sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt vallagen upprättar en röstlängd för varje valdistrikt. Det är uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister på kvalifikationsdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna. Uppgifterna i aviseringsregistret ligger också till grund för beslut om vilken röstlängd de som har rösträtt skall finnas i. uppdateras från de lokala folkbokföringsregistren. Bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folbokföringsort ligger således till grund för uppgifterna i röstlängden. Enligt huvudregeln skall väljarna tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda på kvalifikationsdagen. De som då inte är folkbokförda i landet skall enligt hjälpregeln tas upp i röstlängden i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer skattemyndigheten i vilken röstlängd i kommunen de skall tas upp. För att framställa och tillhandhålla röstlängder och röstkort inom den givna tidsramen sker med hjälp av automatisk databehandling ett antal bearbetningar för att upprätta ett särskilt register – röstlängds- register enligt lagen (1997:158) om röstlängdsregister. Från aviserings- registret kommer personuppgifter. samt uppgifter om vilken fastighet personerna är folkbokförda på. Uppgifter om vilket valdistrikt en fastighet tillhör hämtas från fastighetstaxeringregistret. Uppgifter om vallokaler m.m. hämtas från valdatasystemet. I de följande två avsnitten följer en mer detaljerad beskrivning av hur röstlängdsregistret tas fram. upprättar ett röstkort för var och en som är upptagen i röstlängden. Hålls flera val upprättas ett gemensamt röstkort för alla valen. För väljare som inte har någon känd adress upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkorten skickas ut , dock senast i så god tid att de kan beräknas vara väljare som är folkbokförda i landet till handa dagar före valdagen. Eftersom röstlängdsregistret upprättas genom ett uttag ur aviseringsregistret på kvalifikationsdagen finns det inte någon röstlängd att framställa röstkort mot före kvalifikationsdagen. Framställningen av röstlängder och röstkort 123 Tidsschemat för framställningen av röstlängder och röstkort Om valdagen är ser tidsschemat för framställning av röstlängder och röstkort ut på följande sätt. (före valdagen) (före valdagen) tas ut länsvis och levereras (via de första länen startar någon resulterar i att röstlängdsregister och underlag för produktion av (före valdagen) servicebyrå på uppdrag av den Röstkorten sänds ut till väljarna direkt från det företag som svarat för produktionen av röstkorten. Röstkorten kommer väljarna till (före valdagen) rättas på skattemyndigheten och nya röstkort skrivs ut. 124 Framställningen av röstlängder och röstkort gör den centrala valmyn- (före valdagen) digheten uttag ur röstlängds- röstlängder på papper. en extern leverantör på uppdrag av den centrala valmyndigheten. Denna skickar sedan enligt ett i direkt till de lokala skatte- Sista dag för att begära rättelse (före valdagen) av uppgifter i en röstlängd. (före valdagen) Rättelse av uppgifter i en röstlängd som har gjorts efter före valdagen förs in manuellt i den tryckta röst- De tryckta röstlängderna levere- (före valdagen) ras till valnämnderna. heten inte hunnit med att föra in förs in manuellt i röstlängden av personal från skattemyndigheten. För att verkställa sena rättelser måste personal från skattemyn- I detta avsnitt lämnas en kort beskrivning av de olika grundregister – aviseringsregistret, fastighetstaxeringsregistret och valdatabasen – som används för framställningen av röstlängder och röstkort. Framställningen av röstlängder och röstkort 125 Vilka register används för de olika slagen av uppgifter? Personuppgifterna hämtas från aviseringsregistret. Vid val till hämtas också personuppgifter från valdatabasen om unionsmedborgare som har anmält att de vill delta i valet här i landet och om utlandssvenskar som har anmält sig till att delta i valet