sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Sparandet kan härledas från två olika håll: dels från hushållens disponibla inkomster minus deras konsumtion, dels från finansräkenskaperna som ökning av tillgångar minus ökning i skulder. Denna studie går inte in på de problem som skillnaden mellan måtten ger upphov till. 1998 var t.ex. hushållens finansiella sparkvot mätt från nationalräkenskaperna medan finans-räkenskaperna visade -. I denna studie studeras genomgående nettosparkvoten, dvs. sparandet i reala och finansiella tillgångar, mätt från nationalräkenskaperna, som andel av den disponibla inkomsten. Volym B:76 Bilaga 8 SOU 2000:11 hushållen låga inkomster, relativt de goda inkomsterna i livets mitt. Individerna kommer därför att söka jämna ut konsumtionen över livs- cykeln relativt inkomsten så att man lånar (negativ sparkvot), sparar under medelåldern och tär på sitt ackumulerade spar- ande efter pensioneringen. I den extrema varianten av modellen, där individen konsumerar sin sista krona på dödsbädden, kommer spar- kvoten att vara negativ också efter pensioneringen. I mer realistiska modeller med osäkerhet om livslängden och önskemål om att kunna ge barnen arv finns fortsatta sparmotiv men sparkvoten kommer att vara lägre efter pensioneringen än under det yrkesverksamma livet. modell ger implikationer inte bara för sparkvotens beteende över konjunkturcykeln 2 utan också för hur sparandet skiljer sig åt mellan olika grupper av individer i olika faser i livscykeln (cross- section studier, på svenska budgetstudier). 3 Därmed kan även härledas sparandets utveckling i samhället på som en funktion av sådana faktorer som ekonomisk tillväxt, befolkningstillväxt, befolkningens ålderstruktur, realränta m.m., 4 liksom skillnaden i sparkvoter mellan olika länder. 5 Även konsekvenserna för det privata sparandet av storleken på och utformningen av statligt pensionssparande kan analyseras.6 Figur 1 och 2 ger belägg för livscykelmodellens hållbarhet i ett cross-section perspektiv från en färsk amerikansk studie. Figur 1 visar att sparkvoten mätt på konventionellt sätt för genomsnittet av åren 1987- 90 är kraftigt negativ i början av livscykeln. Ända upp i början av 30- talet är individen nettolåntagare. Nollaxeln bryts och sedan följer med relativt hög sparkvot, . Efter pensioneringen är sparkvoten åter negativ, dvs. pensionären tär på sitt ackumulerade sparande. Det kan påpekas att den aggregerade spar- kvoten i under dessa år låg på . Figur 2 ger bakgrunden till inkomstutvecklingen som orsakar variationerna i sparkvot. Ett visst år, t.ex. 1990, tjänade 18-åringen och hade enligt figur 1 en sparkvot på minus . 48-åringen tjänade och hade en sparkvot Figuren visar bara arbetsinkomster, inte pensioner kapitalinkomster, varför siffrorna är meningslösa. 2Ando, A. och , F. (1963) 3Modigliani, F. och Brumberg, R. 4Modigliani, F. (1966) 5Modigliani, F. (1970) 6Modigliani, F. och , A. (1983), Feldstein, M. 7Källa: EconomicOutlook, Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:77 Som synes är inkomstutvecklingen över åldersfördelningen i stort sett för alla de studerade åren, i varje fall . Genomsnittlig sparkvot från disponibel inkomst, 1987-90 Andel av disp inkomst Källa : J. Gokhale, L.J. Kotlikoff och J. Sabelhaus, Understanding the Post-War Decline in US Saving: A Cohort Analysis, Brookings Papers on Economic Activity, 1996, No. 1, fig. 10. , (1996). Volym B:78 Bilaga 8 Longitudinella profiler för arbetsinkomstens utveckling, , olika år USD (1993) Källa: J. Gokhale, L.J. Kotlikoff och J. Sabelhaus, Understanding the Post-War Decline in US Saving: A Cohort Analysis, Brookings Papers on Economic Activity, 1996, No. 1, fig. 12. , (1996). De främsta implikationerna av livscykelmodellen är att: hushållens sparkvot stiger i högkonjunkturer (med god inkomsttill- växt) och faller i lågkonjunkturer (med lägre inkomster); samma implikation ges av permanentinkomstteorin. sparkvoten faller om staten tar över (delar av) ansvaret för pension- erna, eftersom