sou · GOB3119d2 · 2001-01-01 00:00:00 — kan då utreda den fortsatta rätten till förtidspension. Om utredningen visar att hälsotillståndet eller möjligheten att utnyttja den åter- stående arbetsförmågan inte väsentligt har förbättrats får den för- säkrade behålla förtidspensionen. sägs att studier bör ses som ett av flera sätt att stimulera till och möjliggöra såväl åter- vändande till förvärvslivet som ett mer aktivt liv i övrigt. Studier kan i många fall vara det mest effektiva medlet för att förbättra möjligheterna för en förtidspensionär att helt eller delvis försörja sig själv. Förmågan att klara studier måste emellertid, i likhet med förmåga att utföra andra aktiviteter, beaktas vid bedömning av arbetsförmåga. Det bör också påpekas att såväl sjukskrivning som förtidspension bör vara partiell och studier bedrivas på den res- terande tiden. Samma principer för prövning kommer att gälla även studier som bedrivs med uttag från IKS. Jag ser inga skäl att särbehandla sådana studier. Det finns å andra sidan inte heller skäl att begränsa möjligheterna för dessa grupper att ta ut medel från IKS-konto eller att erhålla kompetenspremie. Kompetensutvecklingen kan spridas ut över och ske i former som inte ger skäl att ifrågasätta om arbetsförmågan är nedsatt. IKS och andra offentliga system Motsvarande förhållanden som för sjukförsäkringen gäller för den som uppbär föräldrapenning. Sådan utgår enligt lagen om allmän försäkring för vård av barn, vilket inte är förenligt med att någon annan vårdar barnet. Men vård av barn kan vara förenlig med många former av kompetensutveckling, varför det inte bör före- ligga några principiella hinder att göra uttag från IKS-konto och uppbära föräldrapenning. Om en anställd varit sjuk eller varit sjuk upprepade tillfällen är en arbetsgivare skyldig att i samråd med den anställde göra en rehabiliteringsutredning. Arbetsgivaren är också skyldig att svara för rehabiliteringsåtgärder som genomförs i an- slutning till arbetsplatsen. Om detta inte är tillräckligt eller någon saknar arbetsgivare skall upprätta en rehabili- teringsplan med åtgärder som behövs för att den försäkrade skall kunna återgå i arbete. Dessa åtgärder kan innefatta olika former av utbildning. Den som deltar i rehabilitering har rätt till rehabilite- ringsersättning, som består av dels en inkomstersättning på samma nivå som sjukpenningen, dels särskilda bidrag för att t.ex. täcka kursavgifter och läromedel vid utbildning. Rehabiliteringsersättning kan inte utgå som studiestöd. Om rehabiliteringen exempelvis innefattar högskolestudier kan inte studiemedel beviljas. Med hänsyn till att medel på IKS-konto är individens egna hopsparade medel kan enligt min mening inte samma princip tillämpas för IKS. Det skall således vara möjligt för den som uppbär rehabiliteringsersättning att komplettera denna med uttag från sitt IKS-konto. Det förhållandet att bidragsdelen av studiemedlen inte kan uppbäras med rehabiliteringsersättning skulle tala för att kompetenspremien inte skulle beviljas i detta fall. Jag menar dock att alla som använder IKS-medel för kompetensutveckling bör ha samma skatteregler. IKS och andra offentliga system Enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall dagpen- ning från arbetslöshetsförsäkringen baseras på den inkomst som den sökande före arbetslöshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande. På samma sätt som för SGI borde därför avtalsreglerade avsättningar till IKS-konto kom- ma att räknas in i underlaget för dagpenningen. För rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen gäller de s.k. grundvillkoren. Enligt dessa skall den arbetslöse vara oför- hindrad att åta sig arbete minst och minst . Vidare skall den arbetslöse vara beredd att anta erbjudet lämpligt arbete. Med lämpligt arbete avses enligt anvis- ningar från AMS exempelvis arbeten som inte kräver bortavaro från hemmet. Arbetslöshetsersättning beviljas normalt inte till studerande, som bedriver organiserade studier vid