sou · GOB339 · 2001-01-01 00:00:00 — Den tidsperiod det gäller är sålunda fram till /97. Samtliga kohorter utom den född har erhållit betyg enligt det relativa betygssystemet. De elever som lämnade gym- nasiet /97 har dock erhållit det nya gymnasiets kursrelate- rade betyg. Elever som fullgjort av poängen på sina respek- tive program har i våra analyser behandlats som om de avslutat gymna- siet. I tabell 2 presenteras andelen inom olika grupper som avslutat stu- dieförberedande gymnasieutbildning . Avslutat studieförberedande gymnasieutbildning vid . 166 Prestationer och prestationsskillnader skola Som framgår av tabellen har andelen ökat från för per- soner födda till 41procent för kohorten födda . Det föreligger en betydande könsskillnad på så sätt att kvinnor i betydligt större ut- sträckning än män () avslutar studie- förberedande gymnasieutbildning. Skillnaden minskar dock för dem som är födda , där andelen bland kvinnor som avslutar studieför- beredande gymnasieutbildning endast är , mot för dem som är födda . En tänkbar förklaring till denna minskning, vilken inte kan noteras för männen, är att vissa av programmen i det nya gymnasiet som vi här klassificerat som icke studieförberedande är mer attraktiva för kvinnor än för män. I figur 18 visas andelen som avslutat studieförberedande gymna- sieutbildning inom de olika SEI-kategorierna. Andelar inom olika samhällsklasser som avslutat studieförbe- redande gymnasieutbildning Som framgår av figuren föreligger en ökande trend mellan kohorterna 1972 och 1976 som är i stort sett parallell för de olika socialklasserna, och därefter en minskning för personer födda . Även vad gäller avgång från studieförberedande gymnasieutbildning har vi genomfört en serie logistiska regressionsanalyser med socioeko- nomisk bakgrund, invandrarstatus, kön och grundskolebetyg som obe- roende variabler. Det finns dock ej anledning att här presentera dessa i detalj eftersom resultaten i allt väsentligt sammanfaller med dem som erhölls vid analys av tillträde till gymnasieutbildning. Prestationer och prestationsskillnader skola 167 2.4.3Ungdomar utan avslutad gymnasieutbildning Så här långt har vi endast uppmärksammat avgång från studieförbere- dande gymnasium, men det finns givetvis också anledning att undersö- ka i vilken utsträckning ungdomarna avgår från gymnasiet överhuvud- taget, oberoende av program. Efter hand som en ökande del av en års- kull har gymnasial utbildning har intresset alltmer kommit att riktas mot dem som är utan sådan utbildning. Dessa ska vi nu studera närma- re. Tabell 3 presenterar andelen utan gymnasieutbildning inom olika grupper i kohorterna 1972 till 1977. Andel utan avslutad gymnasieutbildning . För kohorterna födda till 1976 minskar andelen från till , utan några könsskillnader. För personer med födelseår ökar emellertid andelen utan gymnasieutbildning till bland männen och till bland kvinnorna. En tänkbar förkla- ring är att det nya gymnasiets högre krav har gjort att elever på yrkesin- riktade program har fått svårigheter att klara kursfordringarna. Detta stöds av t.ex. Barnomsorg och skola i siffror 1999 (, 1999), vilken visar att andelen som avgått från de yrkesin- riktade programmen /98 med grundläggande behörighet för högskolestudier är påfallande låg för många program. Trendbrottet för kohorten född synes sålunda ha fortsatt. Det är intressant att jämföra resultaten ovan med resultaten från en studie som avser en något äldre kohort. (1994) specialstuderade ungdomar födda som var utan gymnasieskola . Individer i denna årskull slutade normalt och började således gymnasieskolan /84. , , saknade av eleverna gymnasieutbildning trots att hade sökt till gymnasieskolan efter årskurs 9. Resultaten för elever födda sammanfaller sålun- da väl med dem som erhöll. 