sou · GOB3109d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Med stöd av rennäringslagens 32 § meddelar länsstyrelserna till- stånd för att få bedriva organiserad ridverksamhet på renbetes- fjällen. Vi anser att det finns behov av att införa någon form av kompetensbevis för att sådant tillstånd skall kunna meddelas för att säkerställa att de som bedriver organiserad ridverksamhet på renbetesfjällen har god kännedom om gällande regelverk. Den på- byggnadsutbildning som ges av KomVux i Åre kommun avseende hästturism kan efter att den kvalitetssäkras ut- göra kompetensbevis som medför att tillstånd kan meddelas om att få bedriva organiserad ridverksamhet i renbetesfjällen. För att ta till vara på synergieffekter i form av hästar, utrustning och lärare anser vi att den praktiska delen av denna utbildning bör förläggas till Wången. Detta skulle också i sig medföra att den praktiska utbild- ningen skulle förbättras och kunna kvalitetssäkras. Vi avser att uppta kontakter med Åre kommun för att diskutera en eventuell förändring av den praktiska utbildning vid KomVux:s påbyggnads- utbildning i hästturism, och kommer att skärpa kraven för att meddela tillstånd för att få bedriva organiserad ridverksamhet i renbetesfjällen samt kontroll av regelverket. Vi föreslår att ekonomiska resurser tillförs i via så att ovan refererad utbildning kan återupptas. Utbildningen består av en tvåveckors grundkurs, vilken bör förläggas till Trav och Galoppskolan Wången, och en praktikvecka ute på fjället samt vidareutbildning som fortbildningskurser med speciell temainriktning. Vi har fört diskussioner med Trav och galoppskolan Wången om förutsättningar för att den långa grundkursen kan ges vid deras Wången. De har förklarat sig positiva till att så sker, men att närmare diskussioner rörande upplägg och finansiering måste ske innan slutlig ställning kan tas. Vi bedömer att det finns ett behov av att utbilda ungefär 60 samer i att använda hästar i renskötselarbetet. Därefter får fortsatt ställning tas till fortsatta utbildningsinsatser, bl.a. i samråd med samernas företrädare. Vi föreslår att i är huvudman för att ut- bildningen genomförs. Utbildningen skall vara öppen för del- tagande från samtliga 52 samebyar, således inte endast de som finns i . Vi ser det som rimligt att så sker mot bakgrund av att den långa grundutbildningen skall ske vid Trav och Galoppskolan Wången, , som ligger i . Vi bedömer att kostnaderna för att genomföra utbildningen uppgår till ca . Eleverna får själva betala kostnaden för kost och logi. Vi föreslår således att ekonomiska resurser anvisas till Läns- styrelsen i för att genomföra ovan nämnda utbildning. Bakgrund till Forskning inom hästsektorn (kap. 7) Utredningen om svensk hästpolitik (Jo 2000:1) Förslag angående svensk hästforskning Hästpolitiska utredningen har genomfört en hea- ring ang. svensk hästforskning. , ATG, redovisade då på uppdrag av NS näringens förslag till åtgärder på forskningsom- rådet. Förslaget finns beskrivet i kapitel 11 i Nationellt utveck- lingsprogram för svensk hästnäring (). Utredningen har därefter bett stiftelsen närmare beskriva bak- grunden till näringens förslag och hur förslaget är tänkt för att forskningsinsatserna inom svensk hästnäring skall kunna förbättras fram över. Mot bakgrund härav önskar därför stiftelsen framföra följande synpunkter och förslag till den Hästpolitiska utredningen. Den moderna hästnäringen har utvecklats kraftigt under främst de senaste två decennierna. Omsättningen inkl. spel på hästar närmar sig . Näringens bidrag till det moderna Vi tänker då inte främst på bidraget till sysselsättningen och ekonomin, utan framför allt på den betydelse hästen och näringen har på det sociala området. Närmare var tredje svensk har direkt eller indirekt en kontakt med näringen. Hästen är för många unga människor, inte minst flickor, av stor betydelse för deras egen utveckling genom att samvaron med hästen sannolikt leder till ett utvecklat ansvarstagande, en utveckling på det känslomässiga planet och stärker det psykiska välbefinnandet. På dessa områden vet vi dock alltjämt för lite om hästens roll. Många