatorer) och mobiltelefoner samt att kunna använda Internet mobilt. Försöksverksamhet med digital radio i DAB-standard bedrivs av flertalet public service-bolag i . DAB-nät finns utbyggda men når inte någonstans fullständig täckning. Täckningsgraden varierar från till uppemot 50–av befolkningen. I flera euro- peiska länder har även kommersiella radiobolag tillstånd att sända i de digitala näten. Som regel tycks försäljningen av digitala radiomottagare gå trögt även i övriga . är det land som kommit längst i utvecklingen av DAB, men även där är efterfrågan än så länge liten trots att kommersiella kanaler finns med i utbudet och marknaden är betydligt större än den svenska. Tjänster som SR utvecklats i digital radio Inom ramen för det digitala sändningsutrymmet har SR prövat olika typer av nya tjänster, bland annat en 24 timmars musikkanal i P2 och en kanal för finska lyssnare, Finska P7. Den digitala tekniken har också använts för att skicka programrelaterad information såsom bilder på medverkande, väderprognoser och trafikinformation. Internet och andra sändningsformer Utvecklingen där medier satsar på tjänster i annan distributionsform än den för det specifika mediet traditionella distributionsformen kommer att accelerera . Ett tydligt exempel på detta är Internet där så gott som alla medier som t.ex. tidningar, TV, radio och nyhetsbyråer finns representerade. Denna utveckling innebär, enligt SR, att det är nödvändigt för public service-radion att finnas på Internet. SR:s skäl för att satsa på Internet är flera. Det blir möjligt att ta del av SR:s program oavsett var man än befinner sig i världen. SR:s program kan vidare göras mer tillgängliga genom att lyssnarna via programarkiv kan ta del av programmen närhelst och varhelst de vill. Innan allmänheten kan erbjudas program via personligt val på Internet måste dock ett antal frågor kring upphovsrätter och teknik lösas. Internet används mest av de yngre, vilket också är den grupp som SR haft svårast att nå via traditionell etersändning. Fördjupande programinformation kan således locka de yngre till att lyssna på radio. SR räknar vidare med synergieffekter i produktionen genom att likartade program/tjänster kan tillhandahållas via digitalradio och Internet. SR:s önskemål vad gäller digital radio och Internet SR menar att det måste få ta tid att etablera ny teknik och nya tjänster. Utan långsiktighet och uthållighet är alla insatser bortkastade, enligt SR. För att digital radio skall kunna ersätta den analoga radion krävs att ett heltäckande riks- och regionalt nät etableras, att SR kan erbjuda nya och för konsumenterna attraktiva tjänster i det digitala utbudet, att kommersiella bolag ges tillstånd att sända och att digitala radiomot- tagare kan erbjudas till attraktiva priser. Om bara en eller två av dessa förutsättningar finns riskeras genomförandet av digital radio eller i vart fall blir genomförandetiden lång, enligt SR. Det är därför, enligt SR, viktigt att regering och riksdag medverkar till ett snabbt genomförande av digital radio. SR vill att fattar ett långsiktigt beslut om digitala sändningar fram för att säkra företagets och lyss- narnas investering i digital utrustning6. Eftersom de digitala näten finansierats med engångsmedel saknar SR finansiering för såväl fortsatt drift av befintliga sändare som etablering av nya sändare . SR bedömer, mot bakgrund av att genomförandet av digital radio beräknas ta tid, att de behöver sända både analogt och digitalt under kommande tillståndsperiod. När SR:s nuvarande avtal med löper ut vid slutet av utgår SR från att ett nytt avtal om digitala radiosändningar träffas med . För att få en uppfattning om vad ett fullt utbyggt nationellt och regionalt digital radionät skulle kosta för SR:s del har utredningen talat med företrädare för . Ett fullt utbyggt rikstäckande digitalt nät motsvarande 99,8 procents befolkningstäckning och kapacitet i hela landet motsvarande en till två kanaler i det regionala digitala nätverket skulle betinga ca 250–(inkl. moms)7 i årliga 6I sammanhanget kan nämnas att man i , i syfte att underlätta marknadens anpassning till digital radio, fattat beslut om 12-åriga tillstånds- perioder för de bolag som sänder digital radio. 