sou · GOB388d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Vi har tagit del av de fullständiga rapporterna avseende organiserad brottslighet i under åren 1997-1999.1 I rapporterna behandlas, bland mycket annat, brottslighet med anknytning till mc-gäng. 1 RKP/KUT Rapport 1998:25, 1999:15 och 2000:9 . 80 Brottslighet med anknytning till mc-gäng ter som vi redovisar här är inte av den karaktären att de kan anses omfatta- de av sekretess. Den våldsbrottslighet som förekom under konflikten mellan Hells Ang- els och Bandidos kan, sägs det i rapporten , karaktäriseras som organiserad brottslighet i klubbarnas regi, eftersom allt talar för att våldet utfördes av medlemmar på klubbarnas vägnar i enlighet med direktiv från ledande personer inom klubbarna. Det faktum att våldet avstannade även i efter att en vapenvila förhandlats fram mellan representanter för klubbarna i , talar enligt rapporten också för en viss internationell styrning av klubbarna och deras medlemmar. RKP anser det dock vara mera tveksamt om den vinstmotiverade brottsligheten som förekommer i outlaw mc-miljön sker i klubbarnas regi. Mycket talar i stället för att det är fråga om organiserad brottslighet som bedrivs av fraktioner inom klubbarna, med personliga vinstmotiv och ofta i samarbete med kriminella aktörer som saknar anknytning till mc-miljön. I rapporterna sägs att detta intryck består. Den organiserade brottslighet som förekommer i mc-miljön verkar en- ligt RKP att framför allt utgöras av olika former av befattning med narko- tika, illegal sprit och tobak, illegal indrivning, stölder och hälerier. När det gäller narkotikabrottsligheten är de inblandades roller inte helt klarlagda, med det finns enligt rapporten för indikationer på att medlemmar i mc-gängen ägnar sig åt såväl insmuggling och egen produktion av amfe- tamin som försök att skaffa kontroll över gatunära distributionsled. I rap- porten för sägs dock att inget tyder på att medlemmarna av någon av klubbarna är på väg att etablera sig som större narkotikadistributörer. Vidare finns indikationer på att vissa medlemmar börjat visa ett ökande intresse för spelverksamhet och sexbranschen (koppleri m.m.). Endast enstaka personer i outlaw mc-miljön uppges ägna sig åt mer avancerad ekonomisk brottslighet, och då företrädesvis i nätverk med andra krimi- nella utanför den miljön. Omfattningen av den vinstmotiverade brottslig- heten är enligt rapporten inte särskilt väl kartlagd. Under rubriken den organiserade brottslighetens våldsanvändning påpekas rapport bl.a. att personer i outlaw mc-miljön har gjort sig kända för att med hot skrämma målsägande och vittnen för att undvika lagföring. Hoten kan vara indirekta och t.ex. signa- leras genom att kamrater till en åtalad uppträder i väst med klubbinsignier i rättssalen. Någon aktuell kartläggning av hotens omfattning finns inte, men det finns enligt RKP anledning anta att hot av detta slag förekommer fortlöpande. Mörkertalet tros vara betydande. I rapporten uppges vidare att vissa medlemmar i mc-gängen också an- vänder sig av hot för att driva in fordringar. Det går ofta till så att en ford- ran köps in till reducerat pris, varefter medlemmen driver in denna för egen räkning. Vid besök hos den skuldsatte utnyttjar gängmedlemmen Brottslighet med anknytning till mc-gäng 81 medvetet sina insignier - han kan t.ex. bära väst eller lämna över dekaler med klubbens märken - för att förmå den skuldsatte att betala. Enligt rap- porten har det inte gått att belägga att indrivningarna sker i klubbarnas regi. I rapporten för sägs att den illegala indrivningen av skulder, bl.a. åt andra kriminella, har ökat kraftigt efter det att konflikten mellan Hells och Bandidos avslutades. Ett tjugotal fall hade kommit till polisens kännedom , men mörkertalet antas vara stort. Enligt rapporten för fortsätter denna typ av verksamhet. I rapporten för redovisas flera fall av våld eller hot mot polis- män och företrädare för andra rättsvårdande