sou · GOB351d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Tidsrymden inom vilken kompetenskontoavsättning måste användas för avsett ändamål för att tvångsåterföring inte skall ske bör sättas till 5–. Skattekredittiden blir således högst 5–. Av kontrollskäl är svår att tillämpa då löntagardeklarationer inte sparas längre än . Det förhållandet att systemet är öppet och att den skattskyldige kan disponera medlen för andra ändamål kräver en striktare och mera kortsiktig målinriktning för att stödsystemet skall användas på avsett sätt. Statens kostnader kommer att huvudsakligen bestå av den ränteförlust som uppstår på grund av skatteuppskovet medlen innestår på kompetenskonto (högst ) plus den förlorade skatten på skattebefriad del av avkastningen. Med hänsyn till de uppsatta statsfinansiella kostnadsramarna torde man , liksom i IKS-systemet få begränsa det årliga avsättningsutrymmet till exempel- vis högst 1/2 prisbasbelopp (), vilket ger möjlighet till maximalavsättning från en årlig förvärvsinkomst på . bör nya avsättningar inte tillåtas när behållningen upppgår till 10 prisbasbelopp av skäl som redovisats vid behandlingen av IKS. Det är naturligtvis enklare att endast sätta upp en maximigräns för hur mycket som sammanlagt får finnas på kompetenskontot utan någon tidsgräns innan vilken uttag eller återföring till beskattning måste ske. Då skulle kontrollen endast behöva avse årets avsättning plus att kontots behållning inte får överstiga maxbeloppet. Den typ av konto- system som bankerna redan infört i för skogskonto resp. Upphovs- mannakonto med preliminärskatteavdrag och kontrolluppgiftsskyldig- het kan också med vissa justeringar användas för kompetens- utvecklingskonton. För upphovsmannakonto gäller att medlen skall insättas på särskilt bankkonto som tillhandahålls av banksystemet. I skogskontosystemet utgör varje års avsättning ett särskilt konto. Endast konto i en bank tillåts av kontrollskäl. Detsamma bör gälla för kom- petenskontosystemet. Genom fondsparandets ökande popularitet bör också möjlighet till fondsparande på särskilt fondkonto byggas in i Den korta spartiden kombinerat med att medlen måste lyftas och de risker för framtvingad förlustframtagning kan dock tala mot en sådan möjlighet. Fondbolagen kan förväntas vara beredda att tillhandahålla sådana konton. Ur skatteadministrativ synvinkel är det viktigt att kontosystemet och kontroll av insättningar och uttag sköts av de förvaltande institutionerna. Eftersom systemet är öppet torde, trots att en normalavkastning i slutändan skall vara skattefri, det vara nödvändigt att pengarna kvarstår på kontot ta ut kapitalinkomstskatt på vanligt sätt och vid uttag för studier ge en skattereduktion motsvarande tidigare beskattning av avkastningen. För den som inte använder sina medel för kompetensutveckling måste vid uttagstillfället en återföringsavgift påföras för att ta tillbaka den skattesubvention som själva skatte- uppskovet medfört. Mest praktiskt torde vara att alla uttag och till beskattning återförda belopp automatiskt beläggs med en inkomstskatt motsvarande den tidigare givna skattereduktionen jämte en återförings- avgift (statens ränteförlust på skatteuppskovet). De, som kan visa att medlen använts för kompetensutveckling får fristående från dekla- rationen under löpande år begära återbetalning av återföringsavgiften och erlagd skatt på den löpande avkastningen från skattemyndigheten. Denna återbetalning bör ligga utanför taxeringssystemet och det normala uppbördssystemet. Här uppstår samma kontrollproblem som ovan diskuterats under IKS-systemet med behov av certifiering etc. I detta system blir det dock endast skattemyndigheten som i samband med återbetalningen av återföringsavgiften för den, som använt medlen för studier, behöver kontrollera via dataregistret över kvalificerande utbildningar om förutsättningarna för återbetalning föreligger. De förvaltande institutionerna behöver ej