sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 7 d4 Svenskt näringsliv på rätt väg? utarbetas inom struktur-enhet. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier. Huvuddelen av dessa publiceras som bilagor till utredningens huvudrapport. Denna bilaga har utarbetats av enheten för näringspolitiska analyser vid . har fungerat som projektledare. I bilagan analyseras näringslivsstrukturens förändring i , liksom utvecklingen av produktivitet och konkurrenskraft. Vidare disku-teras etydelsen av väl formulerade spelregler och fungerande kon-kurrens. Utbildning och kompetens, som är av central betydelse för svenskt näringsliv , analyseras i ett eget avsnitt i bilagan. Avslutningsvis presenteras olika scenarier för näringslivets utveckling fram till är 2010. Ansvaret för långtidsutredningens bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar på respektive författare. Av huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. kontaktperson har varit departementsekreterare och departe-mentssekreterare . Sammanfattning i punktform................................................ Spelregler och konkurrens i ............................................ Utbildning och kompetens ........................................................... Konkurrenskraften har förbättrats ................................................ Spelregler och konkurrens i ............................................ Utbildnings- och kompetensnivå i .................................. Scenarier över en framtida näringslivsstruktur............................. Kunskapsintensiv produktion ökar............................................... Lägre sysselsättning för de lågutbildade ...................................... Gynnsam utveckling av arbetsproduktivitet ................................. Förbättrad lönsamhet inom industrin ........................................... Internationella jämförelser av svensk Kvalitet är ett konkurrensmedel ................................................... Produktkvaliteten i verkstadsindustrin minskade Konkurrenskraft jämfört med ........................................... Handelsfördelar inom humankapitalintensiv produktion ............. Spelregler och konkurrens i ..................... Det behövs spelregler för effektiv konkurrens ............................. Utbildning och kompetens.......................................... Utbildningsnivån i internationell jämförelse .............................. Inkomstpremierna har ökat ............................. Baskompetensen är hög i .............................................. Appendix A: Kriterier för sektorsindelningen ......... Appendix B: Nationalräkenskapsdata ........................... Appendix C: Sysselsatta efter utbildning Appendix D: Lönsamhet ...................................................... Appendix E: Kvalitetsmodell............................................. Appendix F: Specialiseringsmodell ............................... Appendix G: Näringsklimatet i ..................... Appendix H: Data i inkomstpremieanalysen........... Appendix I: Utnyttjande av baskompetens............... Appendix J: Scenarier – en modellöversikt ............. Appendix K: Resultattabeller ........................................... 187(.V I|URUG ser det som sin uppgift att följa näringlivsutvecklingen i , jämföra med utvecklingen i omvärlden och granska betingelserna för den fortsatta utvecklingen. En komponent i fullföljandet av den uppgiften är att studera strukturomvandling och konkurrenskraft ur olika aspekter. Vid ett flertal tillfällen har därför bidragit med underlag till . Föreliggande bilaga till har utarbetats av på enheten för näringspolitiska analyser. I avsnittet om strukturomvandling har framförallt och stått för text och data. Kapitlet om konkurrenskraft har skrivits av , och . har behandlat spelregler för effektiv konkurrens. och står för innehållet i kapitlet om utbildning och kompetens. Scenarierna om framtida näringslivsstruktur och dessas fördelning