sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Många berörda har också brevledes beskrivit hur deras liv påverkades. Sådana brev har inkommit både för lagarnas tillämpning och i samband med utredningen. (?2) har genomfört intervjuer på ett begränsat antal personer som i brev till utredningen berättat att de steriliserats mot sin vilja enligt då gällande steriliseringslagstiftning. brev och inlagor som också belyser de steriliserades upplevelser finns arki- verade tillsammans med steriliseringsansökningarna. Forskare har intresserat sig för hur steriliserade kvin- nor upplevt sin situation, om de känt sig nöjda, missnöjda eller ångrat ope- rationen. Granskning av sådana undersökningar kan belysa kvinnans upple- velse av ingreppet eller hennes anpassning till den nya situationen. I avsnitt 3 finns sådana studier beskrivna. 1.5.2Granskning och kommentar till brevgenomgång 1954/55 samt 1974/75 Tillsammans med ansökningar om sterilisering finns arkiverade skrivelser till Medicinal/. Skrivelserna bestod av brev från de sökan- de/steriliserade själva, från anhöriga, förfrågningar från berörda läkare, kuratorer, intyg från barnavårdsnämndsassistenter, etc. Skrivelser omfattande samt 1974-1975 har tagits ut för systematisk genomgång. De två årgångarna infaller i mitten respektive i slutet av lagarnas tillämpningsperiod. Ytterligare brev har lästs i samband med övrigt kartläggningsarbete. Skrivelserna kan delas upp i olika kategorier beroende på deras innehåll. Tonen i dem varierar avsevärt, från neutral information till emotionellt starkt färgade vittnesmål. Särskilt breven från de sökande själva eller deras anhöriga kunde vara mycket känsloladdade. Brev från patienter och anhöriga Totalt granskades 60 skrivelser /55 och 24 skrivelser /75. Antalet steriliseringsansökningar i urvalet var färre . Skrivelserna kan delas upp i tre huvudgrupper: Nskrivelser som uttrycker missnöje med tillståndet till sterilisering eller steriliseringens genomförande. 1954/55 fanns 12 skrivelser av denna kategori och 1974/75 fanns sex. Fem av de sistnämnda var neutrala meddelanden från olika lasarett att tillsammans 43 kvinnor hade avstått från operation. Deras avstående kan tolkas som att de ångrat ansökan. Önskan om refertilisering uttrycktes i fem av breven /55. Nskrivelser som uttrycker missnöje med nekat tillstånd till sterilisering och/eller önskar omprövning. 1954/55 fanns 26 skrivelser (varav 21 skrivelser från myndigheter som barnavårdsnämnden, fattigvården, före- ståndare/läkare på institution) av denna kategori och 1974/75 fanns 18. NSkrivelser med allmänna förfrågningar rörande steriliseringslagens till- lämpning, 1954/55 fanns 10 skrivelser av detta slag, däremot inga 1974/75. Vid granskningen framkom att antalet män som ansöker om sterilisering 1974/75 var fler än 1954/55. Vissa av de i ansökningsakterna förvarade skrivelserna uttryckte kritisk attityd mot tillstånd/verkställande av sterilisering ibland med önskan om Det fanns även brev från anhöriga, som uttryckte känslor av sorg och förbittring och kritisk attityd mot Medicinalstyrelsens tillstyrkan av sterilisering. Ur ett brev daterad från fästman t ill 23-årig sinnesslö kvin- na, som ålades sterilisering som villkor för äktenskap. Brevet är riktat till rektor på särskolan som ansökte om sterilisering för sin f.d. elev (brevet bilades steriliseringsansökan). Giftermålet hade planerats till maj . Jag vill här svara på det brev som har kommit mig tillhanda . Jag behövde en tids betänketid eftersom det var fråga om så allvarliga ting som detta. Jag får först säga att mina ljusa framtidsdrömmar om giftermål och l ycka gick i kras. Jag tycker för min del att - det är underligt att inte skolan lägger sig emot giftermålet också, så man vet vad man ska rätta sig efter, eftersom min fästmö är så undermålig enligt erat brev. Men jag får också säga det, att det är svårt att skiljas när vi har haft sällskap , så jag är fäst vid henne som ni kanske förstår. Ni vet väl bäst hur ni skall handla i sådant fall, så kanske det är bäst att det blir så när det inte blir nå- gon ändring i driftlivet och ingen farlig operation, så ger jag mitt medgivande till detta. Det förekom också kritisk attityd mot nekat tillstånd ibland med önskan om omprövning: "kan då äntligen bli lugn för flera grosesser". "Hur tror ni det känns att ligga och neka sin man samlag av rädsla för graviditet? Om jag ej får tillstånd sköter jag det själv". Skrivelserna var författade dels av de personer steriliseringsansökan gällde, dels av anhöriga eller myn- dighetspersoner som läkare, kuratorer, barnavårdsnämndsassistenter som försökte styrka kvinnans önskan om sterilisering och abort samt visa på behov av sådan åtgärd för att förbättra kvinnans psykosociala hälsotill- stånd. Påfallande många (14 av totalt 24 i urvalet) brev från män inkom till /75. Männen var oftast makar t ill kvinnor som ansökt om sterilisering. Männen uttryckte önskan om att få steriliseras istället för hustrur. Vanligen uppgavs att operationen var enklare för mannen, hustrun var kanske "klen", sjuk, eller rädd för att opereras. anfördes ideolo- giska skäl som att "fler barn inte skulle sättas till en redan överbefolkad värld". En make som led av svår progredierande sjukdom önskade sterilise- ring för egen del så att hustrun om hon gifte om sig skulle kunna få barn efter hans död. En man som var sjukskriven efter en olyckshändelse ville steriliseras i stället för hustrun som yrkesarbetade och ej "hade tid att opereras". inkom också meddelan- den från olika sjukhus i landet om uteblivna operationer för ett antal kvinnor som fått tillstånd men avstått från sterilisering. Brev och yttranden från myndigheter, läkare mm. Vissa förfrågningar, skrivelser eller intyg från myndigheter kunde uttrycka omsorg och engagemang. Från intyg av överläkare på mentalsjukhus 1954 står t ex att läsa: "Hon förefaller sålunda ha genomgått en intellektuell eftermognad .. undersökning har givit för handen att hon icke är sinnes- slö utan intellektuellt genomsnittligt ut vecklad. Det föreligger sålunda icke längre några eugeniska indikationer för sterilisering varför reoperation tillstyrkes ur psykiatrisk synpunkt" (1954/55). Intelligensåldern uppmättes 1949 till . Flickan betecknades som imbecill. Den aktuella intelligens- åldern 1954 var 17år. Andra yttrande kunde uttrycka nedvärderande omdömen om de under- sökta såsom: "Ovårdad till sin läggning.ett snitt som ger henne en billig charm." På förfrågningar om reoperation hade Medicinalstyrelsen ett standard- svar som löd: "Denna fråga är ej i lag reglerad, framställningen kan icke föranleda någon styrelseåtgärd. Ni bör emellertid rådfråga en psykiater och om denne efter verkställd undersökning anser sig kunna tillstyrka det, därefter vända Eder till en gynekologiskt skolad läkare". Vederbörande följde rekommendationen och vände sig ofta till psykiatriker som på nytt uppvaktade Medicinalstyrelsen. Bland dessa brev återfanns bilagor som styrkte önskan om reoperation, exempelvis förnyad intelligenstestning som visade högre intelligensålder jämfört med tidigare. Ur svar från medicinalråd 1962 t ill en psykiater på mentalvårdsbyrå som hade skrivit till Medicinalstyrelsen angående en patients önskan om refertiliserin: Indikation för bifall till steriliseringsansökan 1944 an- sågs vara eugenisk + social. Hon bedömdes som imbecill (IÅ Wåhlén 13) psykopat och ansågs rättsinkapabel. Huvudindikationen synes ha varit hennes då dokumenterade asociala livsföring. Frågan om reoperation i här aktuell mening är inte i lag reglerad. Så mycket torde dock kunna sägas att om steriliseringsansökan nu förelegat, den- na knappast skulle ha beviljats. På den grund synes hinder för ingrepp avsett att häva steriliteten i cke kunna anses föreligga. Bland allmänna policy förfrågningar bör nämnas några från utlandet (, ) som utförligt besvarades av Medicinalstyrelsen i form av PM ang. svensk steriliseringslag 1954/55. Brev och skrivelser: slutord Skrivelserna ger ytterligare information om hur lagarna omsattes i prakti- ken. /55 fanns många skrivelser från m yndighetspersoner med syftet att styrka steriliseringsansökan alternativt omprövning av ett avslag. Samhällets intressen prioriterades ofta framför individens. Det går inte alltid att avgöra huruvida omprövning av ett avslag initierades från myndigheten eller den berörde. Tydligt är dock att myndigheten i vissa fall förde den en- skildes talan. Det fanns även läkare som intygade kvinnors lämplighet inför en ev. refertiliserande operation. Förfrågningar angående lagens tillämpning visade ofta ett intresse för kvinnors/män situation, ibland starkt engage- mang. Bland breven märks särskilt de som uttryckte ånger över verkställd sterilisering, önskan och förhoppning om en refertiliserande operation. I medföljande läkarintyg kunde beskrivas att vederbörande presterade bättre vid intelligenstestning än tidigare, vilket tolkades som "eftermognad". Be- greppet diskuterades (1954/55) under Socialpsykiatriska Nämndens sammanträden. Nämnden rekommenderade läkare att ta hänsyn till eventuell eftermognad om den sökande var ung. Genomgången av skrivelser och brev ger inte något direkt svar på vilka, eller hur många personer som var nöjda/missnöjda med steriliseringsansö- kan/operation. De återspeglar fragment av händelseförlopp och får tydas med försiktighet. Man kan säga att skrivelserna gav uttryck för skilda atti- tyder till sterilisering. Detta bekräftar ytterligare att det gavs ett handlings- utrymme vid tillämpningen av lagstiftningen. Egna beslut prioriterades i väsentligt högre grad 1974/75 och frivilligheten i ansökningsförfarandet synes vara markant större än . 2 Sammanfattning och slutord Kartläggningsarbetet har inneburit en systematisk genomgång av sterilise- ringsansökningar, ett urval av 2088 ansökningshandlingar för personer föd- da den 15:e . Ansökningsakterna finns bevarade på och på arkiv för åren 1947 – 1975. Dessa akter har varit en huvudkälla under kartläggningsarbetet, även om andra dokument som operationsberättelser, protokoll, koncept och diarie- böcker samt kortregister har studerats. Genomgången av ansökningsakterna har gett en inblick i 2088 män- niskoöden. Läsning av handlingar har kastat sken på enskilda liv och på händelseförlopp som ledde fram till ansökan om sterilisering. Dessa uni- ka liv hade ett gemensamt - ansökan om steriliserande ingrepp som oå- terkalleligt skulle förändra deras framtid. Vilka de var och hur deras liv påverkades kan inte beskrivas enbart med hjälp av dokument och granskning men kartläggningen är ett försök att belysa ansökningsproce- duren i praktiken. Det kan tyckas förmätet att försöka omsätta människoöden til siffror och fånga dessa i tabeller och diagram. Att försöka se och beskriva ten- denser i tillämpningen av lagen är dock ett sätt att synliggöra dessa indi- vider. Kvaliteten på ansökningshandlingarna skiftar under den fyrtioåriga peri- od lagstiftningen gällde. Tre varianter av standardiserade formulär fanns, en för tiden – 1941, en för1941 – 1960 samt en – 1975. Även om strukturen i dessa inte skiljde sig på något avgörande sätt, skiftade ut- formningen av blanketterna t ex vad gäller tillgängligheten av instruktioner. Det kan sägas att de undersökta ansökningsakterna är tidstypiska. Ansökningshandlingar avfattades av olika myndighetspersoner med skil- da specialiteter och varierande engagemang och motiv. De verkade i skilda delar av landet. Detta har inneburit att informationsmängden liksom fokus för undersökarens intresse och uttryckssätt växlar i handlingarna. Kartlägg- ningsresultatet skall bedömas utifrån dessa förhållanden och måste tolkas och diskuteras med försiktighet. Siffrorna får inte uppfattas som exakta utan skall ses som uppskattningar och approximationer. Tydliga tendenser kan dock beskrivas. Antal personer som steriliserades lagarna var i kraft: Enligt Allmänna Hälso - och sjukvårdsstatstik steriliserades 62 888 personer åren 1935 – 1975 Steriliseringar efter ansökan av någon annan än den person som ansökan gällde. Bland ansökningarna kom från andra än den ansökan gällde. Under förutsättning att samma förhållande rådde vid sterili- seringarna har ca 5 000 personer steriliserats trots att ansökan är gjord av annan person. (lag) uppskattades att av an- sökningar kom från en annan person än den ansökan gällde vilket approxi- meras till drygt 1000 personer. (lag ) återfinns således de resterande ca 4000 varav en dominerande del . Indikationer använda vid steriliseringsansökningarna? De tre indikationer som tillämpades vid steriliseringsansökningar benämn- des eugenisk, social och medicinsk. Den medicinska indikationen tillämpa- des endast på kvinnor. års lag användes endast eugenisk och/eller social indikation för både kvinnor och män. Bortsett från den sista perioden (1964-1975) där endast få män ansökte om ster ilisering var dessa indikationer tillämpade på män på likartat sätt . Vanli- gast för männen var en kombination av eugenisk och social indikation. För kvinnorna förändrades bilden kraftigt. I början av användningen av lag tillämpades den eugeniska indikation antingen ensamt eller kombine- rat med medicinsk eller social indikation i ca hälften av ansökningarna. Un- der av lags t illämpning användes dessa indikationer ytterst sparsamt. Den medicinska indikationen tillämpades under hela perio- den i av alla ans ökningar. Vilka ansökte om sterilisering? Som tidigare nämnts är det inte möjligt att i eterhand ge en fullständig bild av vilka det var som ansökte om sterilisering. Bakom hårddata som finns i varje akt som ålder , kön, födelseort, civilstånd, yrke antal barn etc. samt akternas sociala utredning och läkarbedömning döljer sig enskilda öden. Steriliseringsansökan är ett blad ur dessa liv. Följande schablonmässiga framställning syftar till att lyfta fram skillnader . Typfall för de första perioderna (1935-1952) av lagens t illämpning var en ung man eller kvinna betecknad som sinnesslö placerad på institution. Ansökan om sterilisering hade tillkommit på initiativ av någon annan än den som ansökan gällde, ansökan beviljades på eugenisk och/eller social indika- tion. Typfall för de senare perioderna (1953-1975) var en kroppsligt och psy- kiskt utsliten medelålders mångföderska under sviktande, knappa sociala och ansträngda äktenskapliga förhållanden. Ansökningarna beviljades på medicinsk indikation. Vanligt motiv för sterilisering av dessa kvinnor var "svaghet". Förändringar i tillämpningen av lagstiftningen den var i kraft. Många förändringar inom vetenskap, politik och social omsorg skedde un- der den aktuella 40-åriga tidsperioden. Samtliga dessa påverkade tillämp- ningen av lagen. Arvshygieniskt synsätt med samhällets intressen i fokus synes ha efterträtts av ökat intresse för individ och familj. Av kartläggning- en framgår att den eugeniska indikationen som användes frekvent i början av perioden nästan helt ersattes av den medicinska. Det i sin tur innebär att nästan bara var kvinnor som steriliserades under de två sista perioderna av lagens tillämpning. Det förändrade synsättet framgår också av motiven i akterna. De arvshygieniska motiven med eugenisk och social indikation övergår i socialmedicinska och socialpsykiatriska. Såväl de sociala som de medicinska intygen förändrar karaktär från ett samhälleligt till ett mer indi- viduellt synsätt där den sökande sätts i centrum. Samhällspreventionen gli- der över i individprevention. Anstalternas roll som leverantörer av sterilise- ringsansökningar övertas av eller andra liknande öppenvårdsmottag- ningar. Den uppenbara ofrivilligheten i tidigare, av andra initierade, ansök- ningar övergår i egna formellt frivilliga ansökningar, möjligen framtvingade av knappa sociala omständigheter, men inte av myndighet. Förändringar i tillämpningen diskuteras utförligt av i hans rapport. Hur påverkades livet för de steriliserade personerna? Frågan har främst belysts i en särskild undersökning av . Viss ytterligare information har dessutom kunnat inhämtas genom brev från sökande och andra berörda personer som inkommit till Från breven kan ofta utläsas förtvivlan, sorg och sak- nad över ett liv utan barn, men andra brev vittnar om ett missnöje över en avslagen steriliseringsansökan med önskemål om att ärendet skulle omprö- vas. I materialet /75 fanns också brev från män som v ille bli steri- liserade istället för hustrur men som fick avslag på sina ansökningar. De steriliserades egna upplevelser speglas också i de unders ökningar som gjor- des (se avsnitt 3). Steriliseringslagarna 1934 och 1941 tillkom i av omfattande arvshy- gienisk diskussion inom vetenskapen och i samhället. Den minskande nativiteten med relativt höga födelsetalen bland fattiga och outbildade människor ansågs mana till arvshygieniska åtgärder. Begreppet sinnesslö i meningen svagbegåvad, lägre intellektuellt och moraliskt stående, blev centralt i dessa diskussioner. Det användes frekvent i steriliseringsansökningarna . användes termer som psykisk utvecklingsstörning eller utvecklingshämning. Dessa termer förekom dock ej alls lika frekvent. Sterilisering av "sinnesslöa" och andra "ärftligt belastade individer" an- sågs kunna för framtiden begränsa dessa grupper t ill antal trots att vissa samtida forskare hävdade att sådana mål ej var möjliga att uppnå genom sterilisering. Antalet steriliserade som "sinnesslöa" uppskattas till ca 500 personer i kartläggningsurvalet vilket motsvarar ca 17 – 18 000 av samtliga steriliseringssökande. Benämningen förekom framför allt under de första decennierna av steriliseringslagarnas tillämpning. De flesta av dem som rubricerades så vistades antingen på sinnesslöanstalt eller på sinnessjukhus där avdelningar för sinnesslöa fanns. Utskrivning från dessa anstalter kunde ofta förenas med villkor om sterilisering. I kartläggningsmaterialet upp- skattas antalet sådana utskrivningar från anstalter till Antalet personer inskrivna på anstalt vid tiden för steriliseringsansökan beräknas till omkring 10 000. Således skulle minst 1000 individer ställas inför v illkor att sterilise- ras inför utskrivning från institution. Sannolikt rör det sig om fler, då upp- giften ej efterfrågades specifikt i ansökan och ej heller togs upp automatiskt. 1950- talet förefaller vara en brytningstid i tillämpningen av sterilise- ringslagstiftningen. Från att från början ha stiftats som rashygienisk åtgärd och redskap för social kontroll där individens behov underordnades sam- hällets, tenderade lagen att tillämpas alltmer för individens prevention. Pro- portionen kvinnor- män (från början - ) förändrades till att alltfler kvinnor och allt färre män steriliserades. var sökande nästan enbart kvinnor (). Fram till mitten av 1950- talet utgjorde eugenisk och social indikation av indikationer för sterilisering för män och för kvinnor. Däremot dominerade medicinsk indikation med . Medi- cinsk indikation var enligt lagen förbehållen kvinnor, vilket bidrog till att sterilisering blev en kvinnofråga. Ytterligare anledning till detta var abort- lagens restriktivitet som gjorde sterilisering till, i brist på andra, relativt eftertraktad preventiv åtgärd. Den kvinnliga dominansen är påtaglig under hela den fyrtioåriga perioden av steriliseringslagens tillämpning, även om andelen män var högre i början. har tillskrivit detta kvinnas sämre sociala ställning i samhället. Informationen från steriliseringshand- lingar tyder på att många kvinnor levde under extrem social belastning. En- bart kroppslig sjukdom gav sällan grund för beslutet på medicinsk indika- tion. Istället angavs socialpsykiatriska, socialmedicinska orsaker. Social ohälsa omtolkades till medicinska indikationer, ett sätt att tänja lagen så att den bättre motsvarade de tillstyrkandes intentioner. De lokala beslutsfattar- na styrdes sannolikt i hög grad av en omtanke om kvinnor och barn. Det föreföll också utifrån aktmaterialet som om vissa kvinnor föredrog sterilise- ring som medförde en garanti för att slippa fler graviditeter än de praktiska och sociala vedermödor som en skilsmässa kunde få till följd. De kurator/läkarpar" som samarbetade ibland i steriliseringsärenden på öppenvårdsmottagningar runt om i landet beskrev ofta kvinnors svåra umbäranden under bristfälligt stöd från maken och i stor fattigdom. Kurato- rer gjordes på detta vis något av kvinnors och barns talesmän i sterilise- ringsansökningar på 1960- och 1970- talen. Huruvida de i ansökningarna återgav kvinnors genuina önskemål eller framförde egna/etablissemangets åsikter är ovisst. Det finns vittnesmål om påtryckningar från kurato- rer/läkare i abort/steriliseringsärenden. I vad mån sociala fördomar och godtycke gjorde sig gällande är svårt att utläsa ur materialet. I ansökningar från förekom uttryck för att äktenskap tillmättes stor betydelse. Önskan om äktenskapets fortbestånd användes exempelvis som argument för sterilisering om en kvinna led av graviditetsrädsla som influe- rade parets samliv. Även i fall där en make genom kroppslig/psykisk sjuk- dom eller missbruk, asocialitet bildade en ytterligare börda för kvin- nan tycktes sterilisering av kvinnan att ha föredragits framför en skilsmässa. Omställning i sociala normer kom i efterhand till uttryck i ansökningshand- lingar, dels genom att kvinnors egna önskemål beträffande graviditeter, an- tal barn, preventivmetoder prioriterades tydligare, dels fanns ett ökat antal skilda kvinnor, samt kvinnor med utbildning och egna yrken. Män började höra av sig till med önskan att steriliseras istället för hust- rur. Den förändrade tillämpningen av steriliseringslagstiftningen under de senare decennierna säkrade dock inte de sökandes intressen. 264 Bilaga 4 SOU 2000:20 1970 – talet förekom ans ökningar enligt eugenisk indikation i samband med institutionsvistelse. Samma sak gäller steriliseringar i samband med aborter. Mer än hälften av kvinnor som sökte sterilisering var gravida och an- sökte om abort. abortlag medgav ster ilisering som vill- kor för abort på eugenisk grund. Dessa framtvingade steriliseringar minska- de i antal – talet, efter att abortlagen utvidgades med socialmedicinsk indikation, vilket gav läkarna möjlighet till att kringgå den eugeniska indikationen. Enligt Medicinalstyrelsens egna uppgifter upp- hörde den s.k. abortparagrafen att tillämpas 1964. Dock lämnade abortsitu- ationen utrymme för påverkan från omgivningen även senare, inte minst från de kuratorer och läkare som skulle tillstyrka ansökan och som ansåg sig veta kvinnans bästa. övertalades kvinnan att föda barnet och ste- riliseras i samband med förlossning, ibland att söka sterilisering när hon i första hand sökte aborttillstånd. Även i samband med aborter förekom såle- des fall där ster ilisering ställdes som villkor, om än ej uttryckligen. Uppföljande undersökningar av kvinnor som har steriliserats med eller utan samtidig abort under åren 1948- 1961 visade att majoriteten hade anpassat sig till den nya situationen väl och inte ångrat sterilisering. De som ångrade ingreppet och hade utvecklat psykiska men var framför allt de som var unga och barnlösa när steriliseringen skedde Bland de steriliserade framträder sociala skillnader . Majoriteten av de sökande kom från arbetarklassen, bland outbildade, fattiga, svagbegåvade eller från sociala normer avvikande individer som saknade medel att påverka sin situation och som "valde" sterilisering som den utväg som bjöds. förekom ett antal ans ökningar från invandrarkvinnor, under urvalets fjärde period upp t ill . Etniska minoriteter som samer, zigenare förekom, med ett undantag, i mycket liten utsträckning i aktmateri- alet. Undantaget utgjordes av personer kategoriserade som tattare. Be- nämningen förekom under period 2 (1941-1952) i kartlä ggningsmaterialet och uppgick till av steriliseringsansökningarna. Sterilisering kunde vara ett sätt att få fattigvårdsstöd, mödrahjälp, slippa försörja ytterligare ett barn, komma ut från institution.