sou · GOB39 · 2001-01-01 00:00:00 — Inom ramen för ett bingotillstånd får en allians ställa ut maximalt 25 skicklighetsautomater inom sitt upptagningsområde. Tre av dessa får ställas ut i en bingohall och övriga får ställas ut en per lokal som disponeras av den eller de föreningar som ingår i bingoalliansen. Ett krav är också att föreningslokalen bedöms ligga inom berörd allians upptagningsområde och att den disponeras för föreningsverksamhet. En förening får inte anskaffa lokal i enbart syfte att bedriva spelverksamhet. Här framgår att det är Spel och lotteriinspektionen som ger tillstånd. för försäljning av lotter i en lottförsäljningsterminal. Här framgår att det är som ger tillstånd att anordna spel på skicklighetsautomater i samband med bingospel och i lokaler som disponeras för föreningsverksamhet. Föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lämna förslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden kan stärkas. Härvid skall även beaktas den betydelse de statliga spelen har för statens inkomster. Utredaren skall dessutom bedöma om tillståndsgivningen till AB och AB Trav och Galopp (ATG) bör delegeras från regeringen till Lotteriinspektionen. Utredarens uppdrag skall vara slutfört . Den svenska spel- och lotterimarknaden är i allt väsentligt förbehållen staten, föreningslivet och hästsporten så att överskottet kommer allmänna eller allmännyttiga ändamål till godo. Den totala omsättningen uppgår, enligt en sammanställning från Lotteri-inspektionen, till . Den största aktören på marknaden är det statligt ägda företaget som anordnar lotterier, nummerspel, vadhållning på idrottstävlingar och spel på värdeautomater. Den näst största spelanordnaren är ATG som anordnar vadhållning i samband med hästtävlingar. AB och anordnar spel och lotterier efter tillstånd från regeringen, och deras gemensamma andel av marknadens omsättning uppgår till . Föreningslivet anordnar lotterier och bingospel efter tillstånd från Lotteriinspektionen, länsstyrelserna och kommunerna. Föreningslivets marknadsandel uppgår till . Privata speloperatörer anordnar s.k. restaurang- kasinospel och varuautomatspel och deras marknadsandel uppgår till . Under den första delen av ökade föreningslivet sin andel av spelmarknadens omsättning, framför allt tack vare Bingolottos fram- gångar. har föreningslivet förlorat marknads- andelar. uttalade att en översyn av lotterilagen skulle göras av en parlamentarisk utredning. Den då gällande lotterilagen gav inte föreningslivet tillräckliga möjligheter att utveckla och förnya den spel- och lotteriverksamhet som bedrevs av dem. tillsatte regeringen en utredning som antog namnet . avlämnade sitt slutbetänkande Vinna eller försvinna - folkrörelsernas spel och lotterier (SOU 1992:130). I propositionen Ny lotterilag (prop. 1993/94:182) föreslog regeringen ökade intäktsmöjligheter för föreningslivet genom en ny automatspelsform - värdeautomaten - och förbättrade vinstmöjligheter i andra lotterier och spel. konstaterade att förslagen i propositionen i vissa avseenden var mindre långtgående än vad föreslagit men i icke obetydlig utsträckning borde förbättra möjligheterna för den del av föreningslivet som så önskar att finansiera sin verksamhet genom lotterier och spel (bet. 1993/94:KrU32, rskr. 1993/94:415). tillkallades en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lotterilagen (1994:1000). I direktiven anges att fördelningen mellan och förutsättningarna för staten, hästsporten och föreningslivet inte skall behandlas. Utredaren förväntas överlämna sitt slutbetänkande . I propositionen Kasinospel i m.m. (prop. 1998/99:80) gjorde regeringen bedömningen att en utredning bör tillsättas med uppdrag att ta fram förslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden återigen kan stärkas. Regeringen betonade också att det är viktigt att beakta den betydelse som de statliga spelen har för statens inkomster samt att det är viktigt att föreningslivet självt har möjlighet att bidra till sin egen finansiering. delade regeringens bedömning och poängterade vikten av att utredaren arbetar snabbt, men ville inte i övrigt föregripa utredarens ställningstaganden (bet. 1998/99:KrU11, rskr. 1998/99:229). I samband med riksdagsbehandlingen uttalade dock att bl.a. att de uppfattningar som framförts av Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor (FSL) i skrivelse till utskottet (dnr. KrU 1998/99:91) bör finnas med som en del av underlaget när den av regeringen föreslagna utredningen studerar olika möjligheter att påverka fördelningen av spel- och lotterimarknaden i . En särskild utredare skall lämna förslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden kan stärkas. Härvid skall även beaktas den betydelse de statliga spelen har för statens inkomster. Statsmakternas ambition att bibehålla det nationella själv- bestämmandet över spel- och lotterimarknaden och att överskottet skall vara förbehållet staten, hästsporten och föreningslivet skall beaktas vid framtagandet av förslag. Utredaren skall även bedöma om tillståndsgivningen till AB och bör delegeras från regeringen till Lotteriinspektionen. Syftet med detta skall vara att avlasta regeringen och föra samman prövningen av tillståndsansökningar till ett ställe, utom i de fall där uppgifterna kan skötas på lokal nivå. Utredaren skall inhämta information från marknadens aktörer och löpande bevaka och analysera utvecklingen på marknaden. Utredaren skall härvid inhämta synpunkter från representanter för föreningslivet på olika nivåer. Utredarens uppdrag skall vara slutfört . Bedömningsgrunder vid tillståndsgivning för bingo () Medlemmar (10 poäng) (Medlem redovisad till RF) Lokalt Aktivitetsstöd (25 poäng (Genomsnittet av de två senaste redovisade uppgifterna) Tävlingsverksamhet (20 poäng) (Antal deltagare dividerat med 13 är lika med det antal grupper som är poängberättigande) Kontinuerlig ungdomsverksamhet (10 poäng) Lägerverksamhet, liknande 1–5 poäng Idrottsskolor – av tränare ledd utbildning minst /vecka 1–5 poäng Administration (15 poäng) (Av klubben anställd personal) Personal, ½ tjänst personal, 1 tjänst personal 1 ½ tjänst Personal, 2 eller fler tjänster Flersektionsföreningar (10 poäng) 2 poäng/sektion utöver den huvudsakliga idrotten Ekonomisk verksamhet (20 poäng) Kostnader för övergångsersättningar, personliga ersättningar till idrottsutövare, träningsläger utomlands och affärsverksamhet får ej medtagas vid beräkningen av föreningens behov. Kostnader för verksamhet till vilket det utgår direkta riktade statliga, kommunala eller enskilda bidrag skall minskas med bidraget. Högst av kostnaderna får täckas med intäkter från bingo och lotterier. IOGT-NTO-rörelsen KFUK/KFUM Rf Lottakårer Svenska Röda Korset RF f Rörelsehindr Barn o Ungdom RF Utv st Barn, Ungdomar o RF Mag och H Sällskapet Frimärksungdom Kvinnl Bilkåres Riksförb Jägarnas Riksf-Landsbygdens Jägare Neurologiskt handikappades Rf Frivillliga Skytterörelsen Rf f Trafik- och Polioskadade Sv Sportfiske- och Fiskevårdsförb Friluftsfrjämjandet FMLS/Förb Funktionsh m läs- o skrivsv Sv Ungdomsringen f Bygdekultur Riksförb Hem o Skola Riksf för Social o Mental Hälsa (Källa: Lotteriinspektionen ) 20 000 000 KR Kyrkligt/religon R-817 1998