sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — 29Hanson BS, , Janzon L, : Social network and social support influence mortality in elderly men. Am J Epid 1989;130:100–111. The effects of poverty on children. Future Child 1997;7:55–71. 31Montgomery LE, Kiely JL, Pappas G. The effects of poverty, race and family structure on US childrens health: data from the NHIS 1978 and 1989 through 1991. Am J PH 1996;86:1401–1405. 32Se bl.a. , , , House J. Income dynamics and adult mortality in the US 1972-trough 1989. Am J PH 1997;87:1476–1483. 33Lundberg O : Income distribution, income change and health. Economic change, social welfare and health in Europe. 1995, WHO-Euro 54:37–58. Ekonomiska och sociala villkor 73 Aktuella data från SCB:s ULF-material visar på ett starkt samband mellan inkomst och självskattad hälsa i dagens . Det gäller sär- skilt mått på ekonomisk stress i form av upplevda svårigheter att få pengarna att räcka till hyra och/eller mat samt avsaknad av kontantmarginal, definierad som svårigheter att vid behov skaffa fram . För både män och kvinnor med dessa ekonomiska svårigheter är risken för ohälsa omkring två gånger högre än vad som gäller för befolkningen i genomsnitt.34 Kunskapen om mekanismerna bakom den relativa fattigdomens påverkan på hälsan är ofullständig, men vi vet att permanent låga inkomster och inkomstförsämringar är riskfaktorer genom den ekono- miska stress och i vissa fall skam som det innebär att inte ha samma möjligheter som andra i samhället, att behöva oroa sig för att ekonomin inte skall gå ihop etc. Vidare vet vi att ekonomisk stress och arbetslös- het i hög grad interagerar, dvs. att effekten av den ena faktorn är bero- ende av närvaron av den andra. 35 Många studier från visar t.ex. att hälsoeffekten av arbetslöshet, inte minst med avseende på depres- sioner, är starkt beroende av i vilken utsträckning arbetslöshet leder till ekonomiska svårigheter. Vidare är det bevisat att också tobaksrökning är relaterad till ekonomisk stress och arbetslöshet.36 Sammanfattnings- vis är ekonomisk trygghet och dess fördelning mycket viktig för utvecklingen av folkhälsan. Ekonomisk trygghet – utveckling och tendenser De kraftiga försämringarna av den offentliga ekonomin och arbets- marknaden har påverkat hushållens ekonomiska för- sörjning. Som ett led i den statliga budgetsaneringen sänktes nivåerna i de statliga transfereringarna och beskattningen av hushållen ökade. Dessa förändringar har enligt fördelningspoli- tiska analyser åstadkommits utan att spridningen av den ekonomiska standarden mellan olika grupper har påverkats i någon större utsträck- ning –1998. Trots detta har emellertid de flesta grupper fått en försämrad ekonomisk standard . 34Se avsnitt 4.3 i SOU 1999:137. 35Blank N, effects of poverty on sleep problems in . J Soc 1997;6:91–98. , Rantekaisu U, Hagquist C: Ekono- misk påfrestning, skamgörande erfarenheter och ohälsa under arbetslöshet. Arbetsmarknad och Arbetsliv 1998;4,2,91–108. läns landsting 1994. 74 Ekonomiska och sociala villkor Medan hushållens genomsnittliga ekonomiska standard har bedömts minska –1998 har standarden minskat med tvåsiffriga tal för ungdomar och för ensam- stående föräldrar med två eller fler barn respektive samboende vuxna med tre eller fler barn. Vidare har barnfamiljer, unga människor, utom- nordiska invandrare och arbetslösa personer ökat sitt långvariga social- bidragstagande i stor omfattning. Dessa människors möjligheter att få fullgott ekonomiskt skydd har också försämrats beroende på föränd- ringar i kvalificeringsvillkoren i olika transfereringssystem och struktu- rella förändringar på arbetsmarknaden. Dessa förändringar ökar risken för ekonomisk marginalisering och fattigdom vilket påverkar folk- hälsan negativt. Det finns få svenska studier om sambandet mellan människors försörj- ningssituation och hälsa. Sådan forskning bör därför byggas ut och inriktas på bl.a. spridning i ekonomisk standard och hälsoutfall, låga inkomster respektive inkomstförändringar och hälsoutfall. Vidare bör forskningen ta fasta på hur ohälsa, sjukdom och funktions- nedsättningar påverkar berörda individers och hushålls ekonomiska situation. Forskningen bör avse såväl svenska förhållanden som jäm- förelser mellan svenska och utländska förhållanden. Befintliga mål och strategier Arbetsmarknadssituationen har förbättrats för såväl män som kvinnor /98 genom att sysselsättningen har ökat och arbets- lösheten har minskat. Denna förändring tillsammans med förbättringar från ungefär samma tidpunkt av den offentliga sektorns ekonomi inne- bär att vissa förändringar har kunnat ske av regler, åtgärder och mål med avseende på den ekonomiska politiken, arbetsmarknaden och socialförsäkringssystemen. I den ekonomiska vårpropositionen som har godkänts av (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 108) redovisades vissa åtgärder som direkt påverkar individers och gruppers försörjnings- situation. De sammantagna åtgärderna är avsedda att framför allt gynna hushåll med låg ekonomisk standard. Vidare redovisades ett antal åtgärder på arbetsmarknads- och utbildningspolitikens område som ett Ekonomiska och sociala villkor 75 led i regeringens ansträngningar i att uppfylla målen avseende syssel- sättning och arbetslöshet. Målförslag i avsnitt 4.3 i SOU 1999:137 Ökade inkomstklyftor bör motverkas Skatter och transfereringar bör motverka ökade inkomstklyftor. Försörjningssituationen för hushåll med låga inkomster bör förbätt- ras. Möjligheter till eget arbete bör förbättras för personer som saknar arbete. Nya kvalifikationsvillkor för arbetslöshets- och sjukförsäkringen bör övervägas. Kompensatoriska åtgärder bör finnas för barn och ungdom i utsatta områden. Skuldsaneringen bör omfatta fler. Skydd mot otrygga anställningar och inkomstförsämringar En fortgående kompetensutveckling i arbetet bör stimuleras för att skapa utveckling och trygghet. Arbetsvillkoren för anställda i vård-, omsorgs- och utbildningsyrken bör bli bättre. Socialförsäkringssystem bör vara trygga och förutsägbara med avseende på inkomstnivåer. Ekonomisk trygghet vid arbetshandikapp Samordningen mellan sjukförsäkringen/förtidspensioneringen och arbetslöshetsförsäkringen bör bli bättre. Mer förebyggande inslag i socialförsäkringen Nuvarande regler om förebyggande inslag bör tillämpas mer. Möjligheterna till förebyggande insatser bör vidgas. Försäkringskassorna bör vara aktiva i det lokala och regionala folk- hälsoarbetet. 76 Ekonomiska och sociala villkor anser att målet om att motverka ökade inkomst- klyftor är ett mycket viktigt mål, men att det bör tydliggöras för att undvika legitimitetsproblem. Institutet tror att det är svårt att få den ekonomiska politiken att underställa sig folkhälsopolitiken, men att det är viktigt att den ekonomiska politiken utsätts för en gransk- ning. Mått och indikatorer som följer utvecklingen inom detta område är därför väsentliga, och bör utvecklas så att de kan användas på såväl lokal som central nivå. i anser att den relativa fattigdomen är en stor fråga för folkhälsan. Styrelsen anser att en ökad jämställdhet mellan könen är en kärnfråga när det gäller att förbättra villkoren på arbets- marknaden, något som man önskar att kommittén speciellt beaktar. föreslår att målet att ökade inkomstklyftor bör motverkas ändras till inkomstklyftorna skall minska. – Akademikers – är kritisk till kommitténs formulering av allmänna strategier som att ökade inkomst- klyftor bör motverkas. Organisationen anser att måste efter- sträva en lönebildning som stimulerar till studier och kompetens- utveckling, till vidareutveckling av yrken, till balans och flexibilitet på olika delarbetsmarknader samt till tillväxt och sysselsättning. Fram- tida välfärd måste enligt grundas på hög kvalitet i fråga om utbildning, kunskap och kompetens. Även TCO – – är fundersam över skrivningarna att inkomstklyftorna inte bör öka, eftersom alltför ambitiösa planer på minskade inkomstklyftor också kan ha en negativ inverkan. TCO vill att speciell uppmärksamhet fästs vid de mest utsatta för att undvika att en grupp människor fastnar i permanent bidrags- beroende. anser att kommittén berör cent- rala frågor kring hur social segregation uppkommer och vidmakthålls, och efterlyser en tydligare problematisering än vad som görs i betän- kandet. påpekar att man anser att inkomsttaket för ersättning av sjukförsäkringen bör höjas, så att även människor med en årsinkomst över 7,5 basbelopp kompenseras fullt ut vid sjukdom. Ekonomiska och sociala villkor 77 Flera remissinstanser anser att det är viktigt att ytterligare uppmärk- samma den riskfaktor som arbetslösheten utgör. lyfter fram denna diskussion, och varnar i sitt remissvar för två-tredjedels- samhället. Styrelsen vill uppmärksamma kommittén på diskussionerna om alternativ till lönearbete, liksom på de satsningar som genomförts för att få arbetslösa med ett långvarigt socialbidragsberoende i arbete. efterlyser konkreta strategier för att öka sysselsättningen bland invandrare. Även varnar för hälsoriskerna bland de grupper som hamnar utanför arbetsmarknaden. Speciellt vill förbundet fästa kommitténs uppmärksamhet på vissa etniska grupper, exempelvis afrikanska invandrare. SIOS – Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i – vill betona vikten av strategier som underlättar förverkligandet av målet ökad sysselsättning, framför allt vad gäller invandrare. i betonar arbetslösheten som ett stort problem, speciellt i glesbygder. Förbundet anser dock att ett lokalt folkhälsoarbete som bygger på mobilisering kan fungera som en mot- vikt och ett sätt för människor och orter att bryta en negativ trend. vill fästa uppmärksamheten på begreppet meningsfull sysselsättning. Man önskar en fortsatt diskussion av vad begreppet står för och hur lösningar kan utvecklas som ger möjligheter för t.ex. äldre arbetskraft att utföra de arbetsuppgifter som kommunen menar finns. Liknande åsikter uttrycks från , som menar att vi radikalt behöver förändra vår syn på arbete, och mer anpassa arbetslivet efter individernas förutsättningar och möjligheter. delar kommitténs uppfattning att möjligheterna att få sjukpenning under behandling för att förebygga sjukdom som kan orsaka arbetsoförmåga, utnyttjas i alltför liten utsträckning. kan betala sjukpenning i förebyggande syfte, men inte köpa behandlingar, t.ex. rökavvänjning, viktreduktion eller terapi. Detta beklagas av som efterlyser en friare rätt att disponera resurser för förebyggande insatser, som ur sjukförsäk- ringssynpunkt är angelägna. 78 Ekonomiska och sociala villkor lyfter fram en effekt av den ökande fattigdomen bland barnfamiljer, nämligen att man inte har tid och ork att ta till sig information för att förebygga skador. Risken finns att man också köper billiga produkter av sämre kvalitet, samt att man inte anser sig ha råd att förse barnen med säkerhetsutrustning såsom cykelhjälmar och flyt- västar. påpekar att ungdomar är en grupp med litet eget inflytande, och därför speciellt beroende av välfärdspolitikens utform- ning. Man uttrycker oro för den växande psykiska ohälsan bland unga, och funderar speciellt på den generation som växt upp nedskärningar. Styrelsen vill också fokusera på ojämlikheten i hälsa mellan olika grupper unga. instämmer med kommittén om behovet av stöd till barnfamiljer, och anser att höjning av barnbidrag, maxtaxa i barnomsorgen och förbättrad föräldraförsäkring är angelägna åtgärder. Även i uppmärksammar behovet av stöd till barnfamiljerna. – vill framför allt värna om ensamföräldrarna, som man anser vara spe- ciellt utsatta medan PRO – – vill spe- ciellt värna om den grupp pensionärer som har den lägsta ekonomiska standarden. Andra uppdateringar av sakunderlaget Värdering av olika gruppers situation Kommittén Välfärdsbokslut konstaterar i delbetänkandet Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3) att krisen och de svåra påfrestningar svensk ekonomi och välfärd varit utsatta för har resulterat i att det på många områden först skett en kraftig försämring , därefter en stabilisering och en måttlig förbättring, dock inte till nivån före krisen. Vissa grupper har inte fått del av de förbättringar som skett och inkomstskillnaderna ökar som kraftigast när konjunkturen förbättras. Ensamstående (i huvudsak kvinnor) med barn och gifta/samboende med många (tre eller fler) barn uppvisar de största relativa inkomstminskningarna. Barnen har drabbats hårt på många områden. Barnfamiljernas ekonomi har urholkats och deras relativa ekonomiska position har försämrats kraftigt. Ungdomar, invandrare och ensamstående mödrar har fått se sina levnadsvillkor försämras. Bland dessa grupper kan man se en ansam- ling av välfärdsproblem och andelen som har många problem har ökat Ekonomiska och sociala villkor 79 De har erfarit de största relativa försämringarna av sina inkomster och har haft svårast att komma in och hålla sig kvar på arbetsmarknaden. De utmärks också av att de inte tycks ha följt med när situationen förbättrats för de flesta övriga grupper under 1990- talets andra hälft. Ungdomar, invandrare och ensamstående mödrar har också påverkats mest av allt hårdare krav för att få socialbidrag och minskade bidragsnivåer. Trots dessa skärpningar har bidragstagarna blivit fler som bidragstiderna blivit längre. Kommittén Välfärdsbokslut lyfter också fram de stora förändringar som har skett på socialförsäkringsområdet. Enligt kommittén kan man när det gäller utvecklingen för socialförsäkringar, arbetslöshetsför- säkring och familjestöd tala om en utveckling som från och med in på decenniet och till och med framför allt kännetecknats av beslut som reducerar ersättningarnas nivåer och som skärper vill- koren för att uppbära ersättning. har det fattats ett antal beslut i motsatt riktning när det gäller nivåerna, men i regel utan att dessa fullt återställs till de nivåer som gällde i början av årtion- det. Kommittén Välfärdsbokslut konstaterar också att det på många områden finns stora kunskapsluckor. Detta gäller framför allt kon- sekvenserna av samhälleliga åtgärder av olika slag, men också livsvill- koren för de mest utsatta grupperna i samhället. Vidare identifierar kommittén, mot bakgrund av barnfamiljernas försämrade position, ett antal relevanta frågeställningar, bl.a. frågan hur golv- och takproble- men i arbetslöshets- och sjukförsäkringen skall lösas. konstaterar i analyser av inkomstfördelning och marginalisering under 1990-talet37 att spridningen i disponibla års- inkomster har varit ganska stabil , men att det möjligen finns en tendens till ökad spridning . Finansdeparte- mentet gör en annan bedömning än den som redovisas i SCB:s offi- ciella statistik. Enligt den officiella statistiken finns en tydlig tendens till ökad spridning i disponibla inkomster justerade för försörjnings- börda. Gini-koefficienten ökade med (från 0,261 till 0,290) . beräkningar visar på en ökning med . Skillnaden mot den officiella statistiken förklaras främst av att utgår från 37 Underlagsmaterialet är hämtat från fördelnings- politiska redogörelse i prop. 1999/2000:100, bilaga 3. 80 Ekonomiska och sociala villkor bostadshushåll vid sin analys och har en annan metod för att justera för försörjningsbörda.38 De framskrivningar av inkomstfördelningen som har gjort visar att spridningen i disponibla årsinkomster blir ganska oförändrad . Barnfamiljernas ekonomiska standard förefaller enligt Finansdeparte- mentets bedömning ha förbättrats något relativt andra grupper . Barnfamiljernas genomsnittliga ekonomiska standard jämfört med hela befolkningen sjönk från år . Den ogynnsamma inkomstutvecklingen torde till stor del bero på arbetslösheten. En viss relativ förbättring inträffande . Fram- skrivningen pekar på att förbättringen fortsätter och att barnfamiljernas relativa standard ligger . Höjningen av barnbidragen och skattesänkningen kan förväntas medföra att trenden fortsätter. Andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi har trots detta ökat, vilket torde sammanhänga med den svaga in- komstutvecklingen ensamföräldrar haft . Den senaste utvecklingen på arbetsmarknaden respektive utvecklingen avseende socialbidrag Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden har varit mycket positiv . Antalet sysselsatta uppgick till 4 295 000, vilket är 105 000 fler än . 