i ett annat unionsland. Uppgifterna om vilka fastigheter som ingår i respektive valdistrikt hämtas från registren för fastighetstaxering. Uppgifterna om vilka valdistrikt som gäller för personer skrivna på församling eller utan känt hemvist hämtas från valdatabasen. Motsvarande uppgifter hämtas även för utvandrande svenska medborgare som inte kan föras till ett valdistrikt med ledning av fastighetsuppgifterna. Uppgifterna om vilka vallokaler och öppettider som gäller i valdistrikten samt adress till valnämnden – röstkortsuppgifterna – hämtas från valdatasystemet. Vem ansvarar för att uppgifterna hålls aktuella i respektive register? ansvarar via folkbokföringen för att personuppgif- terna i aviseringsregistret hålls aktuella. ansvarar också för registreringen av person- uppgifterna i valdatabasen om unionsmedborgare som har anmält sig för att delta i det svenska valet till . När det gäller utlandssvenskar som har registrerat sig för att rösta i ett annat unionsland ansvarar den centrala valmyndigheten i den omfattning som detta är möjligt för att dessa registreras i valdatabasen. Det är valmyndigheterna i respektive unionsland som skall rapportera vilka personer det gäller. ansvarar för att valdistriktsuppgifterna i systemet för fastighetstaxering hålls aktuella med ledning dels av länsstyrelsernas beslut om ändrad valdistriktsindelning, dels av beslut om ändring i läns-, kommun- eller församlingsindelningen. Den centrala valmyndigheten ansvarar för att uppgifterna om valdistrikt i valdatabasen hålls aktuella för folkbokförda personer skrivna på församlingen eller utan känt hemvist och utvandrade svenska medborgare som inte kan hänföras till ett valdistrikt med hjälp av fastighetsuppgifterna. Länsstyrelserna ansvarar för att röstkortsuppgifterna i valdatabasen om vallokaler, öppettider m.m. hålls aktuella med hjälp av uppgifter från i huvudsak kommunernas valnämnder. 126 Framställningen av röstlängder och röstkort 8.3Framställningen steg för steg Röstlängder och röstkort framställs genom sambeartbetning av flera olika grundregister. Det är en förhållandevis tidsödande process. I detta avsnitt lämnas en närmare redogörelse för processen – steg för steg – för att ta fram ett röstlängdsregister för röstlängder och röstkort. Enligt vallagens bestämmelser är de skattemyndigheterna i respektive län som upprättar röstlängder och röstkort. Skattemyndig- heterna har dock inget ansvar för planeringen och produktionen av röstlängder och röstkort. Det är den centrala valmyndigheten som svarar för all planering och produktion av röstlängder och röstkort. Ett centralt moment i detta arbete är att upprätta röstlängdsregister. Tryckningen av röstlängder och röstkort sker på uppdrag av den centrala valmyndigheten hos ett externt serviceföretag utanför valadministrationen. Det ankommer på att registerföra de röstkortsuppgifter som gäller för valdistrikten. Skattemyndigheternas uppgift begränsas till att göra rättelser i röstlängdsregistret och i den mån rättelser inte hunnit föras in i registret före tryckningen av röstlängden, göra rättelser för hand i den tryckta längden samt när det behövs utfärda duplettröstkort till väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort. Röstlängdsförfarandet inleds omkring före valdagen med att den centrala valmyndigheten framställer länsvisa fastighetsregister för röstlängderna genom att beställa ett uttag från fastighetstaxerings- systemet som speglar landets indelning i valdistrikt fastighet för fastighet. De länsvisa fastighetsregistren kompletteras med uppgifter från valdatabasen om vilka valdistrikt som gäller för personer skrivna på församling eller utan känt hemvist. Registren kompletteras också med motsvarande uppgifter från valdatabasen för utvandrade svenska medborgare som inte kan hänföras till ett valdistrikt med ledning av fastighetsuppgifterna, t.ex. därför att den fastighet som personen var folkbokförd på vid utvandringstillfället inte längre finns eller har bytt fastighetsbeteckning. Framställningen av röstlängder och röstkort 127 Den centrala valmyndigheten hämtar omkring före valdagen röstkortsuppgifter från valdatabasen. Uppgifterna samlas på ett register, där det för varje valdistrikt bl.a. framgår namn, vallokal och tid för öppethållande. Registret används vid framställning av röstkorts- underlag. Skall folkomröstning hållas som val eller riksomfattande folkomröstning anges detta för berörda distrikt. Från aviseringsregistret hämtar den centrala valmyndigheten efter kvalifikationsdagen uppgifter om personer som kan komma att tas med i röstlängden. Uppgifterna tas ut län för län, för alla som är folkbokförda i landet. Uppgifter om utlandssvenskar samlas särskilt. Uttagen från aviseringsregistret begränsas till personer som har fyllt eller fyller för val eller folkomröstning. Den centrala valmyndigheten framställer i anslutning till att registeruttaget från aviseringsregistret har levererats ett register med röstberättigade. Vid maskinell bearbetning analyseras uppgifterna från aviserings- registret för att lägga fast vilka personer som har rösträtt. Analysen innefattar flera frågor. När det gäller den kommunala rösträtten är den för en utlänning som inte är unionsmedborgare eller medborgare i eller beroende av om han eller hon uppfyller kravet sammanhängande folkbokföring. Om det är fråga om rösträtt vid riksdagsvalet bedöms rösträtten för utlandssvenskar med utgångspunkt för utvandringen eller adressanmälan. Om det är fråga om val till skall också hänsyn tas till de anmälningar som kommit in från unionsmedborgare samt till de uppgifter som kommit in från andra medlemsländer om svenska medborgare som anmält sig för att rösta där. För varje person som efter den i steg 4 beskrivna analysen tagits med i registret över röstberättigade bestäms i vilket valdistrikt han eller hon skall tas upp (valdistriktstillhörigheten). Detta görs med ledning av 128 Framställningen av röstlängder och röstkort uppgifterna i de kompletterande länsvisa fastighetsregister som togs fram i steg 1. Inför denna länsvisa bearbetning har både person- och fastighetsuppgifterna ordnats efter fastighetsbeteckning inom försam- ling. Den centrala valmyndigheten framställer röstlängds- och röstkorts- register Sedan valdistriktstillhörigheten bestämts i steg 5 sorteras uppgifter- na för de röstberättigade i röstlängdsordning. De röstberättigade numreras inom varje röstlängd. Därmed har röstlängdsregistret framställts. Därefter framställs underlaget för utskrift av röstkort. Därvid sorteras röstkortsuppgifterna i ordning efter postnummer. Länsvisa röstkortsfiler läses ut på kassetter för leverans till en servicebyrå för produktion av röstkort. Röstkortsuppgifter med adress i utlandet levereras för sig. Produktionen börjar före valdagen. Skall folkomröstning hållas som val eller riksomfattande folkomröstning anges även detta på röstkortet. Röstkorten går direkt från servicebyrån till de röstberättigade, som får röstkorten dagar före valdagen. Den centrala valmyndigheten lägger in röstlängdsregistret i den centrala valdatabasen före valdagen Även uppgifter om personer som inte har kunnat föras till ett visst valdistrikt läggs in. Däremed blir röstlängdsregistret tillgängligt för skattemyndig- heterna. Rättelser görs i röstlängdsregistret av skattemyndigheten. Skattemyn- digheten listar uppgifter som måste rättas i registret. Det är vanligt att valdistriktstillhörigheten inte har kunnat bestämmas för ett antal röstberättigade. Även andra felaktigheter kan förekomma. I och med att röstkorten kommit de röstberättigade till handa ges dessa en möjlighet att granska uppgifterna och därmed indirekt också uppgifterna i röstlängden. Begäran om rättelse av en uppgift i röstlängden kan göras före valdagen. Framställningen av röstlängder och röstkort 129 Efter varje införd rättelse i registret skriver skattemyndigheten ut ett röstkort, som skickas till den röstberättigade. Processen avslutas med att den centrala valmyndigheten med utgångspunkt från röstlängdsregistret framställer underlag för utskrift av röstlängder på papper. Detta görs före valdagen (dvs. innan tiden för att begära rättelse har gått ut). Uppgifterna läses ut på kassetter som levereras till en servicebyrå för tryckning. Servicebyrån skickar de färdigtryckta röstlängderna till skattemyndigheterna, som får längderna före valdagen. Rättelser som inte har hunnit föras in i röstlängdsregistret förs in för hand av skattemyndigheten i de tryckta röstlängderna. skickar därefter röstlängden till valnämnden. Röstlängderna levereras till respektive valnämnd före valdagen. Det förekommer att skattemyndigheten rättar i röstlängden även sedan den kommit valnämnden till handa. 8.4Utredningens överväganden och förslag 8.4.1Ändrat ansvar för framställningen av röstlängd och röstkort Utredningens förslag: Ansvaret för att upprätta röstlängd och utfärda röstkort flyttas från skattemyndigheterna till den centrala valmyndigheten. Av den redogörelse utredningen lämnat över hur röstlängd och röstkort framställs framgår att det är den centrala valmyndigheten som upprättar röstlängd och röstkort och inte skattemyndigheterna. Skattemyn- digheterna har inte någon del i detta arbete med undantag för rättelseförfarandet och utfärdande av nya röstkort. Utredningen föreslår därför att ansvaret för att upprätta röstlängd och röstkort också formellt flyttas från skattemyndigheterna till den centrala valmyndigheten. 130 Framställningen av röstlängder och röstkort 8.4.2En ny ordning för registrering och redovisning av valdistriktsindelningen Utredningens förslag: Ett ny ordning för registrering och redovisning av valdistriktsindelningen skall införas. Länsstyrelserna skall föra register över indelningen i valdistrikt. Uppgifterna om vilka fastigheter som ingår i valdistrikten skall fortsättningsvis hämtas från fastighetsregister för riket och inte från fastighetstaxeringssystemet. Vilka är problemen? års val till kyrkofullmäktige tillämpades delvis nya regler för framställning av röstlängder och röstkort. Förfarandet bygger på det förslag som lämnade i sitt slutbetänkande Vallagen (SOU 1994:30). Det då gällande förfarandet med en alltid gällande röstlängd ersattes av ett förfarande där röstlängden bara tas fram inför val, folkomröstning eller annan omröstning som kvalifika- tionsdagen för rösträtt flyttades avsevärt närmare valdagen – före valdagen. Kommittén byggde sina förslag på den förutsättningen att ett kommande aviseringsregister skulle innehålla samtliga uppgifter som behövdes för framställning av röstlängder och röstkort, dvs. inte bara personuppgifter utan också uppgifter om fastigheterna i valdistrikten. Regeringen gav i uppdrag att ta fram tekniska lösningar och förslag till hur valadministrationen skulle kunna hantera ett framtida röstlängds- och röstkortssystem med utgångspunkt från de överväganden som låg bakom förslag. I uppdraget ingick att utreda varje moment i röstlängds- och röstkortsframställningen fram tills att röstlängderna finns hos valförrättarna. överlämnade system för framställning av röstlängder och röstkort till regeringen. När påbörjade sitt uppdrag var det bestämt att aviserings- registret inte skulle få den omfattning som kommittén hade förutsatt, utan endast omfatta folkbokföringsuppgifter. Den av föreslagna lösningen innebar därför att samma arbetssätt som vid tidigare val skulle användas vid framställningen av röstlängder och röstkort. såg detta som en övergångslösning för valen 1997–1999 i avvaktan bl.a. på ett nytt lägenhetsregister i folkbok- föringen som beräknades vara fullt utbyggt . Genom lägenhets- registret skulle aviseringsregistret, enligt bedömning, Framställningen av röstlängder och röstkort 131 kunna tillföras de uppgifter om valdistrikt som annars behövde hämtas ur fastighetstaxeringssystemet. Enligt nu gällande tidsplan kommer lägenhetsregistret att var fullt utbyggt