myndigheter. Bl.a. omnämns en sprängning av en polismans privatbil efter det att polismannen vittnat i en rättegång och ett fall då en kriminalvårdanställds bostad utsatts för be- skjutning. Det finns starka misstankar om att dessa gärningar har utförts av eller på order av medlemmar i mc-gäng. Som nämnts i det föregående, har det inte gått att belägga att mc- klubbarna som sådana tar del av de vinster som genereras genom den vinstmotiverade kriminalitet som medlemmarna i klubbarna ägnar sig åt. Detta kan, sägs det rapport, bero på bristande insyn i klubbarnas innersta kärna. En annan och enligt RKP kanske mera trovärdig förklaring är att hypotesen om organiserad brottslighet i klubbarnas regi, som fram- förts i olika sammanhang, åtminstone och för svensk del varit fel- aktig. Det finns, säger man, en risk för att människans allmänna behov av förenklingar för att hantera en komplex verklighet leder till att sådana kriminella grupperingar som är lättare att identifiera på grund av att de avviker genom en speciell etnisk tillhörighet eller, som mc-gängen, genom sitt sätt att uppträda, får en högre prioritet av de brottsbekämpande myn- digheterna än vad de förtjänar jämfört med andra kriminella strukturer. Årsrapport avseende den mc-gängsrelaterade brottsligheten RKP publicerade första gången en årsrapport2 avseende den mc-gängsrelaterade brottsligheten i . publi- cerades en motsvarande rapport avseende år 1999.3 Förutom en beskriv- ning av den mc-gängsrelaterade brottsligheten innehåller rapporterna bl.a. en bedömning av utvecklingen framåt i tiden. I det följande utgår vi från rapporten avseende och lämnar vissa kompletterande uppgifter som återfinns i rapporten för . 2RKP/KUT 1999:4. 3RKP/KUT 2000:6. 82 Brottslighet med anknytning till mc-gäng I rapporten görs en genomgång av den brottslighet som medlemmar i mc- gängen antas vara inblandade i. Medlemmar i uppges i allt större omfattning bedriva illegal indrivningsverksamhet och de är verk- samma i den gråzon som finns mellan att påminna människor om skul- der och utpressning. Den omfattande rapporteringen i medierna om mc- gängens våldsamhet gynnar en sådan verksamhet. Efter en utpressning i skadades målsäganden allvarligt av en bilbomb, sannolikt på grund av att han anmält brottet till polisen. Medlemmar i i har dömts till långa fängelsestraff för utpressningen. Misstankar finns om att klubbmedlemmar även var inblandade i mordförsöket med bilbomben. I rapporten för sägs dock att i verkar Hells in- blandning i indrivnings- och utpressningsverksamhet ha minskat; den brottsliga trenden där pekar i stället mot ekonomisk kriminalitet via bulva- ner. Annan brottslighet uppges vara momsbedrägerier i samband med bil- affärer, hantering av smuggelsprit, bedrägerier och hälerier. Det finns uppgifter om att medlemmar i såväl Hells som Bandi- dos är inblandade i narkotikabrottslighet. T.ex. uppges Bandidos ha som modus operandi att tvinga langare att sälja narkotika som tillhandahålls av medlemmar i klubben. Det förekommer också uppgifter om att medlem- mar i de båda klubbarna smugglar in och säljer hasch, amfetamin och ko- kain. I har stora beslag av cannabis gjorts i mc-miljön. Många personer i den miljön missbrukar själva narkotika. Det finns information som enligt RKP sammantaget tyder på att åt- minstone enskilda medlemmar inom Hells i och i (knutna till Bandidos) visar ett ökat intresse för sexhandeln, exempelvis porrvideobutiker, porrklubbar, telefonsexföretag, s.k. escort- service och prostitution. I rapporten för sägs att har utvecklat sig utanför kriminalvårdsanstalterna och att flera av de nya medlemmarna har nynazistisk bakgrund. När gängets president frigavs från ett långvarigt fängelsestraff ökade gängets aktivitet markant. Flera av med- lemmarna antas ägna sig åt handel med narkotika. dömdes presidenten dock till fängelse för medhjälp till grovt vapenbrott. Det skulle eventuellt kunna leda till en försvagning i organisa- tionen.4 4 Enligt uppgifter till