människor är på ett eller annat sätt engagerade i hästnäringen. Näringen består dessutom av främst många små företag. Näringens utveckling, omfattning och struktur har därför motiverat regeringen att tillsätta den Hästpolitiska utredningen med uppgift att föreslå en sammanhållen politik på området. Utbildning och forskning är två områden som är av avgörande betydelse för att stärka en närings konkurrenskraft inom ramen för en marknadsekonomi. De är särskilt lämpliga som hästnäringen består av många små företag med en förhållandevis dålig lönsamhet parad med att många som är sysselsatta inom näringen har en för- hållandevis låg utbildningsnivå och det förekommer en bristande kompetens inom många områden. Utbildning och forskning är också två områden som lämpar sig väl för ett engagemang från sta- tens sida, då åtgärder inom dessa områden stärker marknad- skrafterna. Under främst har den offentliga sektorn gjort bety- dande insatser – ofta i samverkan med näringen – inom främst ut- bildningsområdet. Vi tänker i första hand på tillkomsten av Häst- sportens Folkhögskola, utvecklingen av antalet naturbruks- gymnasier och andra gymnasier med hästutbildning, det hippolo- giska högskoleprogrammet och den särskilda barn- och ungdoms- satsningen. När det gäller vår syn på utbildningsfrågorna hänvisas till den skrivelse som stiftelsen lämnat separat till utredningen. För att insatserna på utbildningsområdet skall få avsedd effekt – att stärka näringens konkurrenskraft och säkra en god hästhållning – krävs att ny kunskap successivt utvecklas. Samspelet mellan ut- bildning och forskning är viktigt för att utbildningen skall få av- sedd effekt. Särskilt gäller detta mellan hippologprogrammet och forskningen. Problemet är emellertid att forskningsinsatserna från såväl näringens som statens sida är allt för begränsade och otill- räckliga. Frän näringens sida avsetts ca. 3–för forsk- ningsändamål. Huvuddelen av insatserna, ca. , görs av Aktiebolaget och Galopp (ATG) genom dess forsk- ningskommitté. Djurförsäkringsbolaget AGRIA har också en forskningskommitté för hästforskning, som fördelar forsk- ningsanslag på sammanlagt ca. Vissa insatser görs även av (), främst inom områdena avelsvärderingsmetodik och otillåten medicinering. Insatserna har karaktär av försöksverksamhet. Mot den bakgrunden har stiftelsen tidigare genomfört en studie om näringens syn på forskningen och hur man skall kunna för- bättra insatserna på området. Studien, som bifogas, har legat till grund för beredningen av det nationella utvecklingsprogrammet. Vid sidan av bristande forskningsresurser framhålls av näringens företrädare behovet av att näringen tar fram ett forskningsprogram för att utifrån näringens behov tydliggöra vilka insatser som öns- kas. Dessutom pekas på behovet av att säkerställa att resultatet av genomförda insatser kommer näringen till del. I linje med förslagen i nationella utvecklingsprogrammet samt med utgångspunkt från ställningstagande i föreslås att staten och näringen gemensamt ansvarar för att insatserna på häst- forskningsområdet inom ramen för följande förslag uppgår till ca.10 miljoner kr . NS är beredd att genom ett avtal med staten ta ansvar för huvudmannaskapet för verksamheten genom att inrätta Hästnär- ingens Forskningsfond, Hästnäringens Forskningsråd och Häst- näringens . Hästnäringens Forskningsfond föreslås bestå av företag och orga- nisationer inom näringen som bidrar med resurser för forsknings- insatser samt staten genom förslagsvis Skogs- och Jordbrukets Forskningsråd (eller dess efterföljare). Fondens uppgift är att medverka till att resurserna för hästforskning ökar. Forsknings- fonden bör finansieras till lika delar av näringen och staten. Mål- sättningen är att fonden skall göra det möjligt att avsätta ca. för forskningsinsatser inom hästnäringens område. Hästnäringens Forskningsråd föreslås disponera de medel som fonden kan avsätta för forskningsinsatser. delas i öppen konkurrens och med utgångspunkt från näringens behov av insatser inom hela det område som hästnäringen repre- senterar. Rådet bör bestå av personer, som utses av berörda organi- sationer