sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Lägesrapport om miljömålsarbetet vid läns- Miljö för en hållbar hälsoutveckling, samt (SOU 1996:124) Bara naturlig försurning. En ekologisk hållbar skogsnäring – steg på Hav i balans samt levande kust och skärgård. IT och de nationella miljökvalitetsmålen. digheternas arbete med miljömålen. Levande sjöar och vattendrag. med stöd till myndigheter i deras arbete med miljömål för sektorer. Når vi miljömålen? Områden där RMHP bör upprättas. Redovisning av uppdrag enl. beslut M98/3089/8 pkt 8. Redovisning av uppdrag om miljömål. Redovisning av tilläggsuppdrag avseende miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker samt Hav i balans samt levande kust och skärgård. Redovisning av tilläggsuppdrag avseende miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Samordning och målkonflikt. Sektorsmål för friluftsliv och naturturism. System med indikatorer för nationell upp- Val av åtgärder. särskilda sektorsanvar på miljö- Ansvar för miljökvalitetsmålen inom verk- samhetsområdet Skydd mot olyckor Förslag till fortsatt miljöarbete inom ren- näringen med anledning av arbetet med miljömål 10 Storslagen fjällmiljö, Svenska miljömål (prop. Åtgärder som kan föranledas av Redovisning av regeringsupppdrag avseende förhindrande av oljeutsläpp från fartyg mm (fem bilagor). Mål för ett hållbart skogsbruk – nationella åtgärder för ett ekologiskt hållbart samhälle Grundvatten av god kvalitet Utveckling av transportpolitiska etappmål för hälsoeffekter, kretsloppsanpassning samt på- verkan på natur- och kulturmiljö mm. redovisning av regeringsuppdrag. Kulturmiljöstatistik – en studie och åtgärder för att minska antalet utsatta enligt regeringsuppdrag, etapp 2. Strategi med prioriterade åtgärder för en Nationell strategi för en ökad och säker Åtgärdsanalys av miljöåtgärder inom väg- Åtgärder och styrmedel för att nå miljömålen Av kommittén beställt underlag Informationsinsatser i kombination med eko- nomiska styrmedel för att uppnå en minskad energianvändning och därmed minskad miljö- Möjligheter och hinder. Nya användningsområden för miljöavgifter Kostnadsuppskattningar av dagens miljöpro- Näringslivets anpassning till ändrade miljökrav – en litteraturstudie. Överföring av godstransporter från lastbil till Hinder, möjligheter och potential. Beräkningar av luftkvalitet med IVLs Komplettering till rapporten rikt odlings- Lägesbeskrivning till den parlamentariska beredningen angående uppdraget om förstärkt åtgärdsprogram för minskade växt- näringsförluster från jordbruket. Slutredovisning miljöåtgärder inom industrin. Miljöanpassning och ekonomiska konse- kvenser för olika typhushåll. Utsläpp och förslag till Lägesrapport från delprojekt samhällsekonomi Miljööverenskommelser – en möjlighet i Företagsekonomiska förutsättningar för att uppnå långsiktiga miljömål inom jordbruket. 986 Bilaga III SOU 2000:52 Andra viktigare inkomna rapporter Utredning om effekterna på kväveurlakning vid övergång till ekologisk odling. Regeringens beslut om uppdrag till länsstyrelser avseende miljömålsarbete i enlighet med (prop. 1997/98:145) Svenska miljömål (dnr M98/3090/8). Kemikaliefrågorna och finanssektorn. finansiella aktörernas inverkan på kemikalie - frågorna i företagens miljöarbete. PM 2/99. kemikaliefrågornas betydelse i det marknads- PM 3/99 Gröna nyckeltal för jämförelser mellan Economic Evaluation of Proposals for Emission Ceilings for Atmospheric Pollutants. Interim report for DGXI of Commission. Analysis of Scenarios from IIASAs Seventh Interim Report. Arbetarskyddsstyrelsen, m.fl. 1996. Myndigheternas försiktighets- princip om lågfrekventta elektriska och magnetiska fält. En vägledning för beslutsfattare. De miljörelaterade jobbens framtid i – var kommer de nya jobben och i vilken omfattning? Rödlistade arter i . Lägesrapport samt uppdatering avseende emissioner och LCA-arbeten. Förslag till etappmål 2 för spårburen trafik och förslag till åtgärder. Redovisning av regeringsuppdrag . , M., m. fl. Environment & Health: Health risk evaluation of nitrogen oxides. , volume 9, supplement 2. Best Practises for Integrating Environmental Protection Requirements into other Sector Policies. Sammanfattning av synpunkter framförda på hearing . , C-E., m. fl. Cancer risk assenssment, indicators and guidelines for polycyclic aromatic hydrocarbons (PAH) in the ambient air. Buller från väg- och Järnvägstrafik, flyg och skjutfält. En första vägledning vid tillämpning av riktvärden för buller vid planering och byggande enligt PBL. Underlag till vägledande handbok . Samhällsplanering med miljö- mål i och lägesredovisning 4 från SAMS-projekt. Bylin, G, m. fl. Environment and health. Volume 22, supplement 3, 1996. Carlstein, T. Människans villkor i transportsamhället i ett humanekologiskt perspektiv. Om individen, kulturmiljön och transporterna. Humanekologiska avdelningen, och i . , I., , P. Ett första steg mot hållbara matvanor. , rapport 23 1999. Ett uthålligt elsystem för . En vision för . Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE relating to limit values for sulphur dioxideoxides of nitrogen, particulate matter and lead in ambient air. COM (97) 500 final. Draft Final Report. Proposal for a European Parliament and Council Directive on nationel emission ceilings for certail atmospheric pollutants. Proposal for a European Parliament and Council Directive relating to ozone in ambient air. Promoting integrated transport in peripheral areas of the union. Integration of Environmental Concerns into all Policy Areas. From the to the practise in the Union. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Fjärrvärme i tjugoförsta århundradet. , B., m. fl. Dagliga luftföroreningshalter och dödlighet i 1988-1994. Forskning för hållbar utveckling – en nationell strategi. Huvudbetänkande som svar på ett regerings- uppdrag till FRN. , R., m. fl. Uppdaterad hälsoriskbedömning av etenoxid, eten och propen. IMM-Rapport 3/94. Redovisning med anledning av regeringsuppdrag till Försvarsmakten rörande bulleråtgärder –2007. , E., m. fl. Den som tar ska ge igen. Balansering – ett rättvist system för miljöhänsyn i samhällsbyggandet? Sociology of law, . Research report 1999:2. Miljöledningssystem – papperstiger eller kraftfullt verktyg. Samordnad varudistribution – möjligheter och hinder. Om firmabilens roll i en uthållig varudistribution. miljö, m. fl. Konsekvenser av att öka ventilationen i bostadsbeståndet. Nitrogen oxides emissions, abatemant technologies and related costs for Europe in the RAINS model database. Interim report IR-98-88/October. Sulphur emissions, abatement technologies and related costs for Europe in the RAINS model database. IR-98/035/. Further analysis of scenario results obtained with the RAINS model. Interim report to the Ministére de LAmènagement du Territoire et de lEnvironment Direction de la Prévention des Pollution et des Risques. Scenarios for Reducing Acidification, Euthorophication and Ground-level Ozone in Europe. Luftkvalitetssituationen i svenska tätorter 1998, 2002 och 2011. Kartläggning av emissioner från arbetsfordon och arbetsredskap i . Vilka blir effekterna i naturmiljön? Förslag till nationellt program för växtgene- tiska resurser. m. fl. Miljöeffekter i av EU:s jordbrukspolitik. Rapport från projektet miljöeffekter. Jänicke, M. Nachhaltigkeitsstrategien im Europäischen Vergeich. Umweltplanung im internationalen Vergleich. Kemikaliefrågorna och finanssektorn. De finansiella aktörernas inverkan på kemikaliefrågorna i företagens miljöarbete. PM nr 2/99. PM nr 3/99. Olika strategier för en introduktion av biodrivmedel . Mät- metoder med hänsyn till hälsoeffekter. Strategi för kretsloppsanpassade material och varor. Ljunemyr, H. Vilka transportfaktorer har betydelse för kombi- trafikens andel av godstransporterna? Miljö- redovisning för svenskt jordbruk. 