först hösten . Det innebär att röstlängder och röstkort alltjämt måste framställas med ledning av registeruppgifter från flera olika databassystem. En närmare beskriv- ning av vilka register som används och var de förs har utredningen lämnat i föregående avsnitt. Förfarandet kan sammanfattningsvis sägas ha fungerat tillfreds- ställande inför valen 1997–1999. Systemet är dock enligt Riksskatte- verket sårbart främst beroende på att vissa arbetsmoment, t.ex. vissa sambearbetningar av olika register, är mycket tidskrävande. Systemet fordrar en snabb hantering med stor säkerhet. Det gäller allt från den maskinella bearbetningen för framställningen av röstlängdsregister till dess att röstkorten har nått väljarna och röstlängderna valnämnderna i kommunerna. Vid framställningen av röstlängderna har det alltid uppstått fel. Det gällde även i det tidigare förfarandet med en alltid gällande röstlängd. Skillnaden är dock den att i det nya förfarandet är produktionstiden för framställningen av röstlängder och röstkort betydligt snävare. Det innebär att systemet inte på samma sätt som tidigare tål fel som medför ett omfattande rättelsearbete. De allvarligaste felen vid röstlängdsframställningen beror på att fastigheter har fel valdistriktskod i fastighetstaxeringssystemet. De personer som bor på fastigheterna förs då till fel valdistrikt i röstlängden. Om felet berör en valkretsgräns kan det bli omöjligt att genomföra val med de röstlängder som tas fram. Det finns som utredningen ser det flera förklaringar till att uppgifterna i fastighetstaxeringsregistret inte är helt korrekta. En förklaring är att uppgifterna om valdistriktsindelning är främmande i taxeringssystemet. Eftersom det är val så pass sällan är det inte en kontinuerlig arbetsuppgift för skattemyndigheterna. En annan förklaring är att det kan vara svårt för skattemyndigheten att avgöra vad som skall åtgärdas i fastighetstaxeringssystemet med anledning av ett beslut om indelningsändring. Vissa beslut om valdistriktsindelning är fortfarande gällande och de har därefter utsatts för större och mindre justeringar av olika gränsavsnitt. De beslut som fattas är inte alltid lätta att tyda. Det kan få till följd att det som förs in i registret inte helt återspeglar vad den som fattade beslutet hade avsett. De vanligaste felen hänger dock samman med att fastighetsupp- gifterna från aviseringsregistret inte stämmer överens med uppgifterna i fastighetstaxeringsregistret. har både valadministrationen och folkbokföringsverksamheten försetts med fastighetsuppgifter från fastighetstaxeringssystemet som i sin tur har hämtat uppgifter från 132 Framställningen av röstlängder och röstkort fastighetsregister för riket. Trots att det vid varje val har gjorts försök att koordinera uttagen av fastighetsuppgifter från de olika registren har en fullständig överensstämmelse aldrig uppnåtts. Det som är mest allvarligt är dock att felen i valdistriktsindelningen blir synliga först efter de sambearbetningar som sker på kvalifikations- dagen före valdagen. Ett allvarligt fel kan därmed med hänsyn till det tidsschema som gäller äventyra genomförandet av ett val eller en folkomröstning. Systemet har inte utsatts för störningar i sådan omfattning att något val har varit på väg att äventyras. För ett antal valdistrikt har dock vid varje val röstkorten fått göras om efter att längduppgifter rättats. Väljarna i de valdistrikten har då inte fått sina röstkort till poströstningen. Valnämnderna anser i allmänhet att röstlängderna levereras för sent när de kommer till valnämnden först onsdagen före valdagen. Vilka förändringar i teknik och organisation kan då vidtas för att undvika fel? En åtgärd för att komma till rätta med registerbrister är att samma myndighet som beslutar om indelning i valdistrikt – länsstyrelserna – också får ansvaret att föra register över indelningen. Därigenom borde den typ av fel som består i misstolkningar av beslut kunna undvikas. En annan åtgärd är