inom näringen och , och som innehar erforderlig kompetens för att på ett professionellt sett kunna bedöma och ut- värdera inkomna ansökningar och slutredovisningar. Hästnäringens består av företrädare för forsk- ningens avnämare, som t.ex. tränare, uppfödare, hästägare m.fl., och forskarsamhället, som t.ex. , , SVA m.fl., samt de organisationer som avsätter resurser till verksamheten inkl. näring- ens centralorganisationer. Syftet med detta forum är att med en viss periodicitet fastställa inriktningen av planerade forskning- sinsatser och redovisa resultatet av gjorda insatser. De närmare formerna för samarbetet mellan näringen och staten beträffande insatserna på forskningsområdet föreslår vi diskuteras i detalj med företrädare för . Vidare är det angeläget att hålla nere administrativa kostnader. Av det skälet bör erfarenheter från , och Stiftelsen ning (SLF) tas tillvara. 1Bakgrund till Hästens roll i jordbrukspolitiken (kap. 8) 1.1Hästsektorns betydelse för jordbrukets intäkter Enligt bedömning uppgick jordbrukssektorns intäkter från foderförsäljning, exklusive upplåtande av betesmark, till hästar som inte finns på jordbruksfastigheter till för . Vid bedömningen har antagits att det totala antalet hästar uppgår till ca 175 000, varav ca 96 000 inte finns på jordbruksfastigheter. Vidare har antagits att jordbrukaren vid för- säljning av foder erhåller samma pris som gäller vid försäljning av hö och halm till lantmännenföreningarna. Antalet inackorderade hästar vid jordbruksfastigheter uppgick enligt Statistika centralbyråns (SCB) senast tillgänglig statistik till 24 000 hästar. Priset för inackordering varierar, men uppgår som ett genomsnitt till ca , förutom för betesperioden (ca ) då den är lägre. Intäkterna från betesperioden bedöms uppgå till i genomsnitt per häst och betesperiod. Totalt sett skapar inackorderingsverksamheten intäkter till jordbrukssektorn i storleksordningen . Jordbrukssektorns intäkter i form av försäljning av hästar, ut- hyrning av hästar för fritids- och turridning, lägerverksamhet m.m. är svåra att uppskatta. Intäkterna torde dock minst motsvaras av fodermedlens alternativvärde för de ca 56 000 hästar som berörs. Fodermedlens alternativvärde exklusive bete uppgår till ca per häst och år enligt bedömning. Betets alternativvärde torde variera kraftigt, men torde lågt skattat uppgå till per häst och år. Totalt sett bedöms jordbrukets intäkter från försäljning av hästar, uthyrning av hästar för fritids- och turridning, lägerverksamhet m.m. uppgå till ca . Hästsektorns samlade betydelse för jordbrukarnas intäkter upp- går således till ca . Detta är i linje med den bedömning som gjorts av (). NS har även bedömt att lantbrukets intäkter från eller alternativvärde av körslor i skog med häst uppgår till ca 60– . 1.2Antalet hästar på jordbruksfastigheter m.m. Antalet hästar på jordbruksföretag med mer än 2,0 ha uppgick enligt SCB till 79 710. Hästarna fanns på 14 309 jordbruksföretag. Antalet jordbruksföretag uppgick totalt till 80 435. Detta innebär att ungefär vart sjätte jordbruksföretag håller en eller flera hästar. och län är de i absoluta tal största hästlänen vad gäller hästar som finns på jordbruks- företag. Antalet hästar som hålls på jordbruksfastigheter har minskat något. Orsakerna till detta är rimligen flera och statistiken för har baserats på ett urval. företag har –1999 minskat 5 000, vilket till del kan påverka antalet Antal hästar på jordbruksföretag med mer än 2,0 ha åker 1991-1997. Källa: SCB. Av de jordbruksföretag som håller hästar har 2 648 endast en häst. Antalet företag med 2–5 hästar är vanligast förekommande; av jordbruksföretagen som håller hästar har denna numerär. 