hushållens behov av sparkapital på ålderdomen tas om hand på annat sätt; om staten sviker sitt ansvar för pensionerna stiger sparkvoten; sparkvoten är högre i länder som växer snabbt, eftersom konsum- tionsplanerna tenderar att släpa efter inkomsterna; sparkvoten är högre i länder med snabb tillväxt i befolkningen, eftersom detta leder till en relativt sett högre andel förvärvsarbetande med hög sparkvot. I en befolkning med allt större andel pensionärer Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:79 som tär på sitt ackumulerade sparande kommer sparkvoten därför att falla; sparkvoten kan påverkas både negativt och positivt av högre real- ränta. Å ena sidan är avkastningen på sparande högre vilket borde öka sparandet. Å andra sidan nås konsumtionsbehoven efter pension- eringen lättare med högre realränta vilket sänker sparkvoten. I diskussionen nedan (avsnitt 3) om den långsiktiga utvecklingen av sparkvoten i olika länder i kommer vi att fokusera på sådana faktorer som befolkningens ålderfördelning, förekomsten och utform- ningen av offentliga pensionssystem samt realräntans nivå och effekt. Men låt oss inleda genom en snabb rekapitulation av spar- andet i och andra länder med tonvikt på konjunkturcykeleffekter. Figur 3 visar hushållens sparkvot i för perioden samt de prognoser för sparkvotens utveckling fram som föreligger . Den historiska utvecklingen kan indelas i sex perioder: och (före ATP) låg spar- kvoten i genomsnitt på med tydliga procykliska rörelser, dvs. sparkvoten steg i konjunkturtopparna 1955-56, 1960-61 och 1965. Detta rimmar väl med förutsägelserna i såväl relativi nkomst-, permanentinkomst- som livscykelteorin. Från ATP-reformens införande 1963 och med uppb yggnaden av AP- fonderna kom sparkvoten att flyttas ned till en lägre nivå, . ATP-systemet var visserligen formellt ett pay-as-you-go system, men med löften för utbetalningarna och målsättningar för fondens uppbyggnad kom den i praktiken att likna ett premiereserv- system, vilket ökade dess trovärdighet och bidrog till att sänka det privata pensionssparandet.8 Däremot verkar rörelserna över konjunk- turen inte längre synkroniserade med konjunkturcykeln (se nedan). 3.Avregleringen av kreditmarknaden och framförallt slopandet av kredittaket ledde till en kraftig lånefinansierad ökning av konsumtionen, en tydlig indikation på att hushållen tidigare varit utsatta för kreditransonering. 9 Sparkvoten föll till som lägst -. 8Den ekvilibrerande variabeln blev därmed ATP-avgiften som kom att höjas från år år . 9Vilket var ett bärande drag i den s.k. STEP-modellen, jfr. F. A. Ettlin och J. A. Lybeck, The Step 1 Quarterly Econometric Model of (EFI 1979). En treårig anpassning till den önskade konsumtionsnivån efter kreditstoppets slopande rimmar väl med STEP-modellens resultat, som konsum- tionsuppgången blev mycket större än modellens prognos eftersom fastighets- priserna steg och skapade ett ännu större låne- och konsumtionsutrymme. Volym B:80 Bilaga 8 4.I samband med ändrade avdragsrätter för ränteutgifter i samband med skattereform, ökade spar kvoten markant till . Notera dock att i den revidering av nationalräkenskaperna för 1994- 95 som skedde ökades BNP och den privata konsumtionen utan att hushållens inkomster ändrades, vilket medförde en statistisk sänkning av sparkvoten: 5.Perioden innebar gradvis förstärkt e konomi (vilket i sig borde ha höjt sparkvoten) i en situation där hushållens och ekonomi inte längre tedde sig som stående på ruinens brant. Försiktighetsmotivet för sparandet kom därmed att reduceras. Än viktigare var troligen den markanta förbättringen i det offentliga sparandet, från (av BNP) 1993 till ett litet överskott 1998. Enligt teorierna för ricardiansk ekvivalens (jfr. nedan) borde detta ha reducerat sparkvoten av BNP eller av den disponibla inkomsten. Även den gradvis lägre realräntan kan ha varit en faktor bakom lägre sparkvot. 6.Från 1999 ökar osäkerheterna igen och spar kvoten stiger, enligt KI:s prognoser, från nästan noll till . 