t.ex. högskola, eftersom sådana studerande inte kan anses stå till arbetsmarknadens för- fogande. Däremot samordnas arbetslöshetsersättning inte med t.ex. inkomst från privat pensionsförsäkring. Det kan inte vara aktuellt att uttag från IKS-konto skulle påverka dagpenning från a-kassa. Kompetenspremien är inte beroende av i vilken utsträckning den enskilde avstår från förvärvsarbete. Det går att arbeta full tid och få maximal kompetenspremie. Samma synsätt bör gälla vid arbets- löshet, dvs. det skall gå att vara arbetslös på heltid och få maximal kompetenspremie. Kompetensutveckling behöver inte lägga hinder för ett aktivt arbetssökande. Det är dock angeläget att den som påbörjar kompetensutveckling görs uppmärksam på de krav som ställs för rätt till arbetslöshetsersättning. Det finns en risk att någon gör uttag, betalar kursavgift m.m. och under utbildningens gång får erbjudande om ett jobb eller en plats i ett arbetsmark- nadspolitiskt program. I den situationen kan rätten till arbetslös- hetsersättning upphöra om den arbetslöse inte accepterar erbju- dandet. IKS och andra offentliga system Enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag beräknas den s.k. bidragsgrundande inkomsten som all inkomst av tjänst enligt inkomstskattelagen. Det innebär att exempelvis pension från ett IPS-sparande reducerar bostadsbidraget. Det är rimligt att samma princip tillämpas för uttag från kompe- tenssparkonto. Detta kan göra det mindre lönsamt att ta ut pengar för en kompetensutveckling för dem som har bostadsbidrag. Men att bostadsbidragen skapar höga marginaleffekter är ett generellt problem, som även påverkar t.ex. det ekonomiska utbytet av att öka sin arbetstid. Det ligger inte inom ramen för denna utredning att behandla denna problematik. Jag ser inte heller utrymme att införa någon undantagsregel för IKS-uttag. Däremot bör enligt min mening kompetenspremien, som ju har formen av en skatte- reduktion, inte påverka bostadsbidragets storlek. Kommunen skall enligt socialtjänstlagen (1980:620) ge försörj- ningsstöd i form av socialbidrag om den som söker sådant stöd inte kan tillgodose sina behov på annat sätt. Detta inbegriper en pröv- ning mot den sökandes egna tillgångar. Enligt all- männa råd om försörjningsstöd (SOSFS 1998:11) skall kommunen därvid endast beakta sådana tillgångar som den sökande faktiskt kan förfoga över eller få tillgång till. Som exempel på tillgångar som inte skall beaktas nämns pensionsförsäkring som inte kan återköpas. Tillgångar på IKS-konto kommer däremot att vara möjliga att få tillgång till även då de inte skall användas till kompetensutveckling. Sådant uttag beläggs dock med en uttagsavgift. Jag bedömer trots detta att det är rimligt att IKS-medel inte beaktas vid kommuner- nas prövning av socialbidrag. Det kan dock inte anses ligga inom mitt uppdrag att föreslå förändringar i allmänna råd. 10.7Samordning med andra studiestödssystem Mitt förslag: Uttag från IKS-konto skall inte räknas in i den in- komst som ligger till grund för inkomstprövning av studiemedel enligt studiestödslagen. IKS och andra offentliga system Det finns ett omfattande offentligt system för stöd till den som studerar. I flera fall ges stöd även till sådana utbildningar som kommer att ingå i kompetensutvecklingsregistret och således berättiga till uttag från IKS-konto och till kompetenspremie. Enligt min mening bör det inte ske någon samordning mellan IKS och andra studiestödssystem. Den som studerar med någon form av bidrag bör således, för samma studier, kunna göra uttag från IKS-konto och även beviljas kompetenspremien. Det vore oskäligt att inte medge uttag från IKS-konto, som ju är den enskil- des egna medel, om kontoinnehavaren genomgår en utbildning som normalt sett berättigar till sådant uttag. För många är studiestödet lågt i förhållande till den inkomst som går förlorad vid studier. Aktivitetsstöd vid arbetsmarknadsutbildning och särskilt utbildningsbidrag uppgår till högst per dag, vilket ger 80 procents ersättningsnivå för