7Enligt beräkningar bär inte SR hela kostnaden för sändningar i det regionala nätet. Om SR skulle göra det skulle sändningskostnaderna bli högre. sändningskostnader som till helt övervägande del skulle bäras av SR8. Enligt kan dock sändningskostnaderna variera beroende på bl.a. vilken sändningskvalitet som SR vill uppnå och hur ett regionalt nätverk byggs upp. Som jämförelse kan nämnas att SR för sin digitala distribution beräknar betala ca för en täckningsgrad motsvarande av befolkningen i det nationella sändarnätet och i det regionala sändarnätet. SR menar att den rådande fördelningsnyckeln mellan programbolagen inte kan användas som utgångspunkt vid tilldelningen av särskilda medel för digital distribution. SR:s digitala distributionskostnader är i realiteten högre än tilldelningen av särskilda medel. Något som, enligt SR, talar för en fortsatt utbyggnad är att radion som mobilt medium kräver ett relativt stort och sammanhängande täckningsområde för att vara intressant för lyssnarna. I samband med en utbyggnad av de digitala sändarnäten bör, enligt SR, beslut fattas om när de analoga näten skall stängas. SR anser vidare att ett avveck- lingsdatum skulle kunna samordnas med övriga europeiska länder. Detta skulle ge fabrikanterna möjlighet att tillverka större serier av digitala radiomottagare och därmed få ner priset på mottagarna. SR har till utredningen redovisat ytterligare två alternativ för utvecklingen av digitalradio. Ett nollalternativ där SR inte får några extra medel ur rundradiokontot och ett alternativ där digitalradioverksamheten förutsätts drivas på nuvarande nivå. Om SR inte får några särskilda medel ur rundradiokontot kommer de att tvingas inleda en förhandling med om en avveckling av digitalradiosatsningen. Avvecklingskostnaderna kan variera beroende på vilka förutsättningar som finns för en alternativ användning av digitalradionätet. Även om alternativa användningar finns är det, enligt SR, troligt att det fortfarande kommer att finnas vissa avvecklingskostnader. Ett annat alternativ är att SR ges resurser för att täcka de nuvarande distributionskostnaderna. Resurstilldelningen bör vara högre än den man fått eftersom sändningskostnaderna inte kompenseras med den fördelningsnyckel som tillämpas mellan programföretagen. Med utgångspunkt i SR:s beräkningar bör kostnaden för att upprätthålla sändningarna på nuvarande nivå ligga kring 8 Det bör noteras att UR även sänder sitt utbud i digital radio och därför bär och kommer att bära en mindre del av kostnaderna för nätet. betalar UR ca (inkl. moms) för sina DAB-sändningar, vilket kan jämföras med SR:s kostnader på ca (inkl. moms) för DAB-sändningar. (inkl. moms) . Om SR endast får medel motsvarande distributionskostnaderna pekar SR på att de inte kommer ha råd att utveckla nya tjänster/program i DAB. SR vill utnyttja Internet mer för utsändning av ljud, text och bild. Enligt SR behövs tillgång till utökad överföringskapacitet och ljudkvalitet. De upphovsrättsliga frågorna behöver också lösas. Dagens radiolyssnande via Internet är ineffektivt, åtminstone i direktsändning. Kostnaderna för att hyra Internetkapacitet är, enligt SR, avsevärda. SR ger som exempel att kapacitet motsvarande 50 samtida lyssnare kostar ca . SR önskar särskilda pengar för att sända via Internet. Genom s.k. multicastingteknik kan fler ta del av direktsända radioprogram via Internet och till ett lägre pris. Hur mycket lägre pris är dock svårt att uppskatta då multicastingtekniken inte är färdigutvecklad. Därtill kommer eventuella upphovsrättskostnader. Kostnaderna för att sända parallellt påverkas bl.a. av ett eventuellt stängningsdatum för de analoga sändningarna, utbyggnadsgrad i de digitala sändarnäten, kostnad för analoga avtal, eftersträvad kvalitet i sändningarna, möjligheten att låta privata radiobolag sända i marknätet och om finner möjligheter att sälja överkapacitet i marknätet till