7.Men liksom ovan är statistiken svårtolkad och föremål för revi- deringar. När detta just skrivits kom en revidering av hela nationalräkenskaperna till EU-standard, vilket både medför att BNP justeras upp för och att sparandet och därmed spar- kvoten också revideras upp. Den främsta orsaken är att tjänste- pensioner (typ ITP) nu behandlas som sparande i hushållen och inte i företagssektorn. Eftersom revideringarna än så länge bara berör och inte finns tillgängliga , har jag valt att i diskussionen och figurerna ignorera ändringen i data. Denna berör ju dessutom alla andra EU-länder också varför hela den internationella jämförelsen måste göras om när de nya data finns tillgängliga. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:81 Hushållens sparkvot i , 1951-2004 Källa: Nationalräkenskaperna och KI . Volym B:82 Bilaga 8 Hushållens sparkvot i och arbetslösheten 1970-2004 Arb löshet (inkl AMU) Källa: Nationalräkenskaperna och KI . Många prognosmakare förutskickar en minskning av sparkvoten fram- över, främst till följd av att hushållens skuldsanering nu är över. i stället att det svenska hushållssparandet kommer att öka på grund av: sammanbrottet i välfärdssystemen (såväl vad gäller transfererings- systemen för ålderspensioner som sjukförsäkring); i synnerhet vad gäller omvandlingen av ATP-systemet; det är vad denna uppsats handlar om fortsatt hög arbetslöshet (jfr. figur 4 och den goda korrelationen sparkvot/arbetslöshet); fortsatt tämligen höga realräntor i ett historiskt perspektiv Dessa faktorer har självfallet inte bara betydelse för den konjunkturella sparkvoten utan också för hur den långsiktiga utvecklingen kommer att gestalta sig. Huvuddelen av denna studie kommer att fokusera på de längre trenderna och deras bestämningsfaktorer. Innan vi kommer dit kan det finnas skäl att utvärdera modellens trovärdighet i ett konjunk- turcykelperspektiv. Figur 5 visar att det finns en viss positiv samvaria- tion mellan sparkvoten och inkomstökningen också 1974 samt . Därefter finns ingen synbar relation, annat än ev. i KI:s prognoser . Även figur 6 visar att det förväntade positiva mönstret är mycket svagt och insignifikant. Uppenbarligen har andra faktorer än konjunk- turcykeln dominerat skeendet . Det är mot dessa faktorer vi skall rikta uppmärksamheten. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:83 Sparkvot och förändring i real disponibel inkomst, 1963-2004 Källa: Näringslivets ekonomifakta och KI:s prognos för 1999-2004 (). Sparkvot och förändring i real disponibel inkomst, 1963-2004 Förändring i disp inkomst, % Källa: Näringslivets ekonomifakta och KI:s prognos för 1999-2004 (). Figur 7 visar hushållens sparkvot i olika länder. Att länder som , och har ett högt hushållssparande visste vi kanske, men de låga sparkvoterna i länder som och bör noteras. Figur 8 visar att alla de tre nordiska länder som efter avregleringarna av sina kreditmarknader undergått en finanskris haft en likartad utveckling med negativa sparkvoter som därefter kraftigt svängt till plus. Volym B:84 Bilaga 8 Hushållens sparkvot i olika länder Procent av disp inkom st 66 68 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 Källa: Economic Outlook, . Källa: Economic Outlook, . Skillnaderna mellan länderna och de höga sparkvoterna i vissa länder kan självfallet till stor del förklaras av tradition (och ), bristande tilltro till myndigheterna () och jämförelsevis höga tillväxttakter (och ). Mer intressant för denna studie och prognoserna över sparkvoten är i vad mån skillnader i sparkvoter kan Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:85 förklaras av skillnader mellan pensionssystemen i de olika länderna. Detta diskuteras i tabell 1. I syfte att förbereda marken för studierna i nästa avsnitt har jag tagit fram två egenskaper i de två huvudkällorna. Ett sätt att mäta de offentliga pensionssystemens betydelse skulle kunna vara genom att studera hur stora dessa utbetalningar är som andel av BNP . Den vänstra siffran i kolumnen är hämtad ur ; det finns