1997/98. Utredningsförslag rörande bullerisolerings- åtgärder på fastigheter invid flygplatser under plan- eringsperioden fram . Redovisning av regeringsuppdrag . Mer liv i skärgården. Regionalt miljö- och hushållningsprogram för . Ladlandskapet är hotat. Rapport om bevarandeläget för den norrbottniska ängsladan. Rapportserie nr 9/1998. Utredning om behov av markavvattningsförbud för Norrlands kustområde. Redovisning av regeringsuppdrag . Utredning om våtmarkerna i . Redovisning av regeringsuppdrag 1998-09- 30. Ett regionalt miljö- och hushållningsprogram. Länsstyrelserna i , och . Miljö- och hushållningsprogram för skärgården. Ett samlat pro- gram för behandling av områdets miljö- och hushållningsfrågor och förslag till åtgärder. Länsstyrelserna i och län. Miljö- och hushållningsprogram för och . Problem, mål och åtgärder. Samverkan mellan trafikslag. Samverkan mellan trafikslag. Martin-Löf, S. 1999. Inte så gyllene längre. Affärsvärlden nr 42, . Miljø- og & Skov- og Naturstyrelsen i . De kulturhistoriske intresser i landskabet. Miljø- og & Skov- og Naturstyrelsen i . Kulturhistorisk inddelning af landskabet. Smarta hus – bra för miljön. , Spatial Planning and the Environment in the Protocol to Abate Acidification, Euthorophication and Ground- level Ozone in Europe. Report Lucht & Energie 132. Miljöpåverkan av fritidsbåtar, fiske- och Hur ska må ? scenarier över miljö. Biologisk mångfald i . Åtgärder för att nå ett miljöanpassat transport- Kostnader för att minska utsläpp av kväveoxider och andra flyktiga organiska ämnen. Biff och Bil? Hur klarar vi en bensinprishöjning? studie med och som exempel. Styrmedel och incitament för att uppnå ett På väg mot ett miljöanpassat Reduktion av svavel utsläppen Fortsatt arbete med åtgärder och styrmedel. Åtgärder för att minska utsläpp från små- Redovisning av regeringsuppdrag. Kväve från hav till land. Konsekvenser av olika naturvårdsstrategier i skogsbruket – en studie av åtta typområden. Det framtida jordbruket. Slutrapport från systemstudien för ett miljöanpassat och uthålligt jordbruk. luft och gröna skogar. Förslag till nationella miljömål 1997. Vägar till ett miljö- anpassat och uthålligt bruk av skogen. Nationell bevarandeplan för odlingslandskapet. Att äta för en bättre miljö. Slutrapport från systemstudie Livsmedel. 1998. deFacto;98. Uppföljning av föreslagna nationella miljökvalitetsmål. Lägesrapport av uppdrag om alternativa drivmedel och drivmedelsblandningar. Kostnader för att minska utsläpp av kväve- oxider och flyktiga organiska ämnen. – vägen till ett hållbart samhälle. Emissioner från små värmeanläggningar (0,5-10MW). Småskalig vedeldning – underlag samt förslag till "Förordning för att minska utsläppen från små anläggningar som eldas med fasta biobränslen." Redovisning av regeringsuppdrag. m. fl. Utvärdering av livsmedelspolitikens miljöeffekter. Bedömningsgrunder för miljökvalitet. Rapport 4913–4918. Godstransporter på grund av varors flöden. En ekologiskt hållbar skogsnäring – steg på vägen. IT för en bättre miljö? Miljötillståndet i skogen. Nationell plan för kalkning av sjöar och vattendrag 2000-2009. Redovisning av regeringsuppdrag. Svensk produktion med miljön i fokus. m. fl. Långsiktiga miljömål med systemlösningar för el och värme. Miljö- Arbete i Regional Samverkan. Miljöledningssystem – ett viktigt verktyg i näringslivets miljöarbete. Naturgrusskatten, utvärdering av skatte- effekterna. , U (red). För ett samlat grepp på byggnadsbeståndet. , U., , K (red). , U., m. fl. Konsekvenser av att öka ventilationen i Fäbodar i – underlag för bevarandeplan. , K., 1999. Kulturmiljö i ett teoretiskt perspektiv. Om värde, aktörer och ansvar. , L., , S., 1995. Hur informationen kan användas i arbetet med ett miljöanpassat transportsystem. Rapport till arbetsgruppen för miljöfaktorer. Preliminär rapport, . Regeringens proposition 1989/90:146. Regeringens proposition 1990/91:90. En god livsmiljö. Regeringens proposition 1996/97:3. Regeringens proposition 1996/97:53. Infrastrukturinriktning för framtida transporter. Regeringens proposition 1997/98:56. Transportpolitik för en hållbar utveckling. Regeringens