168 Prestationer och prestationsskillnader skola I figur 19 visas andelen utan avslutad gymnasieutbildning inom de olika SEI-kategorierna. Andelar inom olika samhällsklasser utan avslutad gymna- sieutbildning. Som framgår av diagrammet är andelen utan avslutad gymnasieutbild- ning störst inom gruppen okvalificerade arbetare, vilket också överens- stämmer med (1994) resultat. Ökningen av andelen utan av- slutad gymnasieutbildning vid introduktionen av den nya gymnasie- skolan är också störst inom denna grupp. 2.4.4Gymnasieutbildning för elever med låga betyg i Det finns anledning att dröja något ytterligare vid gymnasieskolans resultat, och då särskilt uppmärksamma de svagpresterande eleverna. Denna grupp kan ringas in på många olika sätt (se , 1994) men för enkelhetens skull har vi, med en något godtycklig definition, valt att betrakta den tiondel av eleverna som avslutade med de allra lägsta betygen som svagpresterande. Eleverna i denna grupp hade alla ett medelbetyg under cirka 2,2 från årskurs nio. I gruppen är ungefär 2/3 pojkar och 1/3 flickor. Vidare är barn till kvalificerade och okvalificerade arbetare överrepresenterade, och utgör av gruppen medan de är i populationen. Gruppens sammansättning är relativt över kohorterna, bortsett från att Prestationer och prestationsskillnader skola 169 andelen elever med utländsk bakgrund ökar från för elever födda till för elever födda . I tabell 4 redovisas i vilken utsträckning eleverna i gruppen svag- presterande har avgått från gymnasiet i de olika kohorterna. Det fram- går av tabellen att mindre än hälften av gruppen har avslutat en utbild- ning på gymnasienivå . Av dem med gymnasieutbild- ning har i det närmaste samtliga avgått från yrkesförberedande gymna- sieskola. Som framgår av tabellen har manliga elever avgått i något högre grad än kvinnliga. Gymnasieutbildning bland gruppen svagpresterande För elever födda till 1976 faller andelen som inte avslutat gymna- sieutbildning från till (för män och för kvinnor). För elever födda ökar emellertid andelen som inte avslutat gymnasieutbildning till (för män och för kvinnor). Den gynnsamma utvecklingen för gruppen svagpresterande synes sålunda ha brutits med övergången till det programutformade gymnasiet. 2.4.5Några slutsatser avseende gymnasiet Analyserna av övergången till gymnasiet visar att den sociala sned- rekryteringen till studieförberedande gymnasieutbildning, minskat un- der hela den studerade perioden. Betydelsen för val av studieförbere- dande utbildning av tidigare prestationer i form av grundskolebetyg har också minskat kraftigt . Ett av syftena med reforme- ringen av gymnasieskolan har varit att minska skillnaderna med avse- ende på social bakgrund och tidigare prestationer för val av olika studi- einriktningar, och resultaten skulle kunna tolkas som att detta syfte åt- minstone delvis har nåtts. Det måste dock betonas att en stor del av den minskade sociala snedrekryteringen skedde före införandet av den nya gymnasieskolan, vilket innebär att alternativa eller kompletterande för- klaringar måste formuleras. 170 Prestationer och prestationsskillnader skola Som redan påpekats utgör förmodligen de minskande kohortstorle- karna en del av förklaringen till varför en ökande andel av kohorterna fram till det programutformade gymnasiets införande anta- gits till studieförberedande gymnasieutbildning. Det är också rimligt att anta att detta medfört lägre betygskrav för antagning. Grundskolebety- gets minskade betydelse kan därför förklaras i termer av ett relativt sett ökande platsantal på de studieförberedande gymnasielinjerna. Den minskande betydelsen av grundskolebetyg för val av studieförberedan- de gymnasieutbildning torde också i sin tur ha medfört att den indirekta effekten av social bakgrund, som orsakas av att de högre socialgrup- perna tenderar att ha bättre grundskolebetyg, minskat över kohorterna. En del av minskningen av den sociala snedrekryteringen förklaras så- lunda av grundskolebetygens minskande betydelse. Ett mer precist stu- dium av denna hypotes skulle kunna genomföras med ett stiganalytiskt angreppssätt (se t.ex. Muthén och Muthén, 1998). Men en del av de observerade förändringarna avseende betydelsen av