inkomster . Övriga studiestöd ligger på en lägre nivå. Att ha möjlighet att utnyttja IKS-kontot kan för många vara en förutsättning för att de skall välja att studera. Studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395) är inkomstprö- vade. Den som har inkomster över det s.k. fribeloppet, som uppgår till av ett prisbasbelopp räknat , får studiemedlen reducerade av den del av inkomsten som överstiger fribeloppet. Som inkomst räknas sådana inkomster som i taxeringen hänförs till inkomst av tjänst, inkomst av närings- verksamhet eller inkomst av kapital. höjs fribeloppet från nuvarande till för heltids- studier. Trots höjningen kan uttag från IKS-konto komma att reducera storleken på de studiemedel som kan beviljas. Studie- stödslagen och tillhörande förordning bör därför ändras så att uttag från IKS inte räknas in i den inkomst som ligger till grund för inkomstprövningen av studiemedel. Aktivitetsstöd, som bl.a. lämnas till den som deltar i arbetsmark- nadsutbildning, är samordnad med ersättningar inom socialförsäk- ringen och andra studiestödsformer. Den som uppbär studiemedel eller särskilt utbildningsbidrag får sitt aktivitetsstöd reducerat med motsvarande belopp. Det går således inte att uppbära dessa olika studiestödsformer. En sådan samordning bör inte gälla för uttag från IKS, eftersom det sparade kapitalet inte utgör något bidrag utan är den enskildes egendom. IKS och andra offentliga system 10.8Avgränsning mot verksamhetsrelaterad kompetensutveckling och Växtkraft Mål 3 Växtkraft Mål 3 är ett program för kompetensutveckling som del- finansieras av Europeiska socialfonden (ESF). disponerar från ESF och ett ungefär lika stort belopp utgör svensk medfinansiering. Programmet administreras av Svenska . Målgrupper för programmet är arbetslösa, anställda och ensam- företagare. Diskussioner om samspelet mellan Mål 3 och IKS kan uppkomma när det gäller målgrupperna ensamföretagare och anställda varför enbart de delarna av Mål 3-programmet diskuteras i det följande. Jämfört med övriga EU-länder lägger en mycket hög andel av programmedlen för Mål 3 på kompetens- utveckling för anställda. Växtkraft Mål 3 omfattar hela arbetsmarknaden men inriktas främst på små och medelstora företag (och motsvarande arbets- platser inom stat, landsting och kommuner). Stöd till arbetsgivaren kan ges till en del av de utbildnings- och lönekostnader som upp- kommer i samband med kompetensutvecklingen. Ett företag kan beviljas högst . Begreppet kompetensutveckling ges i samband med Mål 3- programmet en mycket vid tolkning: det handlar i första hand om lärande i arbetet eller annan verksamhetsrelaterad kompetensut- veckling, men kan också avse t.ex. komplettering av baskunskaper. Det finns inte några formella hinder för att programmet kan stödja också kvalificerad utbildning på högskolenivå om sådana behov identifieras vid verksamhetsanalysen. Genomförandet av kompetensutvecklingen inom Mål 3-pro- grammet grundas på en verksamhets- och kompetensanalys. Analy- sen skall genomföras av arbetsgivaren och de anställda tillsammans och resultera i en handlingsplan. Analyserna syftar till ökad förändringsbenägenhet. Även om analyserna i hög grad utgår från aktuella och framtida behov på den berörda arbetsplatsen kan processen väcka önskemål hos individen om insatser utöver dem som kommer att delfinansieras med Mål 3-medel. I vissa fall kanske individens önskemål inte alls kan tillgodoses inom ramen för Mål 3 därför att insatsen är alltför omfattande eller inte svarar mot företagets behov. I andra fall kan man tänka sig att en del av kompetensutvecklingen genomförs inom Mål 3 men kompletteras med ytterligare utbildnings- eller kompetensutveck- IKS och andra offentliga system lingsinsatser med stöd av IKS. Om individuella önskemål om utbildning, som inte äger så stor tyngd för företaget och därmed inte kan rymmas inom Mål 3, kan länkas över till IKS ökar för- utsättningarna till en mer omfattande kompetensutveckling vilket bör vara positivt för såväl