38 har för de egna beräkningarna gjort korrigeringar med avseende på SCB:s officiella statistik: Det är individernas ekonomiska välfärd som analyseras. Det innebär ett normativt ställningstagande att samtliga per- soner, barn som vuxna, ensamboende som samboende, skall ges lika stor tyngd när vi bedömer fördelningen av ekonomiska resurser. Den justerade disponibla inkomsten påförs samtliga familjemedlemmar. Den officiella statistiken visar fördelningen bland hushåll. Det innebär exempelvis att man ger fem gånger större vikt till vad som händer en ensamboende person än vad som vad händer personerna i en familj med två vuxna och tre barn. Fördelningen i beräkningar beskrivs för bostadshus- håll. Ungdomar som bor hemma räknas här till föräldrarnas hushåll. Även andra vuxna än gifta/samboende som lever tillsammans räknas till ett hushåll. I den officiella statistiken räknas hemmaboende ungdomar som egna hushåll, vil- ket innebär att standarden hos dem och deras föräldrar inte beräknas på rimligt sätt enligt . Bostadshushåll som begrepp finns endast tillgängligt för åren 1991 samt 1993–1997. Begreppet kosthushåll, som används , är i stort sett detsamma som bostadshushåll men med ytterligare en restriktion, nämli- gen att de som bor tillsammans måste ha en gemensam hushållsekonomi och kosthållning för att räknas som ett kosthushåll. Ekonomiska och sociala villkor 81 sysselsättningsökningen har skett bland kvinnorna. Hela ökningen har skett bland fast anställda och såväl bland hel- som deltidssysselsatta. Om man betraktar perioden –kan man konstatera att antalet sysselsatta har ökat med ca 200 000 personer . Antalet öppet arbetslösa har minskat med (ca 160 000 personer). är det framför allt arbetslösheten bland kvinnor som har minskat. Denna positiva utveckling på arbetsmarknaden har satt sina spår också i socialbidragsstatistiken. Enligt den senaste statistiken från (Statistik, Socialtjänst 2000:8) minskade antalet hushåll som fått socialbidrag med 50 600 eller jämfört med . fick ca 313 000 hushåll och 581 000 individer socialbidrag . var den genomsnittliga bidragsperioden per hushåll i stort sett oförändrad jämfört med (5,8 månader). Denna har ökat successivt . av bidragshushållen var långtidsbidragstagande, dvs. hushåll som har erhållit socialbidrag under ett kalenderår. Å andra sidan låg andelen kvarvarande bidragshushåll, dvs. hushåll som fått bidrag i följd på – den lägsta note- ringen . Den hushållstyp som hade störst andel social- bidragstagare var ensamstående kvinnor med barn där av hushållen i befolkningen fick socialbidrag . har denna kategoris andel minskat . Nyheter inom skatte- och transfereringspolitiken Sedan delbetänkandet presenterats har godkänt budgetpropo- sitionen för (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU1) och den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20). I dessa har det redovisats ett antal olika åtgärder som direkt påverkar individers och gruppers försörjningssituation. Åtgärder som presenterades i budgetpropositionen för kan sammanfattas som följer. Barnbidragen höjs i enlighet med tidigare beslut med . Flerbarnstilläggen höjs på motsvarande sätt. Löntagarna kompenseras för en fjärdedel av egenavgifterna till pensionssystemet genom en skatte- reduktion. Som en konsekvens av skattereduktionen minskas också avdragsrätten med en fjärdedel. Gränsen för inkomster som statlig inkomstskatt skall tas ut för höjs till fr.o.m. . Det innebär att färre behöver betala statlig inkomstskatt. 82 Ekonomiska och sociala villkor reduktionen för låginkomsttagare, som maximalt uppgår till 1 320 kro- nor per inkomsttagare och år, förlängs till och med . I den efterföljande ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) presenterades ytterligare åtgärder som direkt påverkar hushållens och individers ekonomiska resurser. Barnbidrag och studie- bidrag höjs med . Flerbarns- tillägg höjs relativt sett lika mycket. Barn till arbetssökande ges rätt till barnomsorg från . Utformning av maxtaxan inom barnomsorgen som införs 2002 presenterades också. Barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon får rätt till barnomsorg . Föräldraförsäkringen förlängs med en månad . Sam- tidigt reserveras för mamman respektive pappan, mot en . Allmän förskola för 4–5-åringar införs 2003. Det innebär rätt till gratis förskola för alla 4–5-åringar , dvs. samma rätt som 6-åringar har . Pensionärer med låg disponibel inkomst får en bättre ekonomi genom att bostadstillägget höjs. Bidraget skall med de nya reglerna utgöra av hela hyran . Höj- ningen av pensionstillskottet permanentas, och gränsen för skälig lev- nadsnivå i det särskilda bostadstillägget för pensionärer höjs. Utredningar, lagförslag m.m. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2000:16) som skall göra en översyn av de ekonomiska familjestöden. Syftet med utredningen är att göra en analys av de samlade effekterna av de allmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljer. Här skall även förändringar som gäller avgifter i förskoleverksamheten och skolbarn- omsorgen, skattesystemet samt andra faktorer som har betydelse för barnfamiljernas ekonomi vägas in. Det konstaterades i delbetänkandet (SOU 1999:137) att det har bli- vit ett växande problem att fastställa den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) för personer med en lösare anknytning till arbets- marknaden. Vissa åtgärder har vidtagits för att underlätta detta. beslutade (bet. 1999/2000:SfU12) att anta det förslag som regeringen redovisat (prop. Vissa socialförsäk- ringsfrågor 1999/2000:95) om vissa förändringar när det gäller kort- tidsanställdas rätt till sjukpenning. Regeringen har, som en följd av beslut, utfärdat lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799). Lagen innebär att i de fall det inte kan fastställas hur mycket den försäkrade personen skulle ha arbetat i Ekonomiska och sociala villkor 83 en sjukperiod skall sjukpenning kunna betalas ut efter vad som kan anses skäligt med ledning av hur personen har förvärvsarbetat före sjukperioden. Detta leder till en lägre tröskel att komma in i sjukför- säkringen. presenterade en studie om inkomstspridning och fattig- dom39 som omfattar 21 länder och baseras på nationella beräkningar för perioden till mitten av . Enligt stu- dien hade fortfarande en internationellt sett mycket jämn fördelning av de ekonomiska resurserna och en låg andel ekonomiskt svaga. Barn i har fortfarande en god relativ standard i förhållande till hela befolkningen jämfört med andra länder. Barnfattigdomen är också mycket låg i . Yngre ålderspensio- närer (65–) har en god relativ standard i jämfört med andra länder medan de äldre pensionärernas (+75 år) relativa standard är internationellt sett genomsnittlig. Andelen fattiga pensionärer är mycket låg i . Inte heller är gruppen ensamstående föräldrar utsatta på det sätt som denna grupp är i flertalet länder. Den problem- grupp som identifieras som ekonomiskt eftersatt i är istället ungdomarna (18–). Dessa har i lägre relativa inkomster och högre andel fattiga än i något annat undersökt land. Detta förhål- lande kvarstår även om de mätproblem som vanligen förknippas med denna grupp korrigeras. Svensk inkomststatistik har tidigare betraktat dem som har fyllt som egna hushåll. Men de flesta ungdomar bor kvar hemma betydligt längre. tillbaka finns det dock möjligheter att i inkomststatistiken definiera ett nytt hushållsbegrepp vid redovis- ningen av hushållens inkomster. Alla som bor ihop och har någon form av gemensam ekonomi tillhör då samma hushåll, ett s.k. kosthushåll. Detta ger bättre förutsättningar att göra jämförelser avseende inkomst- spridning mellan och andra länder i och med att man i andra länder oftast använder ett hushållsbegrepp som även innefattar vuxna barn som bor kvar hos föräldrarna.