oss från enskilda polismän - vilka även uppmärksammats i massmedierna - tycks emellertid någon försvagning inte ha skett. Brottsligheten inom har snarare ökat och enligt polisen försöker organisationen ta över olika kriminella marknader i framför allt och . Brottslighet med anknytning till mc-gäng 83 Ett stort problem är enligt RKP att lagföring av medlemmar i mc- gängen allvarligt försvåras av målsägandes och vittnens rädsla för att medverka i utredningar och rättegångar. Detta problem anser man vara av systemhotande karaktär, i den meningen att det hotar rättssamhället. Medlemmarna i mc-gängen utnyttjar kulturen och den myt som omger dem till att försvåra lagföring. Dels förväntas medlemmarna tiga solida- riskt inför myndigheterna, dels används symbolvärdet i mc-gängets klubb- västar och namn för att påverka såväl målägande och vittnen som medier. Medlemmarna i mc-gängen begår enligt rapporten oftast brott för egen räkning och inte för mc-gängets. begås brotten av flera medlemmar gemensamt och ibland i samarbete med personer utanför mc-gängets struktur. Medlemmarna i mc-gängen kommer enligt RKP inte alltid över- ens, utan det förekommer en hel del meningsskiljaktigheter och intriger inom gängen. Sammanhållningen är, säger man, inte så stark som utomstående kanske kan förledas att tro genom mc-gängens yttre fasad. Dessa bedömningar kvarstår i rapporten avseende . Vidare uppges att medlemmar i mc-gängen inte alltid känner till var- andras brottsliga verksamhet. har de en aning om vad det rör sig om, men sällan har de hela bilden klar för sig. Det uppges vara alltför stor in- och utskiftning av medlemmar i mc-gängen för att medlemmarna skall våga lita på varandra helt och hållet. I rapporten påpekas också att mer- parten av de medlemmar i och Bandidos som har lämnat or- ganisationen tycks sluta med kriminell verksamhet; åtminstone övergår de i allmänhet till en anonym tillvaro utan kontakt med vare sig mc- gängsmiljö eller polisen. I tar enligt rapporten de fullvärdiga medlemmarna i mc-gängen ofta själva aktiv del i kriminell verksamhet. Med något undantag, har de inte nått den nivån i den kriminella miljön att de helt kan styra andra och hålla sig själva i bakgrunden. De flesta medlemmarna i mc-gängen verkar enligt RKP ha dålig eko- nomi. Det tycks även råda en allmän brist på pengar i gängens gemen- samma ekonomi. - en stiftelse som samlar in pengar för att bl.a. stötta fängslade medlemmar - kan möjligen besitta mer substantiella tillgångar. P.g.a. sekretessregler är stiftelsens balansomslut- ning inte helt kartlagd. utvecklar enligt rapporten ständigt sin verksamhet. Den består av försäljning av kläder, kepsar, bälten, smycken, märken, tändare, muggar, m.m. T-shirts trycks i ett eget tryckeri. En kata- log ges ut med alla artiklar, vilka ofta har texten Support Your Local Big Red . Big Red är liktydigt med Hells . Butiker har öppnats i och under namnet Route 81.5 5 Åttonde och första bokstaven i alfabetet, dvs. 84 Brottslighet med anknytning till mc-gäng Risken för att en våldsam konflikt mellan Hells och Bandidos skall blossa upp på nytt bedöms av RKP på kort sikt vara låg. På medellång (två till ) och lång sikt () bedöms det dock finnas en viss risk för en sådan konflikt. Förklaringen skulle kunna vara att den gamla konflikten inte är glömd, bara undanträngd. En annan förklaring är att konkurrens kommer att kunna uppstå om både territorium och marknadsandelar i den kriminella världen. Det finns också en risk för att nya gängbildningar uppstår; det kan vara mc-gäng eller andra gäng som har mc-gängen som förebild. Bedömningen kvarstår rapport. Man pekar där särskilt på risken att utvecklas till ett mc-gäng av samma typ som Hells och Bandidos. Mc-gängen antas komma att utveckla den icke konfliktrelaterade kri- minella verksamheten. Främst föreligger en risk för ökad narkotikahante- ring och utvidgad indrivningsverksamhet. Det finns enligt rapporterna också risk att hoten mot målsägande och vittnen