individen som samhället. Både Växtkraft Mål 3 och IKS syftar till att stimulera kom- petensutveckling och de vänder sig delvis till samma målgrupper. Medan Mål 3 är starkt knutet till arbetsplatsen och dess kompe- tensbehov ger IKS individen frihet att själv välja inriktning. En samlad strategi där båda stödformerna ingår skulle kunna ge ytter- ligare kraft åt kommande kompetensutvecklingsinsatser i arbets- livet och därmed stärka företagen och stimulera individerna. Mitt förslag: De civilrättsliga regler som föreslås gälla inom det individuella kompetenssparandet utformas med nära anknytning till vad som gäller i fråga om det individuella pensionssparandet (IPS). Regler om förmånstagarförordnande och bodelning följer vad som gäller inom IPS. Det utmätningsskydd mot spararens borgenärer som finns inom IPS skall inte gälla inom IKS. I fråga om kompetenssparande i försäkring gäller försäkrings- avtalslagens regler. I försäkringslagen införs en regel som före- skriver att vissa förfoganden är utan verkan om de skett i strid med de föreslagna nya bestämmelserna i 58 a kapitlet inkomst- skattelagen om kompetenssparförsäkring. Grundläggande för sparandet inom IKS liksom inom det individu- ella pensionssparandet (IPS) är att det upprättas ett skriftligt avtal mellan sparinstitutet och spararen. Vissa regler som avser utbetal- ning av kompetenssparandet skiljer sig naturligen från bestämmel- serna inom IPS. De civilrättsliga reglerna ansluter så långt det är möjligt till vad som gäller för IPS. Således införs motsvarande regler om förmånstagarförordnande och bodelning i lagen om indi- viduellt kompetenssparande. Enligt huvudregeln i lagen om individuellt pensionssparande är tillgångar på ett pensionssparkonto skyddade mot utmätning om spartiden överstiger . Grunden för denna bestämmelse är att ett långsiktigt sparande med viss regelbundenhet är skyddsvärt. IKS och andra offentliga system Förebilden för denna bestämmelse finns i bestämmelserna i 116 § försäkringsavtalslagen. I IKS-systemet kommer spartiden inte att bindas på det sätt som gäller inom IPS. Innestående medel skall alltid vara tillgängliga för kompetensutveckling. Därtill kan uttag göras för andra ändamål, efter att en särskild avgift erlagts. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att inom IKS ha en motsvarande regel som för IPS om utmätningsskydd. För kompetenssparande som sker i en försäkring gäller försäk- ringsavtalslagens bestämmelser. I 3 § försäkringsavtalslagen införs en bestämmelse om att villkor om överlåtelse, pantsättning, för- månstagarförordnande eller annat förfogande över en försäkring är utan verkan om de står i strid med villkor som enligt de föreslagna reglerna i ett nytt 58 a kapitel i inkomstskattelagen skall tas in i ett avtal om kompetenssparförsäkring. Detta innebär bl.a. att en kom- petenssparförsäkring under den försäkrades livstid får överlåtas endast på grund av utmätning, ackord, konkurs eller bodelning. Det innebär vidare att en kompetenssparares make, sambo eller barn skall kunna sättas in som förmånstagare. Detsamma gäller barn till kompetensspararens make eller sambo. Vidare innebär den föreslagna hänvisningen i försäkringsavtalslagens bestämmelser till det föreslagna nya kapitlet i inkomstskattelagen att villkor om att kompetenssparförsäkringen får pantsättas är utan verkan. Mitt förslag: () bör få ansvar för den löpande uppföljningen av IKS. Genom samordning av interna och externa dataregister kan SCB leverera de relevanta uppgifter som krävs för den löpande uppföljningen. För utvärdering och djupare analyser av vilken betydelse och inverkan IKS har i olika avseenden föreslår jag att IKS-styrelsen upphandlar dessa tjänster. Styrelsen bör ansvara för att samord- nade utvärderingar på nationell nivå kommer till stånd. Utöver de nationella utvärderingarna bör IKS-styrelsen också stimulera fristående forskningsprojekt och uppmuntra samarbete mellan olika parter för utvärdering av IKS. I mitt uppdrag har ingått att genomföra