såväl betyg som social bakgrund har förmodligen sin förklaring i införandet av det nya gymnasiet. Det måste dock understrykas att en eventuell koppling mellan de organisatoriska förändringarna och ef- fekterna på elevernas val inte är enkel. En anledning till detta är att det 3-åriga gymnasiet genomfördes successivt, och det skulle vara nödvän- digt att på ett mer detaljerat sätt undersöka effekterna av denna reform på kommunnivå för att kunna belägga ett samband mellan den organi- satoriska förändringen och den minskade sociala snedrekryteringen. I avsaknad av sådana analyser, vilka vi dock förhoppningsvis kommer att få tillfälle att genomföra , kan vi här endast erbjuda några spekulationer. Som redan påpekats kan minskningen av andelen som antagits till studieförberedande gymnasieutbildning delvis förklaras av att vi något godtyckligt fört endast programmen NV och SP till denna kategori. Som framgår av de resultat som presenteras av och (denna volym) attraherade vissa andra program (framförallt Estetiska programmet och Mediaprogrammet), i synnerhet vid introduktionen av programgymnasiet, elever från högre sociala klasser, vilket kan förklara en del av det minskande sambandet med social bakgrund. En ytterligare delförklaring, vilken också stöds av resultat som presenteras av Börjes- son och , är att de studieförberedande programmen, och då i syn- nerhet SP, blivit mer heterogena med avseende på elevernas bakgrund och studieresultat. De kategorier av elever som i linjegymnasiet valde den 2-åriga sociala linjen tenderar i programgymnasiet att välja SP. Det framgår också av och Palmes analyser, vilka inkluderar data från /99, att en skiktning inom gymnasiet har skett på så Prestationer och prestationsskillnader skola 171 sätt att NV alltmer kommit att framstå som ett elitprogram såväl socialt som med avseende på studieprestation. Ett annat resultat som förtjänar att kommenteras är den tydliga könsskillnad till förmån för kvinnor som kan noteras såväl vid antag- ning till gymnasiet som för avslutade gymnasiestudier. Tendensen att kvinnor har ett övertag på de studieförberedande gymnasieutbildning- arna kan spåras tillbaka till de grupper som föddes . hade männen en större andel i högre sekundär utbildning. Som visats av och (1993, s 154) förklaras detta delvis av att vissa grupper av kvinnor (framför allt jordbrukardött- rar) i särskilt hög grad ökat den andel av gruppen som valt studieförbe- redande gymnasieutbildning . Huvudförklaringen till det övertag för kvinnor, som vi kan notera för kohorterna födda till 1979, är dock att deras grundskolebetyg är överlägsna männens. Vid övergången mellan grundskola och gymnasium gynnas sålunda männen på så sätt att an- delen män i studieförberedande gymnasieutbildning är högre än vad som kan förväntas från studieresultaten i . Resultaten som avser avslutad gymnasieutbildning överhuvudtaget visar på en gynnsam utveckling fram till införandet av det nya gymna- siet, då andelen som inte avslutat sina gymnasiestudier ökar kraftigt. Det måste i detta sammanhang dock påpekas att utbildningarna på pro- gramgymnasiet, och i synnerhet de yrkesförberedande programmen, har en högre ambitionsnivå och en större omfattning än motsvarande ut- bildningar i det linjeutformade gymnasiet. Förklaringen till den ökade andel som ej avslutat någon gymnasieutbildning står också att finna i att stora grupper av elever inom de yrkesförberedande programmen inte nått målen inom kärnämneskurserna, där kraven höjts vad gäller kun- skaper och färdigheter inom fält som matematik, svenska och engelska. Det nya betygssystemet har dessutom gjort skillnader i prestationer mellan olika grupper tydliga, eftersom samtliga elever på gymnasie- skolan nu ingår i samma referensgrupp. Den betoning av traditionella kunskaper och färdigheter som kommit med det nya gymnasiet har framförallt motiverats med hänvisning till arbetsmarknadens krav. Det framstår dock som angeläget att studera om de höjda kraven på teore- tiska kunskaper inom de yrkesförberedande gymnasieutbildningar har haft effekter på sådant som självförtroende eller utvecklingen inom andra kompetensdomäner. 