andra aktörer och för andra användningsområden än radio. Utvecklingen för flertalet av de faktorer som påverkar parallell- sändningskostnaderna är alltför osäkra för att en kostnads- beräkning skall kunna göras med någon större precision. En uppskatt- ning med utgångspunkt i dagens kostnader för digital och analog distribution är dock möjlig att göra. Med utgångspunkt i ett oförändrat pris för de analoga sändningarna () och att digital- radiosatsningen hålls på en miniminivå (ca ) skulle den årliga kostnaden för parallellsändningar blir ca (inkl. moms) i dagens prisläge. Om ambitionsnivån för digitalradio- satsningen höjs ökar givetvis parallellsändningskostnaderna. Att ha ett fullt utbyggt digital sändarnät (enligt beräkningar) parallellt med dagens analoga sändarnät skulle ungefärligen kosta (inkl. moms). Motiv för digital TV Digitala TV-sändningar medför ett bättre utnyttjande av existerande frekvensutrymme, möjlighet till dubbelriktad kommunikation med tittarna (interaktivitet) och bättre bildkvalitet. Det är dessutom billigare att sända TV digitalt jämfört med analogt. I förhållande till andra digitala sändningsalternativ (satellit, kabel och bredband) har det mark- sända digitala nätet vissa fördelar. Det är mindre störningskänsligt än satellit, det medger regional nedbrytning, det har potential att nå fler till en lägre kostnad än bredband och kabel, det medger mobil mottagning och slutligen kan konsumenten lättare än för de andra alternativen byta mottagningsplats för de digitala sändningarna, exempelvis från huset till sommarstugan (portabilitet). Ytterligare fördelar som har med marknadssituationen att göra är att marknätet konkurrerar med satellit- och kabelalternativen, vilket stimulerar konkurrensen på marknaden för digital TV-distribution och därmed verkar för en prispress som gynnar konsumenterna. Nackdelar i förhållande till andra digitala distribu- tionsformer är att det marksända alternativet har mindre kapacitet för interaktivitet än bredband och att det i rikstäckande sändningar är dyrare att sända än satellitalternativet En övergång från analog till digital sändningsteknik skulle innebära att frekvensutrymme frigjordes. Post och () har undersökt vilka framtida användningsområden som det frigjorda frekvensutrymmet skulle kunna ha9. PTS anser att mobil telekom- munikation har en stor betydelse för ekonomi och att den blir allt viktigare för sysselsättningen Enligt PTS bör delar av det frekvens- utrymme som utnyttjas för digitala och analoga TV-sändningar avsättas för mobila teletjänster. I ett underlag till (Ku 1997:06) har konsultfirman beräknat värdet av det frekvensutrymme som frigörs om de analoga sändningarna läggs ner. Baserat på uppgifter från där ledigt frekvensutrymme auktionerats ut till privata bolag skulle värdet av att få disponera det fre- kvensutrymme som frigörs kunna uppskattas till . De amerikanska auktionerna kan dock inte direkt jämföras med svenska förhållanden. Värdet av frekvenserna kan därmed vara både högre eller lägre. 9 Den framtida användningen av frekvensområdet , PTS, . SVT:s och UR:s10 digitala sändningar täcker det markbundna digitala TV-nätet av landets hushåll. Sändarnäten är utbyggda i fem regioner – Stock- holmsområdet med och , med omnejd, södra och nordöstra , norra samt och med omnejd. Det finns fyra sändningsfrekvenser som delas mellan SVT och ett antal kommersiella bolag. SVT förfogar över en egen sändningsfrekvens (multiplex). I den sänds SVT1 och SVT2, SVT24 och fem regionala digitala kanaler. Det statliga bolaget har byggt ut det markbundna digitala TV-nätet till nuvarande täckningsgrad samt ansvarar för sändningar och underhåll av nätet. som är ett dotterbolag till ansvarar för kundhantering (kortadministration, debitering m.m.) i det markbundna nätet. Boxer, också ett dotterbolag till , ansvarar för uthyrning av mottagarutrustning till hushållen. Utrustningen och abonnemang på programutbudet erbjuds i ett samlat paket. Mottagar- utrustningen kan också köpas. Flertalet hushåll har dock valt att hyra utrustningen. har