sou · GOB339 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta gör det angeläget att iakttaga viss försiktighet vid tolkning av trender avse- ende socialgruppsskillnader över kohorterna. I de analyser som redovisas här kommer vi enbart att fokusera på familjens SEI-kod, och helt bortse från föräldrarnas utbildning. Anled- ningen till detta är främst att vi önskar kunna göra jämförelser med och (1993) resultat vad gäller den sociala snedrekry- teringen till gymnasium och högskola, och de fäster störst avseende vid Prestationer och prestationsskillnader skola 141 de sociala klasserna. Vi hoppas dock kunna återkomma till analyser som även inkluderar föräldrarnas utbildning i annat sammanhang. Det finns vissa forskningsresultat som visar att individer som har en annan språklig och/eller kulturell bakgrund än majoriteten riskerar att möta problem i utbildningssystemet (Similä, 1994). kan det noteras att endast ett begränsat antal undersökningar har gjorts av bety- delsen av en annan kulturell och språklig bakgrund för studieresultat och för rekrytering till högre studier (och , 1993, s 118). Som visas av och är det också nödvändigt att ta hänsyn till den sociala bakgrunden när betydelsen av invandrarstatus bestäms. Analyserna bör dock beakta den stora heterogeniteten i gruppen med utländsk bakgrund (se t.ex. och , 1994). Det är så- lunda lätt att konstatera betydande skillnader mellan arbetskraftsin- vandrare och flyktinginvandrare, mellan invandrare från olika kultu- rella och språkliga sfärer, mellan invandrare som anlänt till och som bott i landet , och mellan invandrare i egent- lig mening och invandrare som endast är andra generationens invand- rare, genom att de är födda i av ickesvenska föräldrar (Similä, 1994). UGU-R materialet innehåller uppgifter om föräldrars och egen invandring, vilket i princip gör det möjligt att angripa många av de frå- geställningar som har med invandrarstatus att göra. I detta sammanhang finns dock ej utrymme att genomföra eller redovisa några mer detalje- rade analyser, varför vi endast kommer att skilja på fyra huvudkatego- rier: född i av svenska föräldrar, född i av utländska föräldrar, född utom och invandrad , och född utom och invandrad . Som redan tidigare på- pekats har den grupp för vilka uppgift om invandringsår saknas förts till kategorin som invandrat . Tabell 1 visar den pro- centuella fördelningen över de olika kategorierna. 142 Prestationer och prestationsskillnader skola Fördelning av invandrarstatus per kohort Andelen som är född i av svenska föräldrar minskar successivt över kohorterna, från för personer födda till 86 pro- cent för personer födda . Detta förklaras av att samtliga övriga kategorier ökat med någon eller några procentenheter. Störst är dock ökningen för gruppen som invandrat , vilket har sin grund i att vi hit hänfört de som saknar uppgift om invandringsår. Som påpekades i inledningen till denna uppsats kommer vi i sepa- rata avsnitt att behandla resultat som avser , gymnasiet och högskolan, med ett särskilt fokus på de två senare nivåerna i utbild- ningssystemet. Vi börjar dock med en redovisning av vissa resultat som avser . Avsaknad av andra data gör det nödvändigt att i allt väsentligt begränsa analyserna vad gäller prestationer och prestationsskillnader till slutbe- tygen från årskurs nio. De betygsdata som finns för ele- ver i kohorterna födda till 1979 härrör ur det relativa betygssys- temet, vilket bygger på antagandet att betygen är normalfördelade på nationell nivå, med medelvärde 3 och standardavvikelse 1. Eftersom systemet är konstruerat för att ge samma medelvärde år , betyder det att det inte kan ge någon information om förändringar i prestations- nivån ; alla förändringar från till ett annat är snarare ut- tryck för brister i det relativa betygssystemets funktionssätt, än för fak- tiska förändringar. Vad gäller skillnader i prestationsnivå mellan olika undergrupper i populationen är dock de relativa betygen informativa, liksom vad gäller förändringar av sådana skillnader . Härtill kommer att vissa elever inte erhåller ett fullständigt slutbetyg från , och omfattningen av ofullständiga slutbetyg, totalt och för Prestationer och prestationsskillnader skola 143 olika undergrupper, är en viktig kvalitetsindikator för den svenska . Ytterligare en potentiellt värdefull indikator på funk- tionssätt avser elevernas val av alternativkurs i ämnena engelska och matematik på högstadium. Systemet med allmän och sär- skild kurs är nu avskaffat, men som visats av och (1993; jmf Härnqvist, 1994) finns det anledning misstänka att denna form av nivågruppering genom val av allmän kurs förde in vissa elever från hem utan studietradition på en väg bort från studieförberedande gymnasiestudier och postgymnasial utbildning. Vi börjar därför redo- visningen av resultat från för våra kohorter med en redo- visning av utnyttjandet av alternativkurser, med särskilt fokus på den sociala bakgrundens betydelse. 2.3.1Avslutad alternativkurs i matematik och engelska De data vi här analyserat kommer från Årskurs 9-registret, vilket inne- bär att uppgiften om alternativkurs avser avslutad studiekurs. Vi har inte uppgift om i vilken utsträckning olika elever ändrat val av alterna- tivkurs på högstadium. I figur 4 pre- senteras procentandelen elever som avslutat allmän eller särskild kurs i matematik och engelska, och i figur 5 ges uppgifterna med uppdelning efter kön. Andelar av kohorterna som avslutat olika alternativkurser. Engelska Allmän Matematik Allmän Engelska Ej uppgift Engelska Särskild Matematik Särskild Matematik Ej uppgift 144 Prestationer och prestationsskillnader skola Andelar av pojkar respektive flickor som avslutat olika alterna- tivkurser Engelska Allmän Matematik Allmän Engelska Ej uppgift Engelska Särskild Matematik Särskild Matematik Ej uppgift Som framgår av figurerna ökar andelen elever i särskild kurs i båda ämnena över samtliga kohorter. Ökningen är särskilt markerad för poj- kar i särskild kurs i engelska, där den uppgår till mellan elever födda och 1979, och för flickor i särskild kurs i matematik, där den uppgår till för samma kohorter. Det är också intressant att undersöka om den sociala bakgrundens betydelse för val av alternativkurs ändrats under den undersökta tidspe- rioden. Detta har studerats genom att en serie logistiska regressions- analyser (vi hänvisar till och , 1993, för en enkel intro- Prestationer och prestationsskillnader skola 145 duktion till denna analysmetod) där avslutad särskild kurs, dels i eng- elska, dels i matematik, relaterats till SEI-variabeln. I dessa analyser har gruppen okvalificerade arbetare () utgjort referensgrupp. Figur 6 presenterar oddskvoterna för SEI I i jämförelse med SEI VII för de åtta kohorterna. Oddskvot för avslutad särskild kurs (högre tjänstemän vs okvalificerade arbetare) För övergång till särskild kurs i engelska är oddskvoten 5,5 för kohor- ten födda . En oddskvot om 5,5 för SEI I innebär att oddset för att en person från ett högre tjänstemannahem skall välja särskild kurs är 5,5 gånger så hög som den för att en person vars föräldrar är okvalifice- rade arbetare skall välja särskild kurs. Oddskvoterna är relativt stabila över kohorterna, men efter en ökning för de första kohorterna sker se- dan en minskning, och då i synnerhet för engelska. Sammanfattningsvis visar sålunda resultaten att andelen elever som avslutar särskild kurs ökat över kohorterna, och då i synnerhet för eng- elska, som den sociala snedrekryteringen minskat något. I den svenska är klasserna i huvudsak åldershomogena, på grund av att det gamla kvarsittningssystemet inte längre existerar, och därför att de flesta elever påbörjar år 1 . Viss variation finns dock i vid vilken ålder eleverna lämnar . I figur 7 vi- sas hur stor procentandel av eleverna som lämnat (underåriga) eller (överåriga). 146 Prestationer och prestationsskillnader skola Procentandelar av eleverna som avslutat vid olika åldrar För personer födda saknas uppgift om antalet underåriga, på grund av att 1988 är som Årskurs 9-registret omfattar. De underåriga eleverna födda avgick , och i figuren ingår dessa elever i kategorin Ej uppgift. För de kohorter för vilka uppgifter om andelen underåriga finns varierar procentandelen mellan 0,7 och 0,8, med en påtaglig stabilitet över kohorterna. Även andelen normal- åriga har en betydande stabilitet över kohorterna, och uppgår till . De överåriga utgör , och här kan en svag tendens till ökning noteras för kohorterna födda och . Den grupp som saknar uppgift om avgång från består av flera olika undergrupper. Här återfinns sålunda bland de som är födda en grupp om cirka 0,8 procentandelar för vilka uppgift faktiskt saknas. I övrigt torde bortfallet i allt väsentligt bestå av att personen inte avgått från svensk grundskola, på grund av invandring efter , eller ha sin grund i att personen i stället avgått från sär- eller specialskola. Bortsett från en svag ökning av andelen överåriga som lämnat uppvisar sammanfattningsvis den andel som avgått med slutbetyg från vid olika åldrar en betydande stabilitet . De avgångsbetyg som eleverna erhållit från kan vara mer eller mindre kompletta, och det är av stort intresse att undersöka i vilken utsträckning förekomsten av ofullständiga avgångsbetyg varierar över kohorterna och hur de samvarierar med olika bakgrundsfaktorer. I figur 8 redovisas andelen elever med kompletta avgångsbetyg. Prestationer och prestationsskillnader skola 147 Procentandelen elever med kompletta avgångsbetyg Som framgår av diagrammet finns en svag tendens till ökning av ande- len kompletta betyg fram till kohorten födda . Därefter sker en minskning av andelen elever med kompletta betyg, som är särskilt mar- kerad för kohorten födda . Dessa resultat antyder att ett trendbrott i den positiva utvecklingen av andelen elever med fullständiga betyg kan föreligga för avgångna från . Viss kompletterande infor- mation om utvecklingen därefter kan vi få från Utbildningstatistisk . Enligt statistik (SCB, 1998) hade av ele- verna som lämnade /97 kompletta betyg, var- vid de som helt saknade slutbetyg inte ingår. Detta procenttal är dock inte jämförbart med de som presenteras i figuren ovan, eftersom basen i figur 8 utgörs av samtliga som är födda ett visst år. Om vi istället be- räknar procenttalet på samma sätt som SCB (andelen av de som avgått från ett visst år som har kompletta betyg, med det totala antalet avgångna som bas) finner vi att /92 hade 96,8 pro- cent av eleverna kompletta betyg, /94 var procenttalet , och 1994/95 hade av eleverna kompletta betyg. Dessa resultat visar att trenden mot en minskande andel elever med fullständiga betyg har fortsatt efter 1990-talets mitt. Ökningen av andelen elever med ofullständiga betyg gör det angelä- get att söka identifiera förklarande faktorer. En hypotes är att detta har samband med den ökning av andelen elever med utländsk bakgrund som vi tidigare noterat (se tabell 1). I figur 9 visas andelen elever med kompletta betyg med uppdelning efter invandrarstatus. 148 Prestationer och prestationsskillnader skola Procentandelen elever med kompletta avgångsbetyg efter in- vandrarstatus 90 80 70 60 50 40 30 20 10 Född i , utländska föräldrar Invandrat under/efter mellanstadiet Figuren visar på en mycket stor skillnad mellan den grupp som kommit till och övriga kategorier. För gruppen som kommit till är det endast cirka drygt 50 pro- cent som har ett komplett avgångsbetyg från . Eftersom denna grupp enligt tabell 1 ökat för de senaste kohorterna finns här en del av förklaringen till trenden att en ökande andel av eleverna lämnar utan kompletta avgångsbetyg. Detta är dock inte enda för- klaringen. Som framgår av figuren föreligger en minskning av andelen med kompletta betyg i samtliga grupper i kohorten född , med en särskilt stark minskning för elever som invandrat . Minskningen av andelen elever med kompletta avgångsbetyg synes sammanfattningsvis förklaras av tre faktorer: för det första en ökning av andelen elever i som invandrat ; för det andra en generell minskning av andelen elever födda som lämnat med kompletta betyg; och för det tredje en särskilt stark minskning av andelen födda som invandrat som lämnat med kompletta betyg. Ingen kohort i UGU-R materialet har lämnat med betyg från det nya mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet, eftersom dessa betyg gavs första gången . Icke desto mindre är det intressant att jämföra den officiella statistikens bild av resultaten för /98 med de resultat som presenterats ovan. Enligt Skol- verkets rapport och skola i siffror 1999 (, 1999) var av eleverna som hade fått eller skulle ha fått mål- och kunskapsrelaterade betyg behöriga till gymnasieskolan; för elever med utländsk bakgrund var motsvarande siffra . Prestationer och prestationsskillnader skola 149 nya betygen inte direkt låter sig jämföras med de relativa betygen är det enligt dessa resultat en ytterligare ökande andel av dem som lämnade som inte har behörig- het för gymnasiestudier. Flickor avgår i större utsträckning än pojkar från med kompletta betyg. För personer födda i uppgår skillnaden till någon procentenhet till flickornas fördel. För personer födda utom Sve- rige tenderar skillnaderna dock att vara större, men i några fall finns också en skillnad till pojkarnas fördel. Detta gäller t.ex. kohorterna födda och 1976 bland elever som invandrat . En möjlig förklaring till de varierande könsskillnaderna är att elevernas språkliga och kulturella bakgrund skiljer sig åt över kohorterna. I detta sammanhang kan vi dock inte ytterligare fördjupa analysen avseende dessa frågor, men det framstår som angeläget att så kan ske i annat sammanhang. Det är också rimligt att anta att den sociala bakgrunden är relaterad till avgång från med kompletta betyg, liksom att en del av de skillnader som enligt den ovan presenterade analysen har med in- vandrarstatus att göra förklaras av den socioekonomiska bakgrunden. Det föreligger dock här ett metodproblem som gör det svårt att separera effekten av invandrarstatus. Problemet orsakas av att uppgift saknas om socioekonomisk status för många av dem som invandrat till , eftersom de inte har haft möjlighet att delta i FoB- 90. Vi gör därför inte något försök att här analysera effekten av social bakgrund och invandrarstatus. 2.3.3Variation i betyg mellan olika grupper Som tidigare påpekats ger inte det relativa betygssystemet möjlighet att studera förändringar i kunskapsnivå . Det är dock möjlighet att undersöka relativa förändringar, dvs. i vilken utsträckning olika under- grupper i populationen förändrats i positiv eller negativ riktning jäm- fört med andra grupper. Studier av socialgruppsskillnader i betyg har visat att den sociala bakgrunden förklarar av variationen i betygsresultat (se t.ex. och , 1994), men det är givetvis intres- sant att undersöka i vilken utsträckning sambandets storlek har föränd- rats över födelsekohorterna. För att undersöka detta har envägs varians- analyser utförts med SEI-variabeln som indelningsgrund, och intraklas- skorrelationer (eller kvadrerade eta-koefficienter) bestäms för varje kohort, dels för betygsmedelvärdet, dels för varje betyg för sig. In- traklasskorrelationen uttrycker hur stor andel av variationen i en bero- 150 Prestationer och prestationsskillnader skola endevariabel som kan förklaras av grupptillhörighet. Dessa koefficien- ter uppvisar emellertid en så hög grad av stabilitet att det inte är nöd- vändigt att här presentera några detaljerade resultat. För betygsmedel- värdet varierar sålunda intraklasskorrelationerna mellan 0,116 (födda ) och 0,124 (födda ), utan att någon tydlig trend föreligger. För de enskilda betygen föreligger samma höga grad av stabilitet, även om det kan noteras att den högsta koefficienten genomgående observe- rats för kohorten födda . Med de data vi här har tillgängliga, vilka omfattar , är det dock inte möjligt att fast- ställa om det högre värdet för kohorten född utgör inledningen till en trend av ökande sociala skillnader i resultat i . Det fram- står som angeläget att fortsatta studier undersöker om så är fallet. Vi har även studerat eventuella förändringar i könsskillnadernas storlek över kohorterna, utan att kunna identifiera några förändringar. Det föreligger för samtliga kohorter en stor skillnad till flickornas för- del, som för betygsmedelvärdet uppgår till knappt 0,3 enheter på be- tygsskalan, vilket motsvarar knappt 0,4 standardavvikelseenheter. Vad gäller variabeln invandrarstatus föreligger ett metodproblem att studera förändringar i dess betydelse för skolprestationerna, eftersom bortfallet i betygsvariabeln här är stort för vissa av grupperna. Analy- sen har därför begränsats till att omfatta medelbetyget för de betyg ele- ven erhållit. Även här har intraklasskorrelationer beräknats från envägs variansanalyser med invandrarstatus som indelningsvariabel. Här visar resultaten på ett mönster av ökande skillnader. För personer födda är intraklasskorrelationen 0,007 och för personer födda är den 0,022, med en relativt jämn ökning över kohorterna. Dessa ökande skillnader orsakas dels av en viss försämring av resultaten för elever som invandrat , dels av en ökning av denna grupps storlek. En fråga som tilldrar sig speciellt intresse är om den kommunalise- ring av ansvaret för skolan som genomfördes har medfört en ökad variation i resultaten mellan kommuner. För att under- söka om så är fallet har intraklasskorrelationer beräknats med kommun som indelningsvariabel. I figur 10 visas intraklasskorrelationerna för kohorterna födda till 1979 för svenska, matematik och engelska. Överlag är intraklasskorrelationerna av blygsam storlek (cirka 0,01 till 0,03), men tolkningen måste ske mot bakgrund av att måttet uttrycker förklarad snarare än korrelation, och att gruppstorleken för analysenheterna här är mycket stor. Det betyder att även små föränd- ringar i korrelationskoefficienterna kan motsvara betydande medelvär- desförändringar för enskilda kommuner. Prestationer och prestationsskillnader skola 151 Vissa förändringar i intraklasskorrelationernas storlek kan noteras. För samtliga betygsvariabler föreligger sålunda något högre intraklasskor- relationer för kohorterna födda till 1979 än för de övriga kohor- terna. Den största förändringen gäller för betyg i engelska, där in- traklasskorrelationen är ungefär dubbelt så stor för elever födda som för elever födda . En möjlig tolkning är att detta resultat är orsakat av att det för kohorterna födda till 1979 skett förändringar i fördelningen av antalet elever med utländsk bakgrund över kommu- nerna på grund av flyktinginvandring. 2.3.4Resultaten i : några slutsatser De här presenterade analyserna visar på en betydande grad av stabilitet av prestationer och prestationsskillnader i under 1990- talets första hälft. Andelen elever som lämnar utan full- ständiga betyg är låg, och skillnaderna i prestationsnivå mellan olika socialgrupper är visserligen av betydande omfattning, men varken ökande eller minskande. Vi kan också notera att en minskande andel av eleverna avslutar allmän kurs i engelska och matematik, och att det finns en svag tendens till en minskning av den sociala snedrekrytering- en för avgång från särskild kurs. I den mån vi kan gå bortom mitten av finns emellertid tecken på en negativ utveckling. Andelen elever som lämnade grund- skolan läsåren 1995/96 och 1996/97 utan kompletta grundskolebetyg ökade sålunda relativt kraftigt, och i och med införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet /98 kom av eleverna som lämnade att sakna behörighet för gymnasiestudier. Vi kan också notera en ökning av skillnaderna i re- sultat mellan elever med olika kulturell och språklig bakgrund. Det finns även en tendens till ökning av skillnaderna mellan kommuner. 152 Prestationer och prestationsskillnader skola Det finns sålunda anledning att noga studera utvecklingen i grundsko- lan även vad gäller den andra . Innan vi går vidare till ytterligare resultatpresentation finns det dock skäl att något mer utförligt diskutera möjligheterna att på nationell nivå följa utvecklingen inom , och bestämma hur förändringar i exempelvis resurstilldelning påverkar prestationer och prestationsskill- nader. Vi kan då först av allt konstatera att kostnaden för olika verk- samheter i förändrats kraftigt . Enligt en rapport från (, 1993) har kostna- den för lokaler ökat med , medan un- dervisningskostnaden har minskat . Minskningen av undervisningskostnaden har skett successivt och har framförallt tagit sig uttryck i en minskad lärartäthet. Vi kan då också konstatera att endast kohorterna födda till 1979 över huvud taget har berörts av resursminskningen, och då endast . Någon märkbar effekt av den kraftiga resurs- minskningen till är sålunda inte att för- vänta i de data vi här har tillgång till. Aktuella studier har visat på ett samband mellan undervisningsre- surser och undervisningsresultat (t.ex. Wenglinsky, 1997), så en nega- tiv effekt av resursminskningen är att förvänta. De första kohorter som kommer att ha genomgått hela efter reduceringen av lä- rartätheten är födda under mitten/slutet , och de kommer att lämna . Den fulla effekten av resursminskningen kommer därför inte att vara observer- och analyserbar förrän om ytterligare . Huvudanledningen till denna långa fördröjning är att det nationella uppföljnings- och ut- värderingssystemet för i allt väsentligt är fokuserat på grad av måluppfyllelse i årskurs nio, medan ansvaret för uppföljning och utvärdering av resultat i lägre årskurser kommit att överlämnas till kommunerna, vilka i varierande utsträckning anammat denna uppgift. Någon samlad bild på nationell nivå av utvecklingen för de olika grundskoleåren finns därför inte. Denna påtagliga brist på infor- mation om prestationer och prestationsskillnader i den svenska skolan torde åtminstone delvis vara uttryck för ett explicit ställningstagande mot information av detta slag (se den kritik mot förslag till regelbundet återkommande kunskaps- och färdighetsmät- ningar som framfördes av fem pedagogikprofessorer i , 1989). Icke desto mindre framstår informationsbristen som ett mycket allvarligt problem, och då i synnerhet som beslut om åtgärder måste baseras på aktuell information från de relevanta nivåerna av skolsyste- met. Det finns därför anledning att diskutera denna fråga ytterligare något. Prestationer och prestationsskillnader skola 153 Som visats av (t.ex. 1992) ger en analys av läroplanernas fördelning av tid över olika ämnen och ämnesgrupper värdefull, och ofta överraskande, information om hur tiden faktiskt fördelats över skolarbetets olika delar. Det framstår som angeläget att sådana analyser görs även av tidsallokeringen inom den decentraliserade skolan, med fokus på de lokalt utformade och implementerade kursplanerna. Ett alternativ till reguljära uppföljnings- och utvärderingssystem är de komparativa studier som genomförs av olika internationella organi- sationer, som IEA (tional Achievement) och . har medver- kat i den läskunnighetsundersökning som IEA genomförde i årskurs 3 och 8 (, 1994) och i Mathematics and Science Study (TIMSS) . med- verkar också i det s.k. som samordnas av , och där fokus för den första datainsamlingen, vilken kommer att äga rum , ligger på 15-åringars resultat i läsning och i mer begränsad ut- sträckning på matematik och naturvetenskap. kommer sedan att göra nya undersökningar , med särskilt fokus på en av de tre domänerna enligt ett rullande schema. planerar också för deltagande i ett nytt IEA-projekt (PIRLS), vilket fokuserar på nioåringars läskunnighet. Den första datainsamlingen kommer att äga rum , och även här skall enligt planerna nya undersökningar genomföras . deltagande i de internationella komparativa studierna har givit en betydande mängd värdefull information om svenska elevers kunskaper och färdigheter men också om den svenska skolans allmänna karaktär i förhållande till andra länders skolor.