företa några kontroller. Som systemet är uppbyggt med skattereduktion, återföringsavgift och återbetalning av avkastningsskatt jämte återföringsavgift berörs inte taxeringssystemet utan endast uppbördssystemet. Härigenom upp- står inga problem med tillämpningen av förenklad självdeklaration. Däremot krävs införandet av särskilda uppbördsrutiner för att hantera systemets olika betalningsströmmar och för att lagra uppgifter på den avkastningsskatt som erlagts för avkastningen på kompe- tenskontot. Liksom i IKS-systemet bör i detta system uttagna medel inte ingå i gränsbeloppet för tillåten inkomst i studiemedelsystemet. Också i detta system torde det vara möjligt att tillåta arbetsgivar- bidrag enligt samma principer som i diskuterats beträffande IKS- systemet. Om man vid en diskonteringsränta på förutsätter att 1 miljon skattskyldiga med en genomsnittlig marginalskatt på avsätter var blir den statsfinansiella årliga kostnaden för skattefriheten på avkastningen , vartill kommer 100–för skatteuppskovet. Det betyder att det bör finnas utrymme för en viss kompetenspremie också i detta system. Utbe- talningen av denna premie kan samordnas helt med återbetalningen av återföringsavgiften. Om det skulle visa sig finnas utrymme också för en kompetenspremie, skulle man kunna förenkla systemet genom att slopa återbetalningen av erlagd skatt på den löpande avkastningen och i stället öka kompetenspremien med motsvarande belopp. Beträffande lösningen på de frågor av allmän karaktär, som inte berörs av om ett stängt eller öppet system används och som redan har behandlats under IKS-systemet, hänvisas till den behandlingen för att undvika onödiga upprepningar. I syfte att på ett enkelt sätt beskriva den administrativa gången i systemet ges i det följande ett praktiskt exempel på systemets funktion. Schematisk översikt av alternativt förslag till öppen modell för kompetenskonto. Förutsättningar: En skattskyldig avsätter till KompK. 5 uttas avsatt belopp plus avkastningen, som uppgått till i genomsnitt . Normalavkastning anses vara . Statens ränta vid beräkning av återföringsavgift på skattekredit utgör också . Skattereduktionen liksom skatten vid uttag antas uppgå till . Observera att särskilt konto upprättas avsättning sker, varför sammanslagning av olika års avsättningar aldrig skall ske vare sig vid taxeringen eller uträkningen av återföringsavgift eller utbetalning av subventionsbelopp. d)För avsättning till KompK med 10 000 krden 15 dec.år 1, utfärdar banken vid taxeringen år 2 särskild kontrolluppgift om Kompkonto- avsättning år 1 (Kompkonto 1). På grundval härav medges skatte- reduktion = (obs skattereduktionen påverkar ej taxeringen eller deklarationen utan endast uppbörden) e)År 2–5 utfaller ränta . Banken utfärdar särskild kontrolluppgift om Kompkonto 1 med ursprungligen avsatt belopp och avkastning samt för beskattningsåret (sammanlagt insatt belopp och avkastning hålls avskilda från varandra) och drar sedvanlig källskatt på avkastningen för beskattningsåret, dvs . Avkastningen ingår i sedvanligt deklarerad kapital- inkomst. f)År 5 uttas hela beloppet. Av bankens kontrolluppgift för år 5 vid taxeringen år 6 framgår såväl ursprungligen insatt belopp och kvar- hållen avkastning, samt uttag av avkastning (anses först uttagen) och av insatt belopp. I exemplet har allt uttagits. Banken uttar sed- vanlig källskatt på årets avkastning. g)Vid skatteuträkningen vid taxeringen år 6 påför skattemyndigheten återföringsbelopp med 1 tidigare given skattereduktion på avsatt belopp år 1 2 ränta på skattekrediten år 1-5 på = (5 x ca ) 500kr Totalt ca som läggs till den slutliga skatten som den skattskyldige skall betala. För skattskyldig som ej använt medlen för kompetensutveckling är nu situationen nollställd med annat icke subventionerat sparande. h)Skattskyldig som uppvisar studie- eller annat erforderligt intyg in- sänder dessa till skattemyndigeten (när så önskas under det år pengarna