dock tecken på att denna inte är så allomfattande som man skulle önska utan i vissa länder (som ) bara omfattar den icke-inkomst- beroende delen, dvs. närmast motsvarande vår folkpension. Därför tror jag mer på de högre talen i den högra delen av kolumnen, hämtade ur EU:s statistik. Notera här särskilt att med mycket lågt privat sparande i hushållen har den i särklass högsta utbetalningen i de offentliga systemen.10 Även har en relativt låg sparkvot och höga utbetalningar. är det enda som helt saknar ett inkomstrelaterat offentligt pensionssystem (ATP). Därför är dess utbetalningar de lägsta inom EG och sparkvoten relativt hög. 10 har också det mest generösa systemet för arbetslöshets- understöd, i princip obegränsat i tiden, vilket också reducerar sparbehoven. Sparkvoter 1996 och huvuddrag i pensionssystem i olika länder Andel av BNP, % 11 Utbetalningar motsvarar av lönen över de 15 bästa åren. krävs för full pension. åldern är för män och för kvinnor. Utbetalningar motsvarar av lönen för privat anställda men av lönen för statligt Pensionsåldern är för män och 14,3 (se not) Utbetalningar motsvarar av lönen Pen- sionsåldern är för män och kvinnor. Utbetalningar motsvarar av lönen över de Pensionsåldern är för män och Utbetalningar motsvarar av lönen över de 10 bästa åren. krävs för full pension. åldern är för män och kvinnor. Utbetalningar motsvarar av lönen Pen- sionsåldern är för män och för kvinnor (ökning till beslutat). Utbetalningarna ur det offentliga systemet sker efter Pensionsåldern är för män och Utbetalningar motsvarar av den genom- snittliga lönen; för full ersättning krävs 40 yrkesverk- Pensionsåldern är för män och 55 för kvinnor men är på väg att höjas till 65 resp från Utbetalningarna motsvarar av lönen (avser endast folkpension?). Pensionsåldern är för män Utbetalningar motsvarar av lönen Pensionsåldern är för män och kvinnor. Utbetalningar motsvarar av lönen. Pensionsåldern är för män och också för kvinnor. 11 Den första siffran avser uteslutande pensioner (i vissa länder som Neder- länderna motsvarande folkpension) och är hämtad ur , tabell 3, sid 17; den andra siffran inkluderar också efterlevandepensioner och invaliditet, hämtad ur European Economy, tabell A1, sid 116. Sparandets nivå och placeringsformer Andel av BNP, % 11 Ingen uppgift om genomsnittliga utbetalningar; vissa anställda når av lönen efter 35 års Pensionsåldern är formellt men Den genomsnittliga utbetalningen är av Pensionsåldern är formellt men i Utbetalningarna kommer främst från ett folkpensions- liknande system, eftersom det inkomstberoende systemet är relativt nytt. män och för kvinnor; den sistnämnda skall höjas Pensionsåldern är för män och kvinnor ( höjd från ). Pensionsåldern är f n men skall höjas till 67. Källa : , Ageing Populations, budgets: Simulations for 20 countries, Economics department working paper no 168, 1996; Ageing and pension expenditure in the western world, European Economy, no 3 1996; Economic outlook, ; Palmer, E., (1997), Methods of financing social security in a context of declining contribution revenues, presenterad vid 12th International Conference of Actuaries and Statisticians, 2-4 juni, 1997 Figur 9 utgör ett försök att åskådliggöra detta samband. Den förväntade negativa relationen mellan privat sparkvot och omfattningen av det offentliga pensionssystemet återfinns också, även om det inte är särskilt starkt, därför att de flesta länderna ligger samlade kring utbetalningskvoter på av BNP. Notera de anmärkningsvärt höga sparkvoterna i länder som och , trots deras relativt generösa offentliga system. Ett annat sätt att åskådliggöra beroendet av offentliga pensions- system är att relatera de utbetalade pensionsbeloppen till den tidigare lönen. Information om detta ges i studien (op cit) i dess beskriv- ningar av de olika länderna (sid 46 ff). Siffrorna finns angivna i kolumnen längst till höger i tabell 1. Figur 10 sammanfattar intrycket som är negativt som väntat men svagt. Liksom tidigare störs sambandet av den höga