en rad analyser av IKS effekter på tillväxt, arbetsmarknad, finansmarknad samt hur utbud och efterfrågan inom utbildningsområdet påverkas. Det är t.ex. analyser om IKS konsekvenser för olika grupper med olika in- komst- och utbildningsnivå, kön, ålder och etnisk tillhörighet. Staten har ett intresse av att studera IKS ur ett fördelningsperspek- tiv och pröva hur systemet kan bidra till en mer jämlik utbild- ningsnivå. Det är omöjligt att redan nu förutse vad IKS kommer att få för fördelningspolitiska konsekvenser. Det beror till stor del på hur väl vi lyckas motivera människor att delta i sparandet och om de ser IKS som en möjlighet att påverka den egna situationen. Det finns inte heller några jämförbara system att utgå ifrån vid analyser och effekter för införandet av IKS. Därför föreslår jag att man redan från början skapar en sam- ordnad funktion för uppföljning och utvärdering. Dessa löpande uppföljningar och utvärderingar blir viktiga för att bedöma om IKS tjänar de syften som ställts upp. Kvalificerad forskning och utvär- dering som bidrar med kunskap om hur IKS inverkar i olika avse- enden kan dessutom utgöra underlag för att vidta åtgärder som förstärker önskade effekter och minimerar de oönskade. I kommittédirektivet till utredningen anger regeringen fem priori- terade syften för statens medverkan till individuellt kompetens- sparande. Ett första syfte är att bidra till en högre kunskapsnivå hos arbetskraften samt en jämnare fördelning av inhämtandet av kunskaper över livet. Det bidrar till att förebygga risken för arbetslöshet och förtida pensionering samt stärker individens trygghet. Ett andra syfte är att öka individens valfrihet, stärka individen och dennes inflytande över den egna kompetensutvecklingen. Ett tredje syfte är att bidra till att stärka företagen och deras konkurrenskraft samt samhällsekonomin i stort. Ett fjärde syfte är att underlätta omställningar och rörlighet på arbetsmarknaden. Ett femte syfte är att bryta den etnisk- och könssegregerade arbetsmarknaden och den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Både individer, arbetsgivare och samhället i stort har ett intresse av att dessa syften uppnås. Jag har tidigare betonat att det individuella kompetenssparandet ska ses som ett komplement till befintliga stöd för vidareutbildning och kompetensutveckling. IKS ska inte ersätta den verksamhetsrelaterade kompetensutvecklingen som arbetsgivaren har ett odelat ansvar för. IKS ska inte heller ersätta samhällets stöd till vuxenutbildning, folkbildning eller arbetsmark- nadsutbildning. Samhället har fortsatt ansvar för de individer som har kortast utbildning och störst behov av finansiellt stöd för att komplettera sin grundutbildning. Jag anser att riktade åtgärder för olika grupper inte kan ske inom ramen för ett individuellt kompe- Riktade åtgärder bör även fortsättningsvis ske inom ramen för reguljär arbetsmarknads- och utbildningspolitik. En regelbunden uppföljning av IKS kommer också att kunna fungera som utgångspunkt för djupare analyser och forskningsin- satser som olika intressenter kan vilja genomföra. Dessa intres- senter kan vara universitet, forskningsinstitutioner, arbetsmarkna- dens parter, utbildningsanordnare m.fl. som vill kunna analysera beteenden och effekter av IKS inom olika områden. Innan jag anger omfattning och organisation av den verksamhet som krävs för uppföljning och utvärdering är det viktigt att klargö- ra vilka frågor som är aktuella att studera och analysera. Verksam- heten handlar om två skilda områden som kräver olika hantering och kompetens. Det första området handlar om löpande uppföljning. Den bedö- mer jag möjlig att genomföra med hjälp av de uppgifter som IKS genererar, dvs. uppgifter om kontohavare, kontoförare och utbild- ningsanordnare i kombination med andra dataregister hos t.ex. SCB. För denna uppföljning av befintlig statistik krävs ett data- register med flexibel programvara som kan anpassas till andra databaser. Denna löpande uppföljning kräver