på regioner har och producerat. Som redaktörer och finputsare av materialet har och fungerat. Enhetschef har varit coach och rådgivare. Vi vill slutligen tacka referensgrupp för kritisk och konstruktiv läsning av materialet. ·Kunskapsintensiv produktion av varor och tjänster utgör en allt större andel av den totala produktionen. ·Kunskapsintensiva tjänster är den enda sektor som har ökat sysselsättningen . Det är främst inom de arbets- intensiva sektorerna som sysselsättningen har minskat. ·Den lägre efterfrågan på arbetskraft har framför allt drabbat personer med låg utbildning. ·Samtidigt som sysselsättningen har minskat har produktionen ökat. Det har medfört högre arbetsproduktivitet, i synnerhet inom kuns- kapsintensiv industriproduktion. ·Lönsamheten inom industrin har stigit. ·Trots lägre relativpriser på svenska exportvaror förlorade marknadsandelar . Detta kan tolkas som att den upplevda kvaliteten hos svenskproducerade varor har utvecklats i långsammare takt än i andra . ·Den tekniska utvecklingen inom verkstadsindustrin har legat på ungefär samma nivå som genomsnittet för G7-länderna sedan · Utvecklingen av verkstadsindustrins totalfaktorproduktivitet 1990-talets början pekar på förbättrad ko nkurrenskraft gentemot G7- länderna. ·Jämfört med ett genomsnitt av har tillväxten i industriproduktionen varit högre i . Den svenska tillväxten har dominerats av teleprodukt- och läkemedelsindustrin. Men även i övrig svensk industriproduktion har tillväxttakten varit högre än den genomsnittliga tillväxten i . ·I jämförelse med genomsnittet av var den svenska exportutvecklingen mycket starkare och därefter fortsatt gynnsam. Delvis kan den starka exportutvecklingen förklaras av deprecieringen av den svenska kronan . ·Närmare hälften av företagsledarna för större svenska företag upplever att näringsklimatet i i stort sett varit oförändrat . Över hälften av företagsledarna anser dock att näringsklimatet är bättre utomlands. ·En majoritet av de större företagen har planer på att öka produktionen och antalet anställda i . ·De stora företagen upplever att det är svårare att rekrytera kvalificerad arbetskraft i än i utlandet. 6SHOUHJOHU RFK NRQNXUUHQV L 6YHULJH ·För att marknader ska fungera krävs regelverk. Behovet av spelregler varierar dock från marknad till marknad. För att få en effektiv lösning måste regelverket anpassas till den aktuella marknadens behov. ·Vid förändringar av spelreglerna på en marknad är det viktigt att klargöra vilka marknadsimperfektioner som finns och vilka som kan uppstå efter det att reglerna förändrats. En analys av kostnaderna för att uppnå olika målsättningar måste föregå införandet av nya spelregler. ·Resultaten av genomförda avregleringar inom transportsektorn motsvarade inte förväntningarna. Konkurrenstrycket blev svagare än väntat i många fall. Förutsättningarna för inträde på en marknad är en av de mest avgörande faktorerna för att konkurrens ska kunna uppstå. ·Byggsektorn har historiskt präglats av regleringar och subventioner och lider fortfarande av brist på konkurrens. Branschen har startat ett förändringsarbete för att öka produktiviteten, en process som påskyndats av minskade statliga subventioner och mindre detaljreglering av byggandet. Denna process kan stödjas genom rätt utformade spelregler. ·För att inte snedvrida konkurrensen är det viktigt att styrmedel är konkurrensneutrala. Av bland annat det skälet är ekonomiska styrmedel ofta att föredra framför de administrativa. ·I jämförelse med ett antal har en lägre andel anställda akademiker. Skillnaderna beror inte på den svenska näringslivsstrukturen utan är en konsekvens av att andra länder har en högre andel akademiker anställda inom samtliga sektorer. ·Sverige har en lägre andel av ungdomarna i högre utbildning än många andra länder i . Skillnaderna har minskat något till följd av genomförda utbildningssatsningar. ·Sverige hade 1995 en lägre andel naturvetare och tekniker med universitetsutbildning än genomsnittet i och EU. ·Inkomstskillnaderna mellan arbetstagare med olika utbildning har ökat i . Det bör leda till starkare incitament till utbildning och därmed en större tillströmning till universitet och högskolor. ·I jämförelse med flera andra har den vuxna befolkningen i en hög förmåga att tillgodogöra sig skriftligt material, så kallad baskompetens. Det innebär att det finns en utbildningspotential i och att åtgärder såsom har goda förutsättningar. ·Fortfarande har dock av den vuxna befolkningen i så låg baskompetens att de har svårigheter att klara de vardagskrav som ställs på läs-, tolknings- och räkneförmåga. ·Det finns tecken på att svenska arbetsgivare inte tar tillvara på de anställdas baskompetens i lika hög grad som arbetsgivare i andra länder. ·Formell utbildning och baskompetens ger avkastning i form av högre lön men avkastningen är relativt låg i . Det är i stället arbetslivserfarenhet som premieras i högre utsträckning. 6FHQDULHU IUDP WLOO nU ·De olika scenarierna över den framtida näringslivsstrukturen pekar på fortsatt utveckling mot kunskapsintensiv produktion av både varor och tjänster. Omvandlingen går dock långsammare än under 1990- talet. ·Sysselsättningen inom den arbetsintensiva industrin fortsätter att Bland tjänstesektorerna är det främst de kunskapsintensiva tjänsterna som ökar sin andel av sysselsättningen, men även arbetsintensiva tjänster ökar. I huvudscenariet ökar andelen som sysselsätts i kunskapsintensiva sektorer från år . ·Sysselsättningen ökar mest i storstäderna och i regioner med ett stort utbud av privata tjänster. I flera av regionerna som domineras av industri förväntas en sysselsättningsminskning. ·Efterfrågan på personer med enbart grundskoleutbildning fortsätter att minska i hela . Efterfrågan ökar snabbast för högskole- utbildade tekniker och IT-utbildade. Totalt sett stiger andelen med långa högskoleutbildingar i näringslivet från till . Ökningen sker främst i stor- stads- och universitetsregionerna. Den kris som inträffade har inneburit stora förändringar i den svenska ekonomin. Den förändring som dominerar är naturligtvis den höga arbetslösheten som uppstod och den åtföljande krisen i de offentliga finanserna. Vårt syfte med denna rapport är dock inte att primärt fokusera på arbetslösheten. I stället ska vi koncentrera oss på områden som produktivitet, konkurrenskraft, spelregler och näringsklimat eftersom en gynnsam utveckling inom dessa områden stimulerar till ökad sysselsättning i ekonomin och därigenom till en högre välfärd. Utbildning och kompetens, som är en gemensam nämnare för dessa områden, får en allt större betydelse för den ekonomiska utvecklingen och behandlas därför i ett separat avsnitt. Begreppet strukturomvandling avser att beskriva hur resursanvändningen förändras inom och mellan olika sektorer i ekonomin. En förändrad näringslivsstruktur avspeglar olika branschers tillväxt respektive stagnation. De delar av näringslivet som växer behöver locka till sig resurser i ökad omfattning. Om resurser inte kan föras över till de expanderande delarna medför det lägre tillväxt i nationalinkomsten. I denna rapport har vi valt att studera näringslivet på en förhållandevis översiktlig nivå som speglar användandet av produktionsresurserna. Arbetsställen har delats in i olika sektorer beroende på om verksamheten kan karakteriseras som kunskaps-, kapital- eller arbetsintensiv. En ytterligare indelning har sedan gjorts i varu- respektive tjänsteproducerande verksamhet. Detta resulterar i en uppdelning på sex sektorer. Verksamheter som i viktiga avseenden skiljer sig från denna karaktärisering har placerats i en sjunde sektor, där exempelvis energiproduktion och jordbruk ingår. stod de arbetsintensiva sektorerna i näringslivet för av det producerade förädlingsvärdet, de kapitalintensiva för och de kunskapsintensiva för . har produktionsstrukturen i förändrats till förmån för de kunskapsintensiva sektorerna som har ökat sin andel av förädlingsvärdet med , till av förädlingsvärdet . gick förändringen långsamt men höjdes takten markant och produktionsstrukturen förändrades mer påtagligt. Den del av den privata ekonomin som minskar mest är framför allt arbetsintensiva sektorer. som produktionen i näringslivet ökade minskade sysselsättningen med över 300 000 personer, vilket motsvarar en årlig genomsnittlig minskning på . Produktionsökningen har således genomförts med ett lägre antal sysselsatta. minskade i samtliga sektorer med undantag av kunskapsintensiva tjänster. Vi kan även se en tydlig förändring i fördelningen av de anställda mellan de olika sektorerna . Andelen sysselsatta inom kunskapsintensiva sektorer ökade till medan arbetsintensiva sektorer minskade sin andel av näringslivets sysselsättning till . I de kapitalintensiva sektorerna har andelen sysselsatta varit relativt . Produktionsex- pansionen inom de kunskapsintensiva sektorerna kan delvis förklaras av att dessa domineras av exportvaror som gynnades av att den svenska kronan deprecierades. Att regeringen valt att lösa statens budgetunderskott med en stram finanspolitik (högre skatter) som begränsat den privata konsumtionen har förmodligen verkat hämmande för de arbetsintensiva sektorerna, som har sin främsta avsättning på den inhemska marknaden. Sysselsättningen har utvecklats olika beroende på vilken tidsperiod som studeras. minskade sysselsättningen drastiskt och drabbade framför allt personer med låg utbildningsnivå. ökade efterfrågan på arbetskraft men då var det främst de högre utbildade som gynnades av sysselsättningsökningarna. Det innebär att den genomsnittliga utbildningsnivån hos de sysselsatta har stigit . Förändringen i efterfrågan mot en högre utbildad arbetskraft har varit tydlig i alla näringslivssektorer och särskilt inom den kunskapsintensiva industrin. Tillväxten i förädlingsvärde stagnerade under krisåren 1991 och 1992 för att sedan ta fart efter 1993, med anledning av deprecieringen av kronan och den förbättrade konjukturen. Den lägre sysselsättningen innebar att arbetsproduktiviteten ökade, framför allt i kunskapsintensiv och kapitalintensiv industri. Den största ökningen i arbetsproduktivitet inom den kunskapsintensiva industrin noterades dock efter 1993, trots att sysselsättningen åter börjat stiga. Arbetsproduktiviteten minskade något , som var som präglades av lägre ekonomisk aktivitet, jämfört både och de som följde. Lönsamhet är en central förutsättning för tillväxt och förnyelse. Spännvidden mellan arbetsställen med låg och hög lönsamhet är en av de viktigaste förklaringarna till en strukturomvandling som innebär att föråldrade verksamheter läggs ner och att investeringar i bättre teknik och högre kompetens genomförs. Under den första halvan av har lönsamheten förbättrats inom samtliga industrisektorer, men mest har lönsamheten stigit inom den kunskapsintensiva industrin. Den ökade lönsamheten inom arbets- respektive kapitalintensiv industri gäller i större utsträckning arbetsställen med lägre lönsamhet i utgångsläget. .RQNXUUHQVNUDIWHQ KDU I|UElWWUDWV minskade den svenska verkstadsindustins andel av OECDs export . Det innebär att förlorade marknadsandelar till andra trots att prisnivån i sjunkit via de devalveringar som genomförts . Givet den relativa prisutvecklingen borde de svenska produkterna varit mer attraktiva på världsmarknaden. Detta kan tolkas som att den upplevda kvaliteten hos svenskproducerade varor har utvecklats i långsammare takt än i andra . En långsiktig konkurrenskraft förutsätter en kombination av varor och kringtjänster som tillgodoser världsmarknadens efterfrågan. Nya kvaliteter såsom exempelvis produktdifferentiering och kundanpassning blir allt mer betydelsefullt. Utvecklingen tyder på att svenska verkstadsföretag inte har kunna öka kvaliteten på sina produkter i takt med prisutvecklingen. Resultatet pekar på att förhållanden i inte gynnat en utveckling som skulle medföra en högre kvalitet. Lägre priser visar sig därmed inte vara ett recept för att vinna marknadsandelar på . Det finns tecken på en mer