beslutat att bygga ut det markbundna digitala TV-nätet till 70 procents täckning av befolkningen. har de bolag som sänder i det digitala marknätet tillstånd att sända till en täckningsgrad motsvarande av befolkningen. Tillstånd att sända utöver en befolkningtäckning på förutsätter stats- makternas ställningstagande. SVT1, SVT2 och SVT24 sänds även digitalt via satellit. SVT har tecknat ett avtal med Nordiska satellitaktiebolaget (NSAB) om satellit- kapacitet och med om kundhanteringen. För att kunna ta emot SVT:s digitala marksändningar måste tittarna använda ett programkort från . SVT motiverar sitt val att lägga sig bakom kortet bl.a. med att korten kan göra det enklare att ta in TV-avgifter, att det av upphovsrättsliga skäl är bra att känna till det antal som abonnerar på SVT:s program, att kunskap om var hushållen finns är värdefullt vid en eventuell stängning av de analoga näten samt att korten ger möjlighet för framtida betaltjänster. i andra länder har valt att erbjuda sina tjänster i okodad form, dvs. Då behövs inget samröre med åtkomstsystem eller 10 UR har egen sändningsrätt i det digitala TV-nätet, men utnyttjar sändnings- utrymme i SVT:s kanaler. Avsnitten om digital TV berör därför främst SVT:s digitala distribution. För en redovisning av UR:s digitala satsningar hänvisas till kapitel 8. Relationen till tittarna blir då densamma som gäller för analoga sändningar. I satellitsändningarna är det dock av rättighetsskäl nödvändigt för SVT att liggabakom kortet. Enligt anslagsvillkoren skall både SVT:s och UR:s program vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. Detta utesluter dock inte, enligt anslagsvillkoren, att en avgift tas ut för tillhandhållande och hantering av programkort för marksänd digital TV. betalar konsumenterna en avgift på och kort till . Avgiften tillfaller och inte i någon del de bolag som sänder. Avgiften gäller oavsett vilket utbud i det marksända digital TV-nätet som konsumenten vill ha. SVT förhandlar även med satellitoperatörer om sändning av de regionala digitala kanalerna, vilket, enligt SVT, är en förutsättning för att satellit skall bli ett fullvärdigt alternativ till marksändningar. SVT har separata avtal med för analoga respektive digitala sändningar. Avtalet om satellitsändningar med är inte exklusivt. SVT förhandlar också med Viasat om att finnas i denna operatörs utbud. SVT:s kostnader för digital TV Av SVT:s budgetunderlag för respektive framgår att SVT för perioden –1999 sammanlagt fått i särskilda medel för utveckling av digitala sändningar. SVT har förbrukat av dessa medel. Det innebär att det finns som reserverats samt tillkommande ca – totalt – att förbruka . I likhet med vad som var fallet för förbrukades enbart en liten del av de digitala medlen . hade SVT förbrukat ca av de särskilda medlen. Medlen användes dels till de olika tekniska installationer som krävs för digitala utsändningar, dels till investeringar och andra förberedelser för de nya program- verksamheterna, där SVT24 representerar den största kostnaden. har ca förbrukats. Huvuddelen av denna medelsförbrukning avser kostnader för SVT24 och de fem regionala kanalerna. SVT:s avtal med innebär bl.a att SVT kommer att få betala för varje tillkommande abonnent i det digitala marknätet. och kommer kostnaderna för distribution av digital-TV att öka eftersom antalet abonnenter förväntas öka (se vidare under avsnittet parallellsändningskostnader i detta kapitel). I de analoga näten sänds SVT1 och SVT2. För detta betalar SVT ca (inkl. moms)11 och UR (inkl. moms). SVT har, till skillnad från SR, inte betalat något för sina digitala sändningar. kommer att börja ta ut en avgift från de bolag som nyttjar det digitala nätet antingen då 100 000 programkort sålts och aktiverats eller . Vid slutet av hade ca 100 000 hushåll i landet skaffat utrustning för att ta emot digitala TV-sändningar. Den helt övervägande delen hushåll hade köpt utrustning för att ta emot via satellit eller kabel. hade ca 16 000 boxar sålts som som var anpassade till mottagning av TV från det markbundna nätet.