sparkvoten i länder som och och måhända också . Om vi undantar dessa länder med hänsyn till speciella omständigheter, finner vi ett mycket tydligt och signifikant negativt Volym B:88 Bilaga 8 samband, som skulle ange att hushållens sparkvot stiger med för varje minskning i de utbetalda beloppen som andel av tidigare lön. Det finns med andra ord en markant tendens att ersätta gradvis sämre offentliga pensioner med privat sparande. Vi skall i diskussionen om trenderna nedan återkomma till denna viktiga faktor och också redovisa en studie av sparandet som ger ett likartat resultat. Sambandet mellan sparkvot och pensionsutbetalningar (% av BNP) Pensioner, % av BNP Källa: Tabell 1. Sambandet mellan sparkvot och pensionsutbetalningar (% av lön) Pensioner, % av lön Källa: Tabell 1. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:89 3Betydelsen av åldersfördelning och offentligt pensionssparande för det privata sparandet Syftet med detta avsnitt är att presentera och diskutera de analyser som gjorts av befolkningens allt äldre genomsnittsålder och den betydelse denna faktor och andra sammanhängande faktorer får på sparkvotens utveckling, främst men också i ett längre perspektiv. Den konventionella bilden av och övriga är att: befolkningarna blir allt äldre, dependency ratio (definierat nedan) stiger; utbetalningarna av statliga pensioner och andra äldrestöd ökar därmed dramatiskt; äldre sparar mindre än yrkesverksamma; alltså kommer vi dels att få lägre offentligt sparande (större budget- underskott) när de offentliga systemen utsätts för allt större utgifter, dels också få lägre privat sparande Konsekvensen av de dessa faktorer är dramatisk. (1996, sid 45) prognosticerar att vid oförändrade regler för offentliga utbetalningar kommer det privata sparandet i OECD-området att falla från av BNP . Huvuddelen av denna minskning sker – som visas i de följande tabellerna – dock först . faller det offentliga sparandet från -till -av BNP över . OECD-områdets nettosparkvot skulle därmed falla från av BNP till -av BNP. Konsekvensen för investeringar och tillväxt av en sådan utveckling skulle bli förödande. Mitt syfte i den följande framställningen är för det första att belysa bakgrunden för detta påstående. Men viktigare och för det andra vill jag ifrågasätta slutsatsen att sparandet kommer att falla. Jag vill hävda att: Volym B:90 Bilaga 8 Politikerna kommer självfallet att svika sina pensionslöften (liksom redan skett i ) så att budgetbalans kan vidmakthållas; såväl 1980-talets erfarenheter som sådana överenskommelser som EU:s (en del av Amsterdamfördraget och därför en del av ) som finansmarknadernas reaktioner förhindrar effektivt en förnyad urholkning av statsfinanserna, i varje fall av en sådan dignitet som förutskickar; Varje tendens till försämring av de offentliga pensionssystemen kommer att leda till en ökning av det privata pensionssparandet. Denna effekt kommer att motverka eller t.o.m. överstiga effekten av åldersutvecklingen i sig. I synnerhet kommer jag att hävda att förväntningar om svikna pensionslöften kommer att höja sparandet (innan 40-talskullarna når pen- sionsåldern), medan den huvudsakliga effekten av åldersutvecklingen i sig på sparandet kommer först . Även (förväntningar om) allt sämre offentlig sjukvård talar för ett ökat privat sparande som buffert för ålderdomen. Varje tendens till obalans mellan sparande och investeringar kommer att automatiskt bemötas av en stegrad realränta, som också ökar det privata sparandet. Jag kommer i det följande att bortse från den effekt på sparandet som långsiktigt högre eller lägre tillväxttakter skapar. Enligt livscykelmo- dellen kommer en lägre real tillväxt i ekonomin att föranleda sänkt sparkvot, eftersom skillnaderna mellan generationernas konsumtions- utrymme blir mindre. Denna effekt har dock redan inträffat i de ut- vecklade ekonomierna, när de höga tillväxttakterna på 50-och 60-talen växlats ned. OECD-ekonomiernas tillväxttakter ligger redan på den långsiktigt uthålliga tillväxten. Befolkningarna har redan anpassat sitt sparande till denna nedväxling. Här finner vi kanske den främsta orsaken till att sparkvoten långsiktigt fallit i länder som och (jfr. också figur 5). 