3 312 företag har 6–25 hästar, medan 385 jordbruksföretag har fler än 25 hästar. Företagen med fler än 25 hästar håller i genomsnitt 47 hästar, medan motsvarande siffror är 3,0 och 10,5 för de företag som håller 2–5 hästar respektive 6–25 hästar. Den huvudsakliga driftsinriktningen, enligt SCB:s övergripande typklassificering, för de jordbruksföretag som håller hästar är små- bruk (5 980 företag) och husdjursskötsel (5 211 företag). Den senast tillgängliga statistiken från över antal jordbruksföretag som bedriver inackorderingsverksamhet av- ser . Antalet företag med inackorderingsverksamhet var 4 584, vilket innebär att ungefär vart fjärde jordbruksföretag som håller hästar till del även bedriver inackorderingsverksamhet. Antalet inackorderade hästar beräknades för till 24 318, vilket innebär att genomsnittsgården som bedriver inackorderings- verksamhet inhyser 5,3 hästar. För ytterligare statistik om antalet hästar i jordbruket, dess geo- grafiska fördelning m.m., se avsnitt 3 i denna bilaga. 2 Ekonomiska konsekvenser av mina förslag 2.1Finansiell sammanställning för det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet –2006 m.m. Finansiell sammanställning över det svenska landsbygds- utvecklingsprogrammet –2006. Tabell 8.1Vägledandefinansiell sammanställning, miljonerEUR InsatsområdeI, ett ekologiskthållbartlantbruk Skydd avmiljön(artikel 33) InsatsområdeII, enekonomiskt ochsocialthållbarutvecklingpålandsbygden Gamlaåtgärder, 2078/92 Däravartikel 33i mål 2 Det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet bedöms helt ta i anspråk de ekonomiska ramar som fastställts för jordbrukspolitiken i anslutningsfördrag med EU. Programmet bedöms vara fullt intecknat . För de därnäst följande åren kan det finnas ekonomiska medel som inte tas i anspråk. Mer säkra bedömningar kan dock tidigast göras efter det att ansökningar skett till de olika åtgärderna för . I första hand föreslår jag att mina förslag vad gäller kompensa- tionsbidrag till mindre gynnade områden i stödområdena 1–5 och stöd för öppet och varierat odlingslandskap i stödområdena 1–3 samt stöd till hotade inhemska hästraser skall finansieras inom gällande ekonomiska ram för det svenska landsbygdsutvecklings- programmet om inte denna fullt ut tas till vara. Pengar som inte går åt inom en eller flera åtgärder bör då flyttas över från den eller dessa till åtgärden kompensationsbidrag till mindre gynnade områden respektive stöd för öppet och varierat odlingslandskap (mitt förslag medför endast förändring jämfört med nuläget i stödområdena 1–3 för stöd till öppet och varierat odlingslandskap) och stöd till utrotningshotade husdjursraser, om de beviljade ansökningarna för dessa tre åtgärder överstiger fastställd ekonomisk ram för respektive åtgärd. På så sätt finansieras mina förslag om att hästar äldre än skall anses utgöra en djurenhet och således räknas med när företagets minsta djurtäthet fastställs i de två berörda åtgärderna. Om det visar sig att den tillgängliga ekonomiska ramen för det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet tas i anspråk fullt ut med nu gällande regler föreslår jag att mina förslag avseende kom- pensationsbidrag till mindre gynnade områden och öppet och vari- erat odlingslandskap skall finansieras genom att det sker en generell reducering av stödnivåerna i de två aktuella åtgärderna. Reduceringen av stödnivåerna skall såldes medverka till att den fastställda ekonomiska ramen för respektive åtgärd bibehålls. Sammanfattningsvis bedömer jag att kostnaderna för att hästar skall omfattas av kompensationsbidrag till mindre gynnade områ- den för odling av vall och bete i stödområdena 1–5 kommer att uppgå till ca . Kostnaderna för att hästar skall omfattas av stöd till öppet och varierat odlingslandskap inom stöd- områdena 1–3 bedömer jag kommer att uppgå till ca . Kostnaderna för att stöd skall ges för bevarande av vissa inhemska hästraser bedömer jag kommer att kosta ca . Jag har genomgående beräknat vad mina förslag maximalt kan komma att kosta. För det fall den ekonomiska ramen för genomförande av landsbygdsutvecklingsprogrammet fullt ut tas till vara bedömer jag att det krävs en generell reducering av stödnivåerna med vad gäller kompensationsbidrag till mindre gynnade områden och med vad gäller öppet och varierat odlingslandskap. Stöd för att bevara vissa inhemska hästraser anser jag då bör ske genom att kostnaderna för åtgärden kompetensutveckling minskas i mot- svarande mån. Min bedömning av kostnaderna inom olika åtgärder till följd av mina förslag redovisas i avsnitt 2.3–2.5 i denna bilaga. Vidare gör jag i dessa avsnitt en bedömning av den generella reducering av stödnivåerna som kan komma att krävas för att den ekonomiska ramen för åtgärderna inte skall överskridas om det inte finns medel från andra åtgärder i landsbygdsutvecklingsprogrammet som kan tas i anspråk för att finansiera kostnadsökningarna. 2.2Antal hästar m.m. vid jordbruksföretag i stödområdena 1–5 I de nedanstående tabellerna visas hur många hästar, nötkreatur och tackor samt tillgängliga arealer av vall och bete på som finns i stödområdena 1–5. Antal djurenhetsgrundande djurslag vid jordbruksföretag som håller en eller flera hästar i stödområdena 1–3 (st). Antal nötkreatur > 2 år Antal nötkreatur 1-2 år Utnyttjad vall på åker (ha) Ej utnyttjad vall på åker Utnyttjad betesmark (ha) Ej utnyttjad betesmark (ha) Källa: SCB. Antal djurenhetsgrundande djurslag vid jordbruksföretag som håller en eller flera hästar i stödområde 4 (st). åker (ha) på åker (ha) tesmark (ha) betesmark (ha) Källa: SCB. Antal djurenhetsgrundande djurslag vid jordbruksföretag som håller en eller flera hästar i stödområde 5 (st). Antal nötkreatur > 2 år Antal nötkreatur 1-2 år på åker 16 026 44 254 11 624 Ej utnyttjad vall på åker Utnyttjad betesmark (ha) Källa: SCB. I de nedanstående tabellerna visas hur många hästar som finns på jordbruksföretag med mer än 2,1 ha åker och där företaget i övrigt inte har några djurenhetsgrundande djurslag. Vidare framgår före- tagens vall- och betesareal samt hur många hektar vall och bete som finns utöver de 60 första hektaren vid de berörda jordbruks- företagen. Antal hästar i stödområdena 1–5 på jordbruksföretag med mer än 2,1 ha åker som håller en eller flera hästar och som i övrigt inte har några djurenhetsgrundande djurslag (st). Utyttjad vall (ha) Ej utnyttjad vall (ha) Utnyttjad betesmark (ha) Ej utnyttjad betesmark (ha) Källa: SCB. Antal hästar och antal hektar vall och betesmark över- stigande 60 ha per jordbruksföretag vid jordbruksföretag med mer än 2,1 ha åker i stödområdena 1–5 som håller en eller flera hästar och som i övrigt inte har några djurenhetsgrundande djurslag, och där antalet hektar vall och bete överstiger 60 vid det enskilda före- taget (st). Utyttjad vall (ha) Ej utnyttjad vall (ha) Utnyttjad betesmark (ha) Ej utnyttjad betesmark (ha) Källa: SCB. 2.3Ekonomiska konsekvenser av mitt förslag vad gäller förändringar i reglerna för det s.k. kompensationsbidraget till mindre gynnade områden Den budgeterade ekonomiska ramen för stödformen kompensa- tionsbidrag uppgick till ca . Utfallet blev ca . Stöd har getts dels för odling av vall och betes- mark, dels för odling av spannmål och potatis i stödområdena 1–3. Vid stöd för odling av vall- och betesmark i stödområdena 1–5 har det ställts krav på att jordbruksföretagaren har ett minsta antal djurenheter sett i relation stödberättigad s.k. foderareal för att stöd skall beviljas. Totalt utbetalades stöd med ca för denna del av s.k. kompensationsbidragsstödet, se tabell 6. För odling av spannmål och potatis i stödområdena 1–3 utgick kompensationsbidrag med ca , se tabell 6. Utfall vad gäller stödformen kompensations- bidrag fördelat på stödområdena 1–5. potatis (kr) Mot bakgrund av statistik i tabell 1–6, och med beaktande av det stödbelopp som utgår per hektar för odling av vall och betesmark inom åtgärden och respektive stödområde samt gällande areal- faktor, gör jag bedömningen att kostnaderna kommer att uppgå till ca för att hästar skall utgöra ett s.k. djurenhetsgrun- dande djurslag inom ramen för kompensationsbidrag vid odling av vall och bete. I samtliga berörda stödområden (1–5) är foderarealen större än tillgängligt antal djurenheter. Jag bedömer mot den bakgrunden att de flesta hästarna i områdena medför att kompensationsbidrag kommer att utgå för odling av vall och bete till den del som mot- svarar hästarnas sammanlagda antal djurenheter. Jag vill peka på att den statistik jag fått av SCB inte innehåller uppgift om antal getter av honkön vid de berörda jordbruksföretagen. Likaså avser SCB:s statistik nötkreatur som är 1–, medan kompensations- bidrag lämnas för nötkreatur från 6 månader. Detta spