sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — För förnyat uppskov fordras i en sådan situation att vederbörande är oumbärlig på arbetsplatsen. Regeln torde därför inte få den effekt som åsyftas. Utredningen avstår därför från att föreslå att en sådan regel införs. 14.6.4Erbjudande om anställning över huvud taget Utredningens förslag: Uppskov med tjänstgöringen skall få beviljas om tjänstgöringen medför allvarliga svårigheter med avseende på den tjänstgöringsskyldiges möjligheter till anställning (etablera sig på arbetsmarknaden). Antalet totalförsvarspliktiga som skall grundutbildas har successivt minskat. 10 Vid kort grundutbildning gäller inte undantagsbestämmelsen om visstids- anställning i LAS. 382 Uppskov m.m. med tjänstgöringen beräknas behovet till omkring 16 000 värnpliktiga och 2 000 civilpliktiga. Med reserver för eventuella avgångar före och under grundutbildningen kan det årliga behovet beräknas till något mer än 20 000 av en årskull på omkring 55–60 000 män. Antalet ansökningar om uppskov på grund av arbetsskäl inklusive arbetsmarknadsskäl (varav en del utgör erbjudande om anställ- ning) i samband med militär grundutbildning ligger på omkring 1 200. Det motsvarar av antalet värnpliktiga som kallas in till grundutbildning. av ansökningarna bifalls. Endast ett fåtal av bifallen avser erbjudande om anställning. Gavs uppskov regelmässigt i samtliga fall där arbetsmarknadsskäl åberopas – allt annat oförändrat – skulle detta inte nämnvärt påverka bemanningen av totalförsvaret vid dagens begränsade personalbehov. En ändrad praxis kan emellertid få till följd att antalet ansökningar om uppskov med åberopande av arbetsmarknadsskäl ökar. En regel som ger rätt till uppskov med tjänstgöringen vid varje erbjudande om anställning skulle enligt utredningens bedömning kunna leda till allvarliga problem för totalförsvarets personalförsörjning. Det finns som bestämmelserna om uppskov är utformade formellt sett en möjlighet att inom ramen för sökan- dens personliga förhållanden vid prövningen väga in sådana för- hållanden som att sökanden har erbjudits en anställning. Möjlig- heterna till uppskov bör oavsett anställningsform vara lika. Är det för sökanden fråga om avsevärda svårigheter som genom ett uppskov kan lösas eller förhindras uppkomma skall sökanden ges möjlighet att skjuta på tjänstgöringen . Villkoren på arbetsmarknaden för unga är inte lika. Den som bor utanför storstadsregionerna har helt andra villkor exempelvis när det gäller möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden på hemorten. För den enskilde kan ett erbjudande om anställning i en sådan situation vara helt avgörande för möjligheterna att inom överskådlig tid kunna etablera sig på arbetsmarknaden på hem- orten. Sådana förhållanden bör också kunna vägas in vid pröv- ningen. Utredningen har således stannat för att det skall vara fråga om ett konkret erbjudande om anställning för att det skall kunna beaktas vid prövningen av uppskov. Det förhållandet att den tjänstgöringsskyldige eventuellt kan ha större möjligheter att bli erbjuden en anställning om han eller hon generellt får skjuta på tjänstgöringen är en omständighet som inte bedöms som praktiskt möjlig att beakta vid ett uppskovsförfarande. Uppskov m.m. med tjänstgöringen 383 från sökandens sida skulle i praktiken aldrig kunna vederläggas och därför alltid leda till uppskov. Det är sökanden som har bevisbördan inte bara för att tjänst- göringen medför avsevärda svårigheter med avseende på möjlig- heterna till en anställning utan också för hur svårigheterna skall kunna avhjälpas. Det innebär när det gäller erbjudande om anställning, dvs. en anställning som ännu inte påbörjats, att den blivande arbetsgivarens erbjudande skall bifogas ansökningen. Erbjudande bör, för att kunna beaktas vid prövningen, vara utformat på ett sådant sätt att det rättsligt sett är bindande för arbetsgivaren och inte är ett intyg för skens skull. Uppskov på grund av arbetsmarknadsskäl bör som regel inte komma i fråga mer än en gång. Har uppskov beviljats på denna grund får också förutsättas att den enskilde därmed har fått inträde på arbetsmarknaden och att hans möjligheter att efter fullgjord plikttjänst på nytt få arbete generellt sett har förbättras. Utredningen vill i detta sammanhang framhålla vikten av att den som har fått uppskov på ifrågavarande grund kallas in på nytt när uppskovstiden löpt ut. Utredningens bedömning och förslag: Totalförsvarspliktiga som utövar elitidrott skall få större möjligheter till uppskov med tjänstgöringen om de håller landslagsklass. Vid denna prövning skall vägas in inte bara behovet av att kunna tävla och förbereda sig i anslutning till tävlingar utan också behovet av fortlöpande träning m.m. Professionaliseringen av idrotten gör att utövandet av en idrott på denna nivå bör i uppskovshänseende jämställas med näringsverksamhet. Försvarsmakten låter värnpliktiga fullgöra grund- utbildning i s.k. idrottsplutoner. Det är fråga om idrottsutövare på elitnivå som under grundutbildningen får möjligheter att i stor utsträckning både träna och tävla. För Försvarsmakten har det varit angeläget att i den militära verksamheten ta tillvara denna kompetens. Vid idrottsplutonerna har skapats en utbildningsmiljö som gett många elitidrottare goda möjligheter att under fullgörandet av värnplikten inte bara vidmakthålla utan även utveckla sina idrottsliga talanger. 384 Uppskov m.m. med tjänstgöringen under grundutbildningen kommer att upphöra helt utbildningsåret . Frågan är då om det som en kompensation för bortfallet av de s.k. idrottsplutonerna bör öppnas en möjlighet att inom ramen för pliktsystemet kunna ta särskilda hänsyn till denna grupps behov. Enligt bestämmelsen i 3 kap. 7 § lagen om totalförsvarsplikt skall vid inskrivningen i den utsträckning det kan ske hänsyn tas till önskemål från den som skrivs in. Detta gäller alla. Av lag- motiven framgår att vid urvalet bör stor betydelse tillmätas graden av motivation även om det är den totalförsvarspliktiges lämp- lighet som är styrande för om han skall genomgå utbildning eller föras till utbildningsreserven. Det är också möjligt att i vissa fall låta en totalförsvarspliktigs personliga förhållanden ges en sär- skild tyngd vid valet mellan olika alternativ (prop. 1994/95:6 s. 170). I detta sammanhang skall också beaktas den praxis som gäller för uppskov med tjänstgöringen. Enligt gällande praxis får elit- idrottare uppskov om det kan antas att han eller hon kommer att beviljas tjänstledighet för att delta i tävlingar som , världsmästerskap, svenska mästerskap m.fl. mästerskap i sådan omfattning att utbildningsmålen för tjänstgöringen inte kommer att nås. Så anses fallet om frånvaron överskrider en tjugondel av tjänstgöringstiden (jfr 5 kap. 5 § förordningen om totalförsvars- plikt). Bestämmelser om tjänstledighet finns i förordning (1995:649) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring. Enligt dessa bestämmelser skall tjänstledighet beviljas – om tjänsten inte lägger särskilda hinder i vägen – för deltagande i liksom för deltagande i andra idrottstävlingar, om de är godkända av ett förbund inom och avser världsmästerskap, europamästerskap, öppna inter- nationella mästerskap, nordiska mästerskap, landskamper, sven- ska mästerskap och tävlingar med lag som tillhör högsta nationella serien. Tjänstledighet skall också beviljas för träning i direkt anslutning till , mästerskap och lands- kamper. Tjänstledighet får också i andra fall beviljas för del- tagande i och träning inför idrottstävlingar, om det finns särskild skäl (15 §). Huvudregeln är därvid att tjänstledighet för träning och tävling inte får överstiga en tjugondel av den tjänstgöringstid som inkallelsen avser. Finns synnerliga skäl får tjänstledigheten beviljas . (16 §). Enligt utredningens mening är bestämmelserna om tjänstledig- het ej tillräckliga för att tillgodose framstäl- Uppskov m.m. med tjänstgöringen 385 I stället bör elitidrott på landslagsnivå vara ett uppskovsskäl mot bakgrund av vad som ovan sagts om jämförelse med för- värvsarbete. Utredningens uppfattning är att idrottsutövning på denna nivå skall jämställas med arbete. I de fall det blir aktuellt att tillämpa reglerna om uppskov skall vid prövningen tillämpas i huvudsak samma principer som för den som är näringsutövare. Uppskov bör således , när den alternativa lösningen med idrottsplutoner inte längre finns, regelmässigt beviljas om det föreligger ett intyg från vederbörandens specialförbund som visar att han eller hon utövar elitidrott på landslagsnivå. Uppskov skall beviljas åt gången. 14.6.6Konsekvenser av utredningens övriga förslag när det gäller uppskovspraxis Utredningen har i kapitlen 8 och 10 föreslagit åtgärder som skall göra det lättare för de totalförsvarspliktiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än . Förslagen som avser studier redovisas här i korthet. Utredningens bedöm- ning är att förslagen kommer att minska antalet ansökningar om uppskov med tjänstgöringen. Enligt utredningens förslag får tjänstgöringen medföra en stu- dieförsening på högst två terminer för universitets- eller hög- skolestudier. Det är en huvudregel. Undantag får endast göras om tjänstgöringen av beredskapsskäl eller motsvarande behöver fullgöras att fler än två terminer behöver tas i anspråk. Utredningen räknar således med att Försvarsmakten m.fl. myndigheter förlägger utbildningen i tiden, så att studier endast i undantagsfall skall behöva skjutas upp mer än två ter- miner (se kapitel 10). I förhållande till den praxis som gäller för uppskov på grund av studier innebär förslaget en klar förbättring för den totalförsvarspliktige. får han eller hon uppskov med tjänst- göringen om studierna har påbörjats och tjänstgöringen medför en studieförsening på minst tre terminer. Utredningens förslag inne- bär om det genomförs att i princip ingen kan få en studieförsening på mer än två terminer. Utredningen har vidare föreslagit att den som har erhållit stu- dieplats på ett universitet eller höskola inte skall kunna fråntas platsen på grund av att han eller hon fullgör grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Den nuvarande överens- kommelsen av om anstånd med studiestart 386 Uppskov m.m. med tjänstgöringen och studieuppehåll (s.k. platsgaranti) vid militär grundutbildning och grundutbildning med civilplikt mellan Försvarsmakten, och bör enligt utredningens mening författnings- regleras. Härigenom blir samtliga universitets- och högskolor bundna. Utredningen har också föreslagit att sådana utbildningsformer som frigymnasier, Komvux, folkhögskolor och arbetsmarknads- utbildning skall jämställas med gymnasieutbildning (ungdoms- gymnasium) vid tillämpning av bestämmelserna om uppskov på grund av studier. Förslaget innebär att sökanden som bedriver gymnasiestudier har rätt till uppskov med tjänstgöringen så länge studierna pågår. Detta gäller även för studier som har åter- upptagits efter studieuppehåll. I förhållande till den praxis som gäller för uppskov på grund av gymnasiestudier i andra utbildningsformer än ungdomsgymnasiet innebär utredningens förslag att möjligheterna till uppskov vidgas betydligt.