gynnsam utveckling när det gäller produktiviteten. I har totalfaktorproduktiviteten varierat kraftigt under . Svängningarna har i stort sett följt konjunkturen och kraftiga ökningar märks i samband med devalveringarna 1976/77 och 1981/82 samt när växelkursen förklarades flyta . I genomsnitt har produktiviteten inom svensk verkstadsindustri utvecklats i takt med genomsnittet för de sju största industriländerna (G7-länderna). första år steg ökningstakten kraftigt i . Det kan dock till viss del förklaras av en minskad sysselsättning som innebär att kostnaden för produktionen sänktes och därmed påverkade produktiviteten. Den tekniska utvecklingen i har utvecklats mer stabilt än produktiviteten. Den har legat på ungefär samma nivå som genomsnittet för G7-länderna och uppvisar till och med en kraftigare ökningstakt . Den tekniska utvecklingen i svensk verkstadsindustri indikerar att produktiviteten skulle kunna fortsätta att ligga runt genomsnittet för G7-länderna. Vid en jämförelse av industrins produktionsutveckling i och så framkommer att svensk industri har vuxit väsentligt snabbare än OECD-genomsnittet. Det är utvecklingen inom teleprodukt- och läkemedelsindustrin som är huvudförklaringen till att tillväxten inom svensk industri överträffat OECD-genomsnittet. Men även den övriga industrin i har utvecklats gynnsamt och vuxit i snabbare takt än OECD-genomsnittet. Exporten har varit en viktig draghjälp för produktionsökningarna. Exporten från har stigit snabbare än den samlade exporten från OECD-området och snabbare än i EU-länder som och . Vi har här inte kunnat avgöra i vilken omfattning som de förluster i marknadsandelar som tidigare gjorts nu återtagits. De resultat våra data anger pekar dock på att svensk industri har visat prov på god konkurrenskraft . I handel mellan öppna ekonomier kommer en vara att produceras i det land som har komparativa fördelar i produktionen. Det innebär att länder kommer att specialisera sig i enlighet med sina komparativa fördelar. När vi tittat närmare på vilka delar av den svenska industrin som har störst komparativa fördelar finner vi att det är skogsindustrin (massa och papper) och den kunskapsintensiva delen av industrin. Det innebär således att har de största handelsfördelarna i branscher som använder ett stort antal universitets- och högskoleutbildade per sysselsatt. Vår analys indikerar dock att fördelarna i kunskapsintensiv produktion stagnerat . Våra data är emellertid av otillräcklig mängd för att definitivt säkerställa detta resultat. Företagens lokalisering blir allt mindre beroende av hemlandet och grundar sig allt mer på ekonomiska och strategiska överväganden. Företagsledarnas uppfattning om de förhållanden som tillsammans utgör ett lands näringsklimat spelar därmed en allt större roll. var det allt fler företagsledare som upplevde en gradvis förbättring av näringsklimatet i . Den uppåtgående trenden tycks nu ha brutits och allt fler företagsledare uppfattar näringsklimatet som oförändrat. En majoritet av de större företagen har ändå planer på att öka sin produktion i och andelen som planerar att öka antalet anställda i har stigit successivt . De förändringar i det svenska näringsklimatet som skulle ge störst incitament till investeringsökningar är stabilare närings- och skattepolitik, sänkta lönekostnader och ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft. 6SHOUHJOHU RFK NRQNXUUHQV L 6YHULJH Ska det finnas regleringar eller ska det vara en fri marknad? formuleras ofta så i den allmänna debatten. Den centrala frågan är inte RP vi ska ha regler utan YLOND regler vi ska ha. För att kunna besvara den frågan krävs detaljerade kunskaper om egenskaperna hos den specifika marknaden och om den situation där köp och försäljning sker. Förväntningarna om lägre priser, högre kvalitet och ökad effektivitet till följd av att marknaderna för inrikesflyg och taxi avreglerades infriades inte till fullo. En viktig orsak är att konkurrenstrycket blev svagare än väntat. En anledning är att