uttas för att användas till studier eller annan kompetens- utveckling, frikopplat från taxeringen för att den skattskyldige inte skall behöva vänta ända till dess taxeringen är klar och skatte- debitering skall ske, vilket kan ske efter det att stu- dierna, etc. påbörjats), som p.g.a. härav och i enlighet med utbild- ningens klassificering i dataregistret över certifierade utbildningar och bankens löpande kontrolluppgifter (som lagrats i datasystemet) återbetalar 1 1)räntan på skattekrediten (se d) 2 ovan) och 2 2)skatt på normalavkastning under (år 2-4 då Kompkontots ingångssaldo fastställs först den 31/1, varför ingen subventionering av räntan kan utgå förrän för år 2) på insatt belopp, (4 x ca = ) . Totalt , vilket alltså utgör den sammanlagda skattesubventionen för en avsättning på 1 och uttag av hela beloppet 5. Beräkningar av livsinkomster med och utan kompetenskonton Dessa beräkningar skall ses som illustration av effekter på livsin- komsten för de fyra typfallen. Resultaten bygger helt på antaganden om att studier inte kan ske utan kompetenssparande och på en tänkt löne- utveckling efter studierna. Med detta sagt illustrerar kalkylerna på ett detaljerat sätt avkastningen på studier, enligt de antaganden vi gjort, som kan bli möjliga genom ett sparande i kompetenskontot. De fyra typfallen lever två liv, ett med kompetenskonton och ett utan, helt enligt dagens regler. Beräkningarna syftar till att jämföra för- delningseffekter på livsinkomsten och på likviditetssituationen , i huvudsak under förutsättning att studier endast blir möj- ligt i fallet med kompetenskonto. Räntan har satts till årli- gen och den genomsnittliga inflationen till , varför den reala avkastningen i systemet är . Beräkningarna utgår från gällande skatteregler för , i fallet med kompetenskonton givetvis justerade med de specialregler som gäller i detta system. Kommunalskatten har satts till 31,48 (genomsnitt 1999). Individen har endast löneutveckling i samband med byte av yrke (efter studierna). I övrigt täcker löneökningen inflationen , var- för individens reallön är oförändrad. Detta antagande är gjort för att förenkla beräkningarna. Pensionen är beräknad enligt det nya pensionssystemets regler. Detta har skett med en schablon. De av lönen under yrkes- livet som avsätts till fördelningssystemet har omvandlats till en pen- sionsannuitet beräknad under förutsättning att individen lever som pensionär och dör . Avkastningen i denna beräk- ning är inte utan – vilket är den miniminorm som gäller. (Annars beräknas annuiteten med löneutvecklingen.) Vidare har under yrkeslivet av lönen avsatts i premiereserv- delen. Detta konto förräntas och vid yrkeslivets slut beräknas på motsvarande sätt en annuitet på basis av kontosaldot. I denna beräkning har räntan satts till . I fallet med kompetens- konto omvandlas saldot på detta till en pensionsannuitet med räntan . Pensionen består således i dagens system av två komponenter, fördelningssystemet och premiereservsystemet. I fallet med kompe- tenskonto tillkommer ytterligare en komponent, ett eventuellt saldo på kontot. I beräkningarna för studiestöd gäller reglerna i det nya systemet som börjar gälla 1/7 2001. I övrigt är beräkningarna rena från övriga bidrags och subven- tionssystem eftersom dessa är lika i båda fallen och inte påverkar jäm- förelsen. Detta medför också att vi inte tar hänsyn till eventuella mar- ginaleffekter via bidrags- och subventionssystem vilket under vissa antaganden kan överskatta skillnaden mellan att studera och att inte studera. 2 De fyra typfallen I detta avsnitt presenteras resultaten för de fyra typfallen. Individen är metallarbetare som sparar 6.000 på ett kompetenskonto. Årslönen är i detta skede före skatt, vilket ger individen en disponibel inkomst om i dagens system och i systemet med kompetenskonto. Att den disponibla inkomsten inte blir lägre efter sparandet i fallet med konto beror på skatteeffekten som en följd av att sparandet är avdrags- gillt. För denna individ har vi gjort två alternativa beräkningar. En där studier faktiskt sker i båda systemen och en där studier inte blir möjligt utan kompetenskontot. (För de övriga fallen har vi endast räknat på effekter i det senare fallet.) Under studierna som tar går individen ned på 75 procents arbetstid, varför bruttolönen blir och netto i dagens system. Individen tappar således ca i disponibel inkomst under studieåret. I systemet med kompetenskontot tar individen ut , vilket efter de speciella skattereglerna och studiebidrag om (enligt reglerna i nya studiemedelssystemet) är tillräckligt för att hålla individens disponibla inkomst oförändrad. Kvar på kontot har indivi- den ca som står inne och förräntas resten av individens liv. Individen som studerar i dagens system har i våra beräkningar endast ett studiebidrag om varför individen tap- par en väsentlig del av sin disponibelinkomst. Individen blir efter studierna, , arbetsledare varför årslönen brutto stiger till och netto till . Vi pensioneringen erhåller individen i fallet med kompetenskonto i pension (brutto) och ca netto. I dagens system blir pensionen marginellt lägre () – vilket för- av att individen inte har något sparande i kompetenskontot. Resultaten för livsinkomsten i de båda systemen sammanfattas i nedanstående tabell. Tabell 1 Disponibel livsinkomst, fall A, (kronor) uppdelat på yrkes- liv och pension i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsätt- ning att studier sker i båda fallen. Dagens systemMed komp.konto Diff Som framgår är effekterna på livsinkomsten marginella. Skillnaden förklaras av att individen i kompetenskontosystemet kan spara skatte- subventionerat för att täcka inkomstbortfallet vid studierna. I dagens system slår inkomstbortfallet igenom helt på livsin- komsten. Den andra delförklaringen är att pensionen i fallet med kom- petenskonto bli högre. Saldot på kontot förräntas till en något högre pension. Detta belyser också potentialen i ett premiereservsystem, ett mindre belopp som blir kvar på kompetenskontot efter studierna för- räntas till en pension som totalt blir nästan högre jämfört med dagens system. Resultatet i tabell 1 visas nedan i diagramform. Figur 1 Disponibel livsinkomst, fall A, (kronor) i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier sker i båda fallen Disponibelinkomst med och utan kompetenskonto Som framgår av figuren är inkomsten i de båda systemen mycket lika. Den stora skillnaden märks under studieåret. Fallet i disponibelinkomst utan kompetenskonto blir mycket kraftigt. innan studierna är inkomsten något lägre i fallet med kompetenskonto, vilket förklaras av sparandet. Ytterligare en analys är om man antar en individ i kompetenskonto- systemet som inte använder kontot till studier utan som under samma förutsättningar som ovan tar de fyra åren av sparande till pension. I detta fall blir livsinkomsten kraftigt lägre, totalt i detta fall ca lägre. Detta beror förstås på att individen får ett förhållandevis stort lönelyft som ett resultat av sina studier som i detta scenario ute- blir. Beräkningen ovan förutsätter emellertid att individen i dagens sys- tem faktiskt klarar ett kraftigt fall i sin disponibelinkomst. I det alternativa scenariot är detta inte möjligt – utan dagens system ute- stänger individen från utbildning och den därmed följande löneök- ningen. Då blir skillnaden mellan systemen betydligt större. Tabell 2 Disponibel livsinkomst, fall A, (kronor) uppdelat på yrkesliv och pension i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto. Dagens system (A) Med komp.konto (B) Diff (B-A) Totalt kommer individen i systemet med kompetenskonto ha en dispo- nibel livsinkomst som är drygt en miljon högre. Huvudförklaringen är den högre lönen under yrkeslivet. Men den högre lönen slår även ige- nom i en högre pension. I detta perspektiv framstår möjligheten att med ett kompetenskonto vidareutbilda sig som mycket gynnsamt. I nedan- stående figur visas exemplet i tabell 2 i diagramform. Figur 2 Disponibel livsinkomst, fall A, (kronor) i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto. Disponibelinkomst med och utan kompetenskonto I diagrammet syns den stora skillnaden tydligt. av lägre disponibel inkomst i fallet med konto blir inkomsten väsentligt högre för individen som studerat. Individen (kvinna) har arbetat sedan hon var och innan dessa skaffat sig en utbildning som lärarinna i ämnet bild. Hon började yrkeslivet med i lågavlönade arbeten, i denna kalkyl har antagits att lönen (brutto) dessa år var . Eter detta har hon arbetat som bildlärare tills hon blir , med en bruttolön om . har hon sparat vilket med de skatteregler som gäller för systemet med kompetenskonton ger henne en disponibelinkomst om ca . (hennes 43:e) tar som tjänstledigt motsvarande 25 pro- cent på helårsbasis för att studera motsvarande av en heltid. Hon behöver ta ut 32.000 från sitt kompetenskonto för att ha en oför- ändrad disponibelinkomst . av deltidsstudier i företagsekonomi öppnar hon på halvtid en hantverksbutik och arbetar kvar som bildlärare på halvtid. Vi har förutsatt att hantverksbutiken ger en avkastning som är något högre än lönen som bildlärare. Därför stiger den totala årslånen från de tidi- gare 217.000 till . I dagens system utan kompetenskonto förutsätter vi att studierna inte blir av utan att hon fortsätter som bildlärare hela yrkeslivet. Jämförelsen av livsinkomsten i de båda fallen blir som i tabellen nedan: Tabell 3 Disponibel livsinkomst, fall B, (kronor) uppdelat på yrkesliv och pension i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto Dagens system Med komp.konto I fallet med kompetenskonto blir den totala disponibla livsinkomsten ca högre, lika fördelat på yrkesliv och pension. Förkla- ringen är förhållandevis enkel. Den högre lönen under yrkeslivet efter studierna i fallet med kompetenskonto ger efter skatt effekten om och den högre lönen ligger också till grund för att pen- sionen blir ca högre efter skatt. Utvecklingen i tabellen illustreras i nedanstående figur. Figur 3 Disponibel livsinkomst, fall B, (kronor) i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto. Disponibelinkomst med och utan kompetenskonto av sparande i fallet med kompetenskonto ligger dis- ponibelinkomsten något lägre än i dagens system. Därefter ger stu- dierna utdelning och resulterar i en högre disponibelinkomst både under yrkeslivet och under pensionsåldern. Individen (man) har arbetat (sedan han var 22) år som försäljare med en årslön (brutto) om . Eftersom hans utbildning (gymnasieekonom) är gammal kan han inte utan vidareutbildning behålla sitt arbete. Mellan 44 och 46 sparar han på sitt kompe- tenskonto. Detta ger honom efter avdrag för sparandet en disponibel inkomst om 177.600 att jämföra med 183.100 utan sparande i kompetenskontot. går han ned på 90 procents arbets- tid. Med uttag från kompetenskontot om ca kronor kan han hålla sin disponibelinkomst oförändrad. Under går han ned i arbetstid motsvarande och behöver då ta ut ca för att ha en oförändrad disponibelinkomst. deltar hon i en vidareutbildning. Vi antar i detta exempel att dessa studier är tillräckligt för att han skall kunna behålla sitt arbete. Efter de två åren som delvis innehållit kompetensutveckling kan han därför behålla sin ursprungliga lön yrkeslivet ut. För att få en jämförelse med ett scenario i dagens system, där kom- petensutvecklingen inte blir möjlig eftersom individen inte har något kompetenssparande, antar vi att han utan utbildningen blir arbetslös . Detta år erhåller han arbetslöshetsförsäkring enligt gällande reg- ler. Därefter får han ett nytt arbete, men ett lägre betalt. Vi antar att han istället för de tidigare 288.000 i bruttolön tvingas gå ned till . Resultaten sammanfattas i nedanstående tabell. Tabell 4 Disponibel livsinkomst, fall C, (kronor) uppdelat på yrkesliv och pension i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto Dagens system Med komp.konto Påverkan på livsinkomsten blir mycket kraftig. I fallet utan kompetens- konton (Dagens system) blir den totala disponibla livsinkomsten ca lägre. I huvudsak beror detta på att inkomsten under yrkeslivet blir så väsentligt lägre om individen tvingas gå ned i lön. Detta får även genomslag i pensionen som blir lägre i fallet utan kom- petenskonto. Utvecklingen illustreras i nedanstående figur. Figur 4 Disponibel livsinkomst, fall C, (kronor) i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto. Disponibelinkomst med och utan kompetenskonto Individen (kvinna) har arbetat som butiksbiträde . Hon har en årslön om (brutto). Fr.o.m. 22 till sparar hon i sitt kompetenskonto. Med avdragsregler för sparandet blir hennes disponibelinkomst (att jämföra med i dagens system). tar hon tjänstledigt på för att komplet- tera sina gymnasiestudier. Hon tömmer nästan hela sitt konto med ett uttag om som tillsammans med studiebidrag om 52 000 (hon kan få det högre bidraget eftersom hon läser på gymnasienivå) räcker för att hålla disponibelinkomsten oförändrad detta år. Hon fort- sätter emellertid att studera på heltid (och vara tjänstledig ) får hon förlita sig på studiemedels- systemet som ger henne 22.000 i bidrag och 41.800 i lån . Detta gör att hon av studier tvingas sänka sin disponibelinkomst med från de tidigare 88.900 till i denna enkla kalkyl. Givetvis är det möjligt att med feriearbete hålla uppe disponibel- inkomsten de månader (tre) som studier inte sker. Studiemedlet i kal- kylen är beräknat på nio månaders studier. Efter studierna blir hon barnmorska. Medellönen för gruppen hel- tidsarbetande sjuksköterskor, labratorieassistenter och barnmorskor är 211 000. Barnmorskor som ensam grupp kan antas ligga lite högre var- för vi antagit att hon får en lön om under resterande delen av yrkeslivet1. I dagens system antar vi att frånvaron av kompetenssparande är det som blir avgörande för att individen inte tar det avgörande steget och kompletterar sina gymnasiestudier. I detta fall blir hon kvar som butiksbiträde resten av livet. Resultaten blir, som väntat, mycket olika i det båda fallen. Tabell 5 Disponibel livsinkomst, fall D, (kronor) uppdelat på yrkesliv och pension i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto Dagens system Med komp.konto Den totala disponibla livsinkomsten blir hela högre givet att individen faktiskt avancerar från att vara butiksbiträde till att bli barnmorska. Den absoluta merparten av denna skillnad ligger . I nedanstående figur illustreras resultaten. Figur 5 Disponibel livsinkomst, fall D, (kronor) i fallet med och utan kompetenskonto, under förutsättning att studier endast sker i fallet med kompetenskonto Disponibelinkomst med och utan kompetenskonto Figuren illustrerar tydligt hur markant mycket högre inkomsten blir efter studierna. Att den disponibla inkomsten hackar ned beror på att studielånet börjar att betalas tillbaka vid denna tid- punkt. (Se appendix för att se hur detta är beräknat.) Att disponibelinkomsten blir kraftigt lägre av högskole- studier beror på att studielånet är beräknat . Den tidi- gare omnämnda möjligheten med feriearbete medför att man kan bortse från denna svacka i disponibelinkomsten. 3Empiriska studier av avkastning på utbildning Det finns en rad empiriska studier som gjorts på svenska data av hur olika utbildningar lönar sig. Det gängse måttet är s.k. årlig utbildnings- premie. Denna anger med hur många procent den årliga inkomsten, före skatt, stiger vid en viss utbildning. (1997) finner att utbildningspremien har fallit över tiden. Överlag tycks råda konsensus om detta i de studier som gjorts. I studie jämförs avkastningen från en utbildningstid , och vardera med en utbildningstid . gäller att en utbildning i genomsnitt gav individen en årslön som var högre än om individen utbildat sig under .