12 Bosworth, B. m.fl. (1991). Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:91 Källa: Economic Outlook, olika årgångar. Utgångspunkten för analysen är de prognosticerade förändringarna i befolkningens sammansättning. I tabell 2 visas den s.k. dependency ratio, dvs. kvoten mellan pensionärer (notera att den lagstadgade pen- sionsåldern kan variera mellan de olika länderna, jfr. tabell 1) och befolkningen i yrkesverksamma åldrar, definierad som de som är mellan och den föreskrivna pensionsåldern. 13 Tabellen visar att förändringarna är relativt små i de flesta länder fram . i de länder som haft stora immigrationsvågor vilka bromsats upp (, , ) ökar dependency ratio redan fram , men som synes från mycket låga tal. Även ligger kvoten i dessa länder markant under den i . Enligt EU:s kalkyler (notera skillnaden i definition!) ökar dependency ratio mellan och i de 15 EU-länderna . 13 Notera svårigheten att adekvat ta hand om effekten av förtidspensionerade. I är f.n. nästan hälften av personer förtidspensionerade. Kvot mellan pensionärer och yrkesverksamma (dependency ratio), op cit, fig. 1, sid 27 för individuella länder och European Economy, op cit, p 15 för EU15. Det finns givetvis en osäkerhet om kommande förändringar i pensions- åldern. Å ena sidan finns det tendenser att höja pensionsåldern (främst för kvinnor) i syfte att stabilisera de offentliga pensionssystemen och skapa likhet mellan könen och därmed reducera ökningstakten i utbetalningarna (, , , , , , , har alla beslutat om höjningar, jfr. tabell 1). 15 Å andra sidan finns krav från fackföreningarna i flera länder (med i spetsen) att pensionsåldern i stället skall sänkas för att den fortsatt höga arbetslösheten skall bekämpas. 14Här definierad som kvoten mellan befolkningen och den mellan 15 Ett annat sätt är att höja det antal kvalifikationsår som krävs för full pension, vilket också påverkar de kommande utbetalningarna enligt tabell 3 nedan. Höjningar till har t.ex. beslutats i och . Sparandets nivå och placeringsformer Mellan och sker de stora förändringarna i ålders- beräkningar stiger dependency ratio De flesta EU-länder följer ett likartat mönster. ligger dock som synes väsentligt värre till än genomsnittet, både vad gäller nivå som ökning. , och faktiskt även ligger under snittet. För OECD-området som helhet är förändringen något mindre dramatisk, dels eftersom länderna utanför startar från en lägre nivå, dels eftersom även ökningen är lägre i många länder. stab iliseras dependency ratio i de flesta EU-länder. Kvoten i beräknas t.ex. stabiliseras på en nivå fram . I länder som och kan kvoten falla något. ligger dock fortfarande i särklass högst. Nästa steg är att räkna ut ökningen i offentliga pensionsbetalningar under nu gällande eller beslutade regler. Detta visas i tabell 3. I vissa länder är nivån och ökningstakten låg på grund av den tidigare redo- visade befolkningsutvecklingen (, ). redovisar t.o.m. en fallande andel, eftersom landet (som enda EU-land) saknar ett offentligt, inkomstrelaterat pensionssystem. Samma gäller i allt väsent- ligt även , där kombinationen av svaga offentliga system och svag ökning av dependency ratio ger små problem vad gäller ökningen i offentliga pensioner. För de övriga länderna är ökningen relativt liten fram ovan redovisade skäl. Kvoten stiger med som högst en dryg procent- enhet.16 Om vi använder BNP-vikter för de olika länderna stiger pensionsutgifternas andel av BNP i OECD-området som genomsnitt (för de redovisade länderna) endast från år . Mellan och försämras situationen dramatiskt. Pensionskvoten stiger med (av BNP) i länder som , , , , , , och och i (från en redan hög nivå) och . Den svenska ökningen ligger på . Genomsnittligt för är ökningen mindre (p.g.a. tyngd och mindre problem), men kvoten stiger likväl från år . Notera att ligger på en