det fanns överdrivna förhoppningar om utrymmet för konkurrens på de avreglerade marknaderna. En annan anledning är att samhället inte lyckats utforma regler som gav förutsättningar för fungerande konkurrensmarknader. Möjligheten till inträde på en marknad, av både inhemska och utländska konkurrenter, är en av de mest avgörande faktorerna för att konkurrens ska kunna uppstå. Byggsektorn har historiskt präglats av subventioner och regleringar. Den långsiktiga produktivitetsutvecklingen har varit sämre än i andra industrisektorer. Det finns få formella etableringshinder inom byggsektorn men i praktiken innebär förekomsten av dominerande företag, bristande importkonkurrens och olika vertikala bindningar att det existerar etableringshinder. har dock omvandlings- trycket inom byggsektorn stigit. Byggsektorn har påbörjat ett förändringsarbete för att öka produktiviteten, en process som påskyndats av minskade statliga subventioner och mindre detaljreglering. Det är viktigt att denna process inte störs av nya stora generella utbudssubventioner eller tillfälliga stimulanspaket. För att skapa en motvikt till de etableringshinder som finns i praktiken är det viktigt att underlätta inträdet för nya svenska och utländska företag. För att nå de miljöpolitiska målen har allt fler regler och andra styrmedel införts. De miljöpolitiska styrmedel som tillämpats i bygger i hög grad på direkta regleringar men det finns också inslag av ekonomiska styrmedel. Det finns exempel på miljöregler som har snedvridit konkurrensen, eller som riskerar att göra det. Som exempel kan nämnas regler som hindrar eller försvårar för nya företag att etablera sig eller som gör det svårt för mindre företag att konkurrera med stora företag. Det är viktigt att försöka utforma styrmedel som är konkurrensneutrala. Generella ekonomiska styrmedel har ofta den egenskapen. De ger också företagen incitament till en successiv anpassning av produktionen som kan innebära både bättre miljö och effektiv produktion. Det krävs spelregler som är utformade så att aktörerna på marknaderna får incitament att fatta samhällsekonomiskt effektiva beslut. Det är viktigt att poängtera att behovet av spelregler varierar från marknad till marknad. För att få en effektiv lösning måste regelverket anpassas till den aktuella marknadens behov. Det är också av stor betydelse att klargöra vilka marknads- imperfektioner som föreligger innan en åtgärd genomförs och vilka som kan uppstå efter det att reglerna förändrats. Även när målen är andra än att värna om handel och konkurrens måste kostnaden för att nå dessa andra målsättningar beräknas, exempelvis kostnaden som utebliven konkurrens medför. En annan generell lärdom är betydelsen av att skapa förutsättningar för inträde till marknader. I det sammanhanget är den utmaning som importkonkurrens utgör en mycket central fråga. Spelreglernas uppgift får inte vara att gynna enskilda aktörer på bekostnad av andra, till exempel genom att ge befintliga företag konkurrensfördelar. Deras framgångar ska bestämmas av hur skickliga de är i förhållande till konkurrenterna och hur väl de förmår att anpassa sig till olika spelregler. 8WELOGQLQJV RFK NRPSHWHQVQLYn L 6YHULJH Utbildning har en värdeskapande effekt och är därmed betydelsefull för den ekonomiska utvecklingen i ett land. Högre utbildning innebär ofta att en person kan producera ett högre värde vid en given arbetsinsats. Den ökade produktiviteten som högre utbildning medför är inte bara individuell utan påverkar också omgivningens produktivitet i positiv riktning. Vidare brukar man tala om att högre utbildning underlättar anpassning till nya arbetsförhållanden och är betydelsefull som en grund för individens fortsatta lärande i arbetslivet. Högre utbildning ger därigenom ofta en högre grad av anställningsbarhet. Högre utbildning anses också gynnsamt för att kunna ta emot och sortera information. Dessutom påverkas företagens förmåga att ta till sig innovationer positivt ju högre utbildad dess personal är.