att föra valdistriktsindelningen med hjälp av annan teknik. I detta sammanhang skall nämnas att har utvecklat ett datoriserat informationssystem för hantering och analys av geografiska data – geografiskt informationssystem (GIS). Med GIS hanteras geografiska objekt, normalt presenterade på någon typ av karta (digitaliserad) och egenskaper som beskriver objekten. GIS kan användas för att hantera, analysera och presentera geografiskt relaterad information som kan redovisas på kartor, t.ex. information om miljöfarliga utsläpp, bebyggelse, vägar och även människor, dvs. allt som har ett angivet läge på jorden. Det finns ett sådant informationssystem uppbyggt för fastighetstaxeringen (GIS-Tax) för att fastställa de värdeområden som används vid fastighetstaxeringen. Systemet innehåller information om fastigheter och fastighets- beteckningar. Gränssnittet mot användarna består av kartbilder ur vilka information kan hämtas. Ett exempel på vad tekniken med digitaliserade kartor kan medföra ger Utredningen om folkbokföringen i församling i sitt betänkande (SOU 2000:17 s. 105–106) Folkbokföringen efter stat-kyrkareformen. Framställningen av röstlängder och röstkort 133 Där föresås en helt ny ordning för registrering och redovisning av församlingsindelningen för uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften. Den föreslagna ordningen möjliggörs genom att det då kommer att finnas ett rikstäckande register med koordinatsatta adresser hos , vilket bl.a. kommer att utgöra grunden för folkbokföringen. Det blir därmed möjligt att ha en rikstäckande digital registerkarta lagrad i ett centralt kartdatabassystem hos . Informationen om församlingar på registerkartan kan sammanföras med de koordinatsatta adresserna i registret. Varje adress kan då förses med en församlingskod som sedan kan ligga till grund för uppbörden av begravnings- och kyrkoavgiften. har tillsammans med Lantmäteri- verket och i genomfört ett försök att med ledning av det befintliga fastighetsregistret med valdistrikts- uppgifter genom GIS generera digitala kartor över den aktuella valdistriktindelningen i länet. Försöket har fallit så väl ut att beslutat att generera digitala valdistriktskartor för hela landet. Detta arbete beräknas vara avslutat . Då skall det finnas en rikstäckande digital valdistriktskarta. I och med detta behöver uppgifter för valdistriktsindelningen inte längre hämtas från fastighets- taxeringssystemet. Tanken med digitala kartor är att länsstyrelserna skall kunna aktualisera kartorna när valdistriktsgränserna ändras. Länsstyrelserna har god erfarenhet av GIS. Tekniken används för att föra uppgifter om älgjaktsområden, naturreservat, kulturminnesvård m.m. avser att använda GIS redan till valet . En ytterligare lösning för att minska sårbarheten är att alla uppgifter hämtas ur ett och samma register. Det är också den lösning som den tidigare nämnda förordade i sitt slutbetänkande. Genom en sådan lösning kommer man ifrån olägenheten att behöva sambearbeta fastighetsuppgifter från olika register. kommer att direkt leverera uppgifter om fastigheter till folkbokföringen. Det borde vara förhållandevis enkelt att låta uppgiften om valdistriktskod följa med fastighetsbeteckningen via folkbokföringsregistren in i aviseringsregistret. Med en sådan ordning skulle den centrala valmyndigheten kunna få ett uttag från aviserings- registret där det framgår vilket valdistrikt de röstberättigade tillhör. Det skulle innebära en betydligt enklare framställningsprocess med få bearbetningar. Vad som återstår i bearbetningar rör sig bara om sortering och löpnummersättning av de röstberättigade inom respektive valdistrikt. Frågan om att tillföra folkbokföringen och därmed också aviseringsregistret uppgifter om valdistrikt har som utredningen redan tidigare noterat inte för så länge sedan behandlats. Det resulterade i att 134 Framställningen av röstlängder och röstkort folkbokföringen inte skulle belastas med valdistriktsuppgifter.