ökar. Det finns vidare en ökad risk för korruption, i vart fall i så måtto att medlemmar i mc- gängen lyckas skrämma företrädare för myndigheter att fatta för dem för- delaktiga beslut. Mc-gängen har försökt bättra på sitt dåliga rykte. Dessa försök antas komma att intensifieras genom att medlemmar i mc-gängen deltar i diverse aktiviteter, t.ex. insamlingar till välgörande ändamål och utspel i medier. Mc-gängen försöker på flera sätt sprida bilden av att de är oförskyllt trakasserade av polisen. Det innebär enligt RKP att det finns en risk för att inte bara allmänheten och journalister, utan också tjänstemän inom rättsväsendet kan förledas att underskatta omfattningen av mc- gängens kriminella verksamhet. I rapporten avseende sägs att det finns några exempel på per- soner som har arbetat inom Försvarsmakten som är medlemmar i mc-gängen. De har lämnat sin tjänst frivilligt eller tvingats att lämna den p.g.a. sitt samröre med mc-gängen. Det hela ses som ett bekymmer och man vill inte utesluta att vissa medlemmars kunskaper om Försvarsmak- tens materiel och skyddsobjekt kan utnyttjas i kriminella syften. 5.3.5En gemensam nordisk hotbildsanalys () Som ett led i en nordisk handlingsplan mot mc-kriminalitet utarbetas och publiceras varje halvår en gemensam nordisk hotbildsanalys av den krimi- nella mc-miljön. Analysen avseende har publicerats av den norska Kriminalpolitisentralen (KRIPOS) i en rapport benämnd Mc-kriminalitet - Brottslighet med anknytning till mc-gäng 85 Års- og statusrapport . Analysen bygger på information från polis- myndigheterna i respektive nordiskt land samt från Rockers. har det inte registrerats några konfrontationer mellan Hells och Bandidos i . Företrädare för de båda klubbarna träffas regelbundet för att se till att fredsavtalet hålls. Det har funnits förslag om att de båda klubbarna skall gå samman i . Det bedöms dock som föga sannolikt att så sker. Under det upplevde Hells och Bandidos ett starkt tryck från både polis och massmedier. För att försöka förändra den negativa bild som allmänheten har av klubbarna, har man ar- rangerat flera välgörenhetstillställningar (s.k. ). Dessa har utformats i traditionell stil, där publiken givits möjlighet att titta på motor- cyklar och uppvisningar av olika slag. Överskottet från arrangemangen har donerats till ett välgörande ändamål, ofta under mediebevakning. Företrä- dare för Hells har också uppträtt i tv-program och som föreläsare i näringslivssammanhang. Trots det relativa lugnet, finns det enligt analysen några faktorer som kan komma att hota freden mellan de båda klubbarna. Som ett led i fredsavtalet beslutades att inga nya avdelningar av respektive klubb skulle inrättas. Denna överenskommelse har man emellertid på ömse sidor för- sökt kringgå genom att knyta till sig supporter-klubbar av olika slag. Det tycks främst vara Bandidos - som är den mindre av de båda klubbarna - som har försökt expandera på detta sätt, bl.a. genom upprättande av en ny typ av supporter-klubbar under namnet Compadres MC. Efter möten mel- lan företrädare för Hells och Bandidos har dock bl.a. en Compa- dres-klubb i upplösts. Internationellt finns det också exempel på konflikter som enligt rap- porten skulle kunna medföra att konflikten i blossar upp på nytt. I flera europeiska länder - bl.a. i , , och - söker Bandidos knyta till sig supporterklubbar, vilket inte ses med blida ögon från Hells sida. Om Bandidos lyckas i sina försök, kan det leda till nya strider om territorier. Den konflikt som enligt rapporten utgör det största hotet mot freden är emellertid den våldsamma konflikt som i pågår mellan Hells Ang- els och (enligt uppgift har den konflikten skör- dat ett sextiotal liv). har länge försökt bli upptagna i Ban- didos-familjen. Hells har å sin sida hotat Bandidos med att starta en öppen konflikt över hela världen om förhandlingarna med 86 Brottslighet med anknytning till mc-gäng ne inte upphör. F.n. tycks förhandlingarna mellan Bandidos och ligga