172 Prestationer och prestationsskillnader skola har systemet för antagning till högre utbildning ge- nomgått flera förändringar, men den mest betydelsefulla torde vara den starkt ökade roll som högskoleprovet fått vid urval till högre utbildning. Högskoleprovet tillkom , efter förslag från Kompetensutred- ningen (SOU 1970:21, 1970:55), men var då endast tillgängligt för sö- kande utan gymnasieutbildning. Provet var tänkt som en alternativ väg till högre utbildning. Införandet av högskoleprovet var delvis motiverat av syftet att minska den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. I sitt slut- betänkande (SOU 1970:21 och 55) betonade att urvalssystemets struktur har betydelse för rekryteringen av studerande ur olika samhällskategorier: urvalsinstrumenten till spärrad utbildning har betydelse i detta avseende. Urval enbart på grundval av betyg tenderar att gynna högre socialgrupper. Barn från högre socialgrupper har genomsnittligt högre betyg, även om in- telligensen, mätt med intelligenstest, hålls (1970:21, s 265). Även (SOU 19985:57) uppmärksammade möj- ligheten att påverka den sociala snedrekryteringen genom att minska gymnasieprestationernas relativa betydelse vid urval. Man betonade också vikten av att sökande kan ges nya chanser att demonstrera sin studielämplighet. Möjligheten för alla att bli antagna på ett prov som man kan genomgå hur som helst, gör att man kan förbättra sin studieförmåga. Provurvalet tjänar också på det sättet ett viktigt syfte genom att beroendet av betygen som det enda och en gång för alla givna måttet på studieförmåga försvinner (SOU 1985:57, s 20). På grundval av förslag från den tillsatta vidgades högskoleprovet till att omfatta samtliga sökande i ett system där 1/3–2/3 av platserna på allmänna utbildningslinjer tillsätts på grundval av poäng på högskoleprovet (jämte arbetslivserfarenhet för vissa sökande) och återstående platser tillsätts på grundval av medel- betyg från gymnasieskolan. Antagningssystemet har sedan förändrats dels , då ansvaret för antagningen decentraliserades till högkolorna och huvuddelen av det centraliserade regelsystemet avvecklades, dels då en åter- gång till ett mer samordnat och centraliserat antagningssystem skedde. Dessa förändringar har emellertid endast marginellt berört högskole- provet och under hela decenniet har sålunda en betydande del av hög- skoleplatserna tillsatts på grundval av högskoleprovsresultat. Prestationer och prestationsskillnader skola 173 Provets ökade betydelse återspeglas i antalet provtagare vid de två tillfällen (vår och höst) då provet ges. 1990 genomfördes cirka 10 000 prov/år, men har an- talet prov/år mångdubblats och har överstigit 100 000 tagna prov (Stage och , 1996). Den vidgade användningen av provet in- nebar att provtagargruppen kom att domineras av unga provtagare. Dryga av provtagarna är och är . En betydande andel av provtagarna ingår således i UGU-R materialet, vilket gör det möjligt att empiriskt belysa flera in- tressanta frågor om högskoleprovets funktioner och egenskaper. En kategori av frågor som i detta sammanhang tilldrar sig stort in- tresse avser gruppskillnader i provresultat, och då särskilt med avseen- de på kön, social bakgrund och invandrarstatus. Dessa frågor är viktiga på grund av högskoleprovets stora praktiska betydelse men också för att antagningssystemet i allmänhet, och högskoleprovet i synnerhet, har setts som ett utbildningspolitiskt verktyg för att påverka rekrytering till högre studier, och då framförallt i syfte att minska den sociala snedre- kryteringen. En ytterligare aspekt rör den prestige och legitimitet som är förknippad med högskoleprovet. Gruppskillnader på ett så viktigt prov kan få stor ideologisk laddning. Det visar t.ex. den debatt som utbröt, inte bara i , i kölvattnet av Herrnsteins och (Herrnstein och , 1994; Neisser et al., 1996). Även om gruppskillnader på ett kognitivt prov som högskoleprovet inte di- rekt används för att legitimera orättvis särbehandling av människor från olika grupper i samhället, så kan de ändå påverka den allmänna synen på sådant som skillnaden mellan män och kvinnor, eller som i fallet med The , synen på förhållandet mellan svarta och vita. Man bör heller inte underskatta gruppskillnaders betydelse för hur enskilda individer ser på sig själva och sina chanser att bli antagna till, och sin förmåga att klara, studier på högskolenivå. En annan typ av frågor, relaterade till den vidgade användningen av provet, rör provets roll som en av flera strategier för att ta sig in på en eftertraktad utbildning. Eftersom högskoleprovet är frivilligt kan man förvänta sig att olika grupper i olika omfattning använder sig av prov- resultat vid ansökan till högre utbildning. I detta sammanhang aktuali- seras också frågan om möjligheterna att förbättra ett provresultat. Kan man nå högre poäng genom övning, särskilda kurser – eller bara genom att göra provet ? Det faktum att det är möjligt att förbättra resultaten på högskolepro- vet kan ses som något positivt, och som framgår av citatet ovan från betänkande var möjligheterna till upprepad provtagning och förbättring av resultat ett av huvudargumenten för in- förandet av högskoleprovet. Om det emellertid finns ett samband mel- 174 Prestationer och prestationsskillnader skola lan den sociala bakgrunden och omfattningen av det upprepade provta- gandet finns en risk att det uppkommer successivt ökande skillnader till förmån för de grupper som i stor utsträckning utnyttjar möjligheterna till upprepat provtagande (och , 1994; Gustafs- son och Benjegård, 1996). Det faktum att högskoleprovet kräver en uppoffring av tid (provet genomförs , och tar totalt cir- ka att genomföra) och pengar (kostar det att genomföra högskoleprovet) medför också att vi kan för- vänta oss att studerande med olika social bakgrund i olika stor ut- sträckning tar provet. Vi inleder därför resultatredovisningen med en analys av provtagandets omfattning i olika grupper, liksom av effekter- na av upprepat provtagande. Därefter följer ett avsnitt om själva över- gången till högskola och universitet. Provtagningens omfattning i olika grupper I figur 20 visas för olika undergrupper den andel personer i de olika födelsekohorterna som tagit högskoleprovet. Materialet omfattar de tolv provomgångarna 91A (dvs. vårprovet ) till 96B (dvs. Som framgår av figuren föreligger betydande skillnader i omfattningen av provtagande såväl mellan de olika födelse- åren, som mellan de olika sociala grupperna. För kohorten födda är andelen personer som tagit provet försumbart liten, vilket givetvis har sin grund i att denna åldersgrupp är alltför ung för att ha haft an- ledning eller tillfälle att ta högskoleprovet. Provomgång 96B genom- fördes när denna kohort var , och sålunda i normalfallet just hade påbörjat det andra gymnasieåret. Även för personer födda är fre- kvensen provtagare lägre än för övriga kohorter, vilket också förklaras av att denna grupp fortfarande befann sig i gymnasiestudier då den sista provomgången som inkluderats i vårt material genomfördes. Gruppen född har också enligt figuren ett marginellt lägre utnytt- jande av högskoleprovet än kohorterna födda . Denna skill- nad kan dock förklaras av att vårt material inte omfattar provomgång- arna 90A och 90B, vilka också åtminstone i princip var tillgängliga för denna kohort inför den första antagningsomgången enligt de nya reg- lerna . Prestationer och prestationsskillnader skola 175 Andelar i olika sociala klasser som tagit högskoleprovet Figur 20 visar framför allt på ett betydande samband mellan högskole- provstagande och social bakgrund. Bland ungdomar med ursprung i SEI I-gruppen (högre tjänstemän m.fl.) tar högskole- provet, medan av ungdomar med ursprung i SEI VII-gruppen (okvalificerade arbetare) tagit provet. Skillna- derna mellan de sociala grupperna i högskoleprovstagande samman- faller även i övrigt med de väletablerade mönstren av skillnader i ut- bildningsintresse mellan olika sociala grupper. Som framgår av figur 21 föreligger även betydande könsskillnader i benägenhet att ta högskoleprovet. Bland kvinnor har sålunda som högst tagit provet, medan det bland männen en- dast är som tagit provet. Denna skillnad torde vara uttryck för en könsskillnad i intresse för högre studier, till vilken fråga vi återkommer längre fram. Andelar bland män och kvinnor som tagit högskoleprovet 176 Prestationer och prestationsskillnader skola Även invandrarstatus har ett betydande samband med benägenhet att ta högskoleprovet (se figur 22). Bland andra generationens invandrare har tagit högskoleprovet, medan bland dem med svensk bakgrund tagit provet. Bland ungdomar med invandrarbakgrund är det, intressant nog, en större andel som tagit provet bland dem som invandrat , än bland dem som är födda i med ickesvenska föräldrar. Detta kan möjligen förklaras av att det bland dem som invandrat finns en relativt stor grupp adoptivbarn, vilka adopterats av familjer som tenderar att ha en högre socioekonomisk klasstillhörighet än barn födda i av utländ- ska föräldrar. De som invandrat har en relativt låg benägenhet att ta högskoleprovet (). Andelar bland grupper med olika invandrarstatus som tagit högskoleprovet Född i , svenska föräldrar Född i , utländska föräldrar Eftersom det föreligger ett samband mellan skolprestationer och intres- se för högre studier är det också rimligt att förvänta sig ett samband mellan skolprestationer och benägenhet att ta högskoleprovet. Det kan dock inte utan vidare antas att detta samband är av enkelt slag, efter- som antagningssystemets utformning gör det onödigt att ta högskole- provet för dem som har så goda betyg att de kan vara säkra på en plats på den utbildning de är intresserade av. En tänkbar form av samband är sålunda att sannolikheten att ta högskoleprovet ökar som en funktion av betyg upp till en viss punkt, för att därefter minska. I figur 23 visas andelen som tagit högskoleprovet som en funktion av grundskolebetyg. Analysen är genomförd med kohorterna 1972– 1978 sammanslagna. Prestationer och prestationsskillnader skola 177 Andel som tagit högskoleprovet som en funktion av grund- skolebetyg Som framgår av diagrammet erhålls det förväntade kurvilinjära sam- bandet, med en något mindre benägenhet att ta högskoleprovet för ele- ver med de allra högsta grundskolebetygen. Den största andelen prov- tagare finns bland elever med ett medelbetyg runt 4,5 (cirka 75 pro- cent), medan andelen provtagare faller till för de allra högsta betygen. Bland elever med medelbetyg lägre än 3 är sannolik- heten att ta högskoleprovet låg, men ökar sedan kraftigt som en funk- tion av medelbetyg. I de fortsatta analyserna kommer vi att bortse från tendensen till nedgång i provtagande på de högsta betygsnivåerna, och anta att sambandet kan representeras av en logistisk funktion. Detta innebär att sambandet mellan grundskolebetyg och benägenhet att ta högskoleprovet i någon mån underskattas. Den lilla andelen av perso- ner på de betygsnivåer där nedgången börjar gör dock att denna under- skattning saknar praktisk betydelse. 178 Prestationer och prestationsskillnader skola Upprepad provtagning i olika grupper Som tidigare nämnts var ett av argumenten för att införa högskolepro- vet möjligheten att förbättra sina meriter inför urvalet till högskolan. Det finns därför ingen restriktion på det antal gånger som en person kan ta högskoleprovet. En person med flera provresultat får tillgodo- räkna sig det bästa resultatet, med den begränsningen att ett visst prov- resultat är giltigt . Bortsett från den uppoffring av tid och peng- ar som deltagande i högskoleprovet innebär finns sålunda inga risker förknippade med upprepat provtagande. I alla kohorter utom de yngsta har 40–av provtagarna ta- git provet en enda gång. av provtagarna har tagit provet två gånger, har tagit provet , och har tagit provet fyra gånger.