relativt begränsade personella resurser. Den andra delen, som ligger lite längre fram i tiden, handlar om utvärderings- och forskningsfrågor av kvalitativ art. För detta krävs forskningsinsatser och en mer omfattande organisation vilket med- för vissa kostnader. Det handlar till exempel om att studera bete- endeeffekter. Har IKS medfört att nya individer börjat studera som annars inte skulle ha gjort det? Har nya utbildningar kommit till stånd? Det kan också handla om frågor som rör effekterna på arbetsmarknaden, arbetsorganisation, individens löneutveckling osv. För att dessa frågor ska kunna studeras bör systemet har varit igång . 11.1.2Frågor och områden för uppföljning och utvärdering Många av de datauppgifter som är intressanta att följa upp eller utvärdera ur ett IKS-perspektiv kommer att finnas tillgängliga på olika håll. I kapitel 8 redovisar jag förslag på hur organisation och myndighetsuppgifter för IKS bör konstrueras. Jag förordar ett för- slag som innebär att en IKS-styrelse bildas där företrädare för berörda myndigheter bör finnas med. värdefull information i sina dataregister som är lämplig att samköra med IKS register för uppföljning av verksamheten. Följande områden bör ses som ett koncentrat av frågor som bör bli aktuella för uppföljning. Områdena innehåller inom sig flera följd- frågor. Frågorna är emellertid så konkreta att ett flexibelt data- register som kan samköras med andra register kommer att kunna leverera relevanta uppgifter under varje område: Vilka sparar (ålder, kön, inkomstnivå, utbildningsnivå osv.) – hur mycket och hur länge? Vilken form av kompetensutveckling utnyttjas IKS för och i vilken omfattning? Sparformen – hur utvecklas avgifter, avkastning osv. Organisationen – kostnader, tid och effektivitet i utförandet Studiernas förläggning – arbetstid/fritid, eventuellt arbetstids- bortfall Den här typen av frågor kan till allra största del besvaras med hjälp av uppgifter från SCB, CSN, befintliga utbildnings- och praktik- register, skatteförvaltningen samt kontoförarna (försäkringsbolag och sparinstitut). De uppgifter som IKS själv måste ta fram handlar om de utbild- ningar som inte finns i andra dataregister, dvs. alla nya utbildnings- , kompetensutvecklings- och praktikanordnare och deras kurser som kommer att vara godkända för IKS-uttag. För studier av beteenden och effekter av det individuella kompe- tenssparandet krävs andra former och resurser än för den löpande uppföljningen. En viktig fråga är om det statliga engagemanget genom införandet av IKS har någon betydelse för individens val att vidareutbilda sig och för valet av inriktning på kompetensutveck- lingen. Utvärderingen bör bestå av tidsbegränsade uppdrag såväl som mer långsiktiga studier. SCB:s olika totalregister kan leverera underlag för utvärderingar av IKS men underlagen måste kopplas till forskningsinsatser som löper över . Följande frågor och områden kan tjäna som underlag inför utvärderingsuppdragen: Grundplåtens och kompetenspremiens betydelse (både kvanti- tativa data och beteendestudier krävs). Betydelsen av skatteavdrag och beskattning under studieperio- den. Effekter på andra sparformer. Betydelsen av rådgivning, hjälp och stöd (attitydundersök- ningar, utvärderingsenkäter efter genomgångna kurser m.m.). Effekter på individnivå (inkomstutveckling, arbetslöshet, arbetsuppgifter, utbildningsnivå m.m.). Effekter i arbetslivet (förekomst av på arbets- platserna, påverkan på den befintliga personalutbildningen, för- ändrad arbetsorganisation, studieledighetslagen, effekter för småföretagare m.m.). Effekter på arbetskraftsutbudet. Effekter på utbildningssystemet (nya aktörer, förändrat utbud, kvalitetsfrågor m.m.). Informationsinsatsernas betydelse (följa upp både kvantitativa och kvalitativa mål för informationsinsatserna). Studera individer som väljer att inte spara i IKS. Vad skiljer dem från de som sparar? Utöver dessa områden blir det IKS-styrelsens ansvar att göra stick- provskontroller av godkända utbildningsanordnare.