nere. och första hälften av har man enligt rapporten kun- nat märka en ökning av den kriminella aktiviteten i miljön i och kring Hells och Bandidos. Brottsligheten pågår på många plan, men den verksamhet som tycks vara mest inkomstbringande är smuggling och för- säljning av narkotika. Antalet narkotikabrott som kan knytas till mc-gängen uppges ha ökat . Efterforskningar i med anledning av två stora nar- kotikaärenden (amfetamin respektive cannabis) har enligt rapporten visat att både norska och utländska medlemmar i mc-gäng varit inblandade. Det har dock inte gått att visa att centrala medlemmar i eller Bandidos varit inblandade. En teori som framförs i rapporten är att enskilda medlemmar i mc-gängen investerar i narkotikapartier som smugglas in i av organiserade kriminella personer utanför mc- miljön. Medlemmar i mc-gängen antas också vara inblandade i sprit- och cigarettsmuggling. Polisen i de olika nordiska länderna har gjort flera beslag av vapen, bomber och sprängämnen som antas ha anknytning till mc-gängen. Före- målen har funnits gömda i depåer på andra platser än i klubbhusen. Flera av bomberna har varit mycket kraftiga och klara för sprängning. Medlemmar i mc-gängen uppges vara inblandade i hallickverksamhet och som vakter vid s.k. massageinstitut. Det senare tycks främst gälla . De verkar också som torpeder vid indrivning av fordringar. 5.3.6Sammanträffanden med polis och åklagare och träffade ordföranden och sekreterarna - i några fall deltog även någon av experterna - ett antal representanter för polis- och åklagarmyndigheter i landet. De myndigheter som besöktes var åklagarmyndigheterna i , och , Rikskriminal- polisen (två besök) samt polismyndigheterna i län (länskrimi- nalpolisen i och polisområde Nordvästra ), , och . Vid ett av besöken hos Riks- kriminalpolisen deltog även representanter för polismyndigheterna i och . Brottslighet med anknytning till mc-gäng 87 Syftet med sammanträffandena var att samla information om bl.a. vil- ken erfarenhet polis och åklagare har av s.k. mc-relaterad brottslighet. Det viktigaste som framkom var följande. Medlemmar i mc-gängen hotar och skrämmer vittnen och målsägande. Även polismän och andra företrädare för rättsväsendet hotas. Hoten ställer till stora problem både på utredningsstadiet och i rättegångar. Medlemmar i mc-gängen ägnar sig åt indrivning av skulder och ibland ren utpressning. Man använder sig ofta av ganska subtila, inte alltid verbala, former av hot som kan vara svåra att bevisa i en rättegång. Denna typ av förtäckta hot förekommer också i andra kriminella kretsar här i landet, t.ex. bland brottslingar från f.d. . Medlemmar i mc-gängen är i viss utsträckning inblandade i narkoti- kabrottslighet. Hur omfattande denna inblandning är råder det emeller- tid osäkerhet om. Polisen befarar att omfattningen kan komma att öka. Det finns inga belägg för att brottsligheten är organiserad i den me- ningen att brotten skulle begås för mc-klubbarnas räkning eller på order uppifrån. Brotten begås av en eller flera medlemmar för egen räkning, ibland i samarbete med personer utanför mc-miljön. Gärningsmännen utnyttjar ofta tillhörigheten till ett mc-gäng som ett påtryckningsmedel eller hot. Problemen med mc-gängen tycks vara störst i . Där försöker med- lemmar i gängen även etablera sig i andra, fullt lagliga, affärsverksamhe- ter; flera är t.ex. delägare i restauranger. Misstankar finns om att medlem- marna använder den lagliga verksamheten för att tvätta pengar som tjänats på kriminell verksamhet. Särskilt i och i viss mån även i befaras att Brödra- skapet Woolfpack kraftigt skall utöka sin brottsliga verksamhet. Det upp- ges att samtliga medlemmar i gänget saknar arbete och uteslutande ägnar sig åt att begå brott. Syftet befaras vara att ta över stora delar av de krim- nella marknaderna i de båda städerna. Gänget skall enligt polisen ha knutit flera kända våldsmän, bl.a. dömda mördare, till sig. Vid sammanträffandena redogjordes för flera fall då vapen har hittats i och kring mc-gängens klubbhus. Det har dock ofta varit problem med att knyta vapnen till någon eller några särskilda personer och något kollektivt ansvar kan ju inte utdömas; i något fall har dock flera medlemmar fällts för att ha haft gemensam besittning till vapen som hittats i ett klubbhus. Flera åklagare påpekade i det sammanhanget att olovligt innehav av bl.a. handgranater och sprängämnen inte räknas som vapenbrott utan som brott mot lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor och därför be- straffas lindrigare än vapenbrott, något som man inte anser vara rimligt. 88 Brottslighet med anknytning till mc-gäng Mot bakgrund av de problem som man har med målsägande och vittnen som inte vågar medverka i utredningar, framförde några åklagare och po- lismän tanken på att öka möjligheterna till strafflindring för s.k. kronvitt- nen. Detta bör i så fall förenas med någon form av vittnesskydd (identitetsbyte, m.m.). 5.4Hur brottsligheten har förklarats Som angetts i avsnitt 5.2 har många teorier framförts om vad som var or- saken till mc-kriget . Likaså finns olika förklaringar till vad som ligger bakom den kriminalitet som medlemmarna i mc-gängen ägnat sig åt efter det att fred slöts mellan Hells och Bandidos. Det är för våra ställningstaganden i fråga om straffansvar för deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet av vikt att dessa frå- gor belyses. I den tidigare nämnda (Mc-brott, 1999:6) förs en dis- kussion kring tre möjliga perspektiv på fenomenet mc-brottslighet. Ett av dessa perspektiv är att mc-gängen kan ses som brottsorganisationer av klassiskt snitt, i likhet med t.ex. den italienska maffian i . Mc-gängen har i såväl media som i rapporter från olika länders brottsbekämpande myndigheter också beskrivits som regelrätta brottsorganisationer som äg- nar sig åt sofistikerad, oerhört våldsam och, inte minst, mycket lönsam kriminalitet. Den officiella rapport som först satte stråkastaren på brottslighet i rela- tion till mc-gäng, var enligt den rapport som pre- senterades av statsåklagarämbetet i Kalifornien6 och som gav en ganska skrämmande bild av Hells framfart i det amerikanska samhället. I den rapporten beskrevs dock inte brottsligheten i termer av organiserad brottslighet utan snarare som terrorism eller gruppkriminalitet. Det är en- ligt först som en rad rapporter7 beskriver mc-gängen som brottsorganisationer. I amerikanska rapporter slogs då larm om att olika mc-gäng hanterar bl.a. narkotika i mycket stora mängder och i organiserad form. En betydelsefull rapport presenterades av en kommission som hade tillsatts av den amerikanske presidenten . Den slutsats som man kom fram till var att fyra stora mc-gäng - Hells , Bandidos, Outlaws och Pagans - var grupper som bedrev organiserad brottslighet i en omfattning som kunde hota det amerikanska samhället. I den rapporten, och i flera rapporter därefter, uppges Hells vara den organisation som distribuerar mest amfetamin inom . 6Se avsnitt 2.3. 7Hänvisningar finns på s. 26 ff i . Brottslighet med anknytning till mc-gäng 89 Vidare anges att de illegala inkomsterna tvättas med en rad olika legala verksamheter. Även övriga mc-gäng uppges ha narkotikahantering som en väsentlig del av sin verksamhet. Också i andra länder började myndigheter att framhålla att mc-gängens brottslighet hade utvecklats på ett liknande sätt som angetts i de amerikanska rapporterna. Efter ett möte arrangerat av med företrädare för rättsväsendet i åtta länder (, Frankri- ke, , , , , och ) uppgavs slutsatsen vara att vissa mc-gäng bedriver organiserad brottslighet och detta på en internationell nivå.8 Den danske kriminologen har i en artikel i for Kriminalvidenskab (nr 3-4/98) hävdat att den danska polisen i sin be- skrivning av mc-gängens verksamhet i påverkats mycket starkt av den amerikanska bilden av mc-gängen (s. 197). Denna bild har enligt Bay sedan förmedlats och accepterats av såväl medier som myndigheter och politiker i .