proposition 1998/99:114. Kulturarv – kulturmiljöer och kulturföremål. Hållbara kommuner – så här används statsbidraget till lokala investeringsprogram 1999. Tillväxt i hela . Strukturfonder och kulturarvsprojekt. goda exempel – från byggnadsvård till turism. Kulturmiljöer i naturreservat. utredning om deras omfattning, vård och framtid. Kulturmiljö på spel. En studie av strategier att bevara och utveckla den byggda miljöns kulturvärden. Studie av skador på fornlämningar i skogsmark. Utvärdering av miljöstöden. Subventionernas inverkan på en ekologiskt hållbar utveckling. regeringsuppdrag om inriktningen av infrastrukturen för samplan om hamnstruktur och sjöfart. Scapa förlags AB. Översyn av farledsavgifterna. Kulturmiljövård i skogen. Effekter av skogsbränsleuttag och askåterföring – en litteraturstudie. Miljökonsekvensbeskrivning (MKB) av skogs- bränsleuttag, asktillförsel och övrig näringskompensation. förslag till åtgärdsprogram för kalkning och vitalisering. Resultat av sumpskogsinventeringen 1990-98. Samordande åtgärder mot försurning av mark och vatten. Underlagsdokument till Nationell plan för kalkning av sjöar och vattendrag. Cancer – orsaker, förebyggande m.m. Trafiken och koldioxiden. Principer för att minska koldioxidutsläppen. Handlingsplan mot buller. Klimatförändringar i trafikpolitiken. Miljöklassning av snöskotrar. Hållbar utveckling i landes fjällområden. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Förslag till nationellt handlingsprogram. Omtankar om vattendrag – ett nytt angreppssätt. Ny kurs i trafikpolitiken. Ny kurs i trafikpolitiken. Skydd av skogsmark . Sustainable – a success story. Sustainable – a success story. Att komma åt oljeutsläppen. Miljöstyrande vägavgifter i tätort. Ett förslag till lagstiftning. Slutförvaring av kärnavfall. Kommunerna och plats- valsprocessen. Bilen, miljön och säkerheten. Rätt plats för vindkraften. Jordbruk och miljönytta. Nytt miljöprogram för jord- bruket. Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen. Förslag till Svensk Klimatstrategi. luft på väg. Handla för att uppnå klimatmål! Varor utan faror. Förslag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken. Scenarier över energisystemets koldioxidutsläpp . Scenarier över energisystemets koldioxidutsläpp. m. fl. Miljöanpassad energieffektiv lokal transport. Räkneexempel av olika åtgärder på den svenska energi- respektive koldioxidbalansen. Underlags- material till . Periodisk tillsyn av små värmeanläggningar. Påverkan på referensscenariot av alternativ energibeskattning mm. Åtgärdspaket för minskade CO2 utsläpp inom bebyggelsen. Ett underlag till . Kompletterande rapport till Energi- myndighetens miljömålsrapport. Fördelningseffekter av kommunikationskommitténs förslag. Redovisning av regeringsuppdrag. Ekonomiska styr- medel i trafikpolitiken. Förslag till utveckling av den svenska modellen. En första rapport om inriktningen av planeringen för infrastrukturen 2002-2011. Ekonomisk värdering av luftföroreningar från trafiken. Värdering av exponeringar samt sammanfattning. Underlagsrapport till SAMPLAN. Översyn av samhälls- ekonomiska kalkylprinciper och kalkylvärden på transportområdet. Redovisning av regeringsuppdrag. Vidareutveckling av de transportpolitiska målen. Redovisning av regeringsuppdrag. Effekter av alternativ till eurovinjettsystemet. Efter- frågan och utbud. m. fl. EU-stöd till svensk kultur. och exempelsamling 1998. Kväve och fosforbalanser för svensk åker- mark och jordbrukssektor 1997. SCB Rapport anden 9001. Luftkvalitet i tätorter /98. Statistiska Meddelanden Na 24 . Indikatorer för hållbar utveckling – en pilotstudie. Miljöräkenskaper Rapport 1998:11. Miljöskatter och miljöskadliga subventioner. Miljöräkenskaper Rapport 2000:3. Utsläpp till luft i . Mi 18 SM 1999-01. En framtida nationell materialflödes- statistik, användning av naturresurser, kemikalier och substanser i produktion och konsumtion. Underlag för översyn av Nybyggnads- programmet. Trafik buller och planering. Kulturpolitik för utveckling. Skriftserie nr 3, 1998. Ventilation och hälsoskydd. Svenskt gastekniskt center. Utsläpp av oreglerade ämnen vid förbränning av olika bränslen. Växthus- effekten och klimatet i – en översikt. nr 88, 1998. Nationell emissionsdatabas för utsläpp till luft. Sa pm 9. Kulturminnen och kulturmiljövård. Material och materialflöden i samhället. Den kunskapsintensiva produkten. En vision för teknikutveckling med förslag till strategier och åtgärder för att stärka svenskt näringsliv och samhälle inom området "Material och materialflöden i samhället". Panel 4: Produktionssystem. CO2 – reduktionspotential. Rapport och utveck- lingsmöjligheter. Godstransporterna, näringslivet och samhället: Uppdatering till siffror. , M, , L. On Cancer Risk Estimation of . Historien i landskapet. om boende, bebyggelse och stadsutveckling – Habitat II. Ny serie II:53. , K., m. fl. Uppdaterad hälsoriskbedömning av bensen. IMM- rapport 3/94. , K., m. fl. Risk assessment of carcinogenic air pollutants. IMM- Rapport 1/98. Väg – och trafikinstitutet. Kan vi påverka trafikanternas beteende med information? VTI-meddelande nr 709. Miljöreform "Ökad hänsyn till miljön". Hur kan vi genom kommunikation mellan människor bidra till att når de miljömål som lagts fast av riksdag och regering och vid internationella konferenser? Partiklar – trafik, hälsoeffekter och åtgärder. Dokumentation från konferens i . Mål, mått och uppföljning av natur- och kulturvärden i transportsystemet. m. fl. SHAPE: The Study on Health Effects of and theri Economic Consequences. Part 1: NO2 and Particulate Matter in . and Population Exposure. m. fl. Åtgärdsanalys av miljöåtgärder inom vägtransportsektorn: beräkning av miljöeffekter och kostnader , 2010 och 2020. miljökrav vid upphandling av entre- penader. Publikation 1998:105, reviderad . ASG Grön Retur. Ny struktur på ICA:s varutransport. Effekter av Ecodriving på avgasutsläpp och bränsleförbrukning – en förstudie. Getting more for less. An alternative assessment of the NEC directive. Air pollution and climate series no 13/T&E report 99/9. Vi har valt att tillämpa den metodik som är utvecklad inom den tillämpade systemanalysen. Den är specifikt anpassad för utredningar som ska utmynna i beslutsunderlag, där komplexa problemställningar ska lösas, man arbetar under stor osäkerhet och tidsperspektiven är långa. Vi har i analysen lagt särskild vikt vid problemformuleringen som är en viktig del av problemlösningen, att hantera osäkerheter samt att studera alternativa handlingsvägar och deras konsekvenser som underlag för att kunna välja miljöpolitiska ambitionsnivåer relaterat till miljömålen. Problemformuleringen är i huvudsak en syntes av det underlag som inkommit från myndigheterna. Vi har bedömt det som viktigt att i ett tidigt skede av utredningen föra en dialog med myndigheterna i sådana fall där problemsynsätten har skilt sig myndigheter emellan eller om det framkommit att viktiga frågor inte var intäckta i underlaget som helhet. Efter genomgång av materialet har vissa kompletterande utredningar utförts med externt bistånd. Den tunga delen i vårt analysarbete har varit att sammansmälta allt underlagsmaterial till handlingsalternativ i tre olika ambitions- nivåer, samt att beskriva konsekvenserna i ekologiska, sociala och ekonomiska termer bl.a. genom finansiella och samhällsekonomiska bedömningar. Det har varit vår ambition att så långt som möjligt använda relevanta kvantitativa metoder och modeller för dessa analyser. Möjligheten att arbeta med kvantitativa verktyg är störst för de målsom handlar om föroreningar och något mindre för naturtypsmålen, d.v.s. mål rörande mark och vatten och bebyggelse. Analysresultaten för de senare målen är av detta skäl i högre grad baserat på kvalitativa bedömningar. De samlade analyserna har sedan lagts till grund för överväganden om målformuleringar och åtgärdsstrategier. Det finns gemensamma nämnare mellan vissa av miljömålen, dels när det gäller effekter i miljön, dels när det gäller behov av åtgärder och styrmedel. Med utgångspunkt från detta har vi utarbetat åtgärdsstrategier för tre grupperingar av mål; Effek- tiviseringsstrategin, Kretsloppsstrategin och Hushållningsstrategin. Vidare har vår avsikt varit att så tydligt som möjligt ange utgångspunkterna för valet av miljöpolitisk ambitionsnivå. Valet av ambitionsnivå kan utläsas i etappmålen som anger hur långt vi ska nå under det närmaste decenniet. Vi har haft i uppdrag att visa vägen för att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, genom att formulera delmål och åtgärdsstrategier. Vi har haft en bred förankrings- och samrådsprocess samt nyttjat en mångfald av metodologiska verktyg för att lösa detta komplexa uppdrag. VI.1 Analysens olika steg – en översikt. Den metodik som legat till grund för vårt betänkande är utarbetad inom den tillämpade systemanalysen. Den är speciellt anpassad för utred- ningar som kännetecknas av att problemet är dynamiskt, tidspers- pektiven är långa, målfunktionen sällan är väldefinierad, system- gränserna inte är självklara, vissa för problemet väsentliga faktorer inte är kvantifierbara och man arbetar under stor osäkerhet som måste beaktas explicit. Samtliga dessa kännetecken var typiska för vårt upp- drag. Den definition av sysemanalys som är vida utbredd och bland annat används vid () har utarbetats av Quade 1978. A system analysis is an explicit formal inquiry carried out to assist decision or policymakers in a problem situation where uncertainty is present. The purpuse is to help determine a preferred action or policy by identifying and examining the alternatives and comparing them in terms of their consequences. Den tillämpade systemanalysen tar stor hänsyn till den organisatoriska ram inom vilken besluten ska fattas. I systemanalysen läggs tyngd- punkten vid: ·Problemformuleringsfasen, dvs stor omsorg läggs vid formulering av de problem som ska lösas samt att fortgående ompröva problem- formuleringar och förutsättningar analysen startade med. ·Konstruktion av flera handlingsalternativ som ska jämföras med varandra. ·Utveckling av lämpliga kriterier med vars hjälp alternativen kan jämföras i analysen. ·Osäkerhetshantering genom att ta explicit hänsyn till de osäkerheter som problemet är förenat med. ·Beskrivning av utredningens begränsningar. ·Att på ett lättillgängligt sätt strukturera och presentera genomförda analyser därvid lägga särskild vikt vid att klargöra sambandet mellan resultat, förutsättningar och osäkerheter. De olika analyssteg som använts i vår utredning följer den traditionella arbetsgången för en tillämpad systemanalys. Problemformulering och avgränsningar. Problemformuleringsfasen har, utgående från miljömålen i prop 1997/98:145, myndigheternas underlag och arbetsgruppernas rapporter inriktats mot att besvara frågorna: Vad är problemet? Vilka är problemägare, dvs vilka ska bidra till att målen nås? Varför är det ett problem? Vilka är de viktigaste verksamheterna i samhället som måste för- ändras för att nå hållbarhet? Syftet med steg 1 har bl.a. varit att identifiera vilka områden utred- ningen skulle fokuseras på så att avgränsningar och rum kunde tydliggöras. Ytterligare en avgränsningsfråga var att ta ställning till hur beroendet av omvärlden skulle hanteras samt kopplingen till andra pågående utredningar. Steg 2.Genomgång av underlag från myndigheter och andra organisationer. Huvuddelen av underlaget i steg 2 har tagits fram inom ramen för myndigheternas uppdrag. Frågor som varit av särskild vikt för våra fortsatta anlyser i underlaget är: Vilka är sektorns/verksamhetens viktigaste miljömål? Vad händer om inga ytterligare åtgärder vidtas – beskrivning av Business as usual eller ett s k 0-alternativ. Hur ser den hållbara sektorn/verksamheten ut om en generation? Vilka förändringar behövs till 2010 för att nå hållbarhet inom en generation? Analys av åtgärdspaket i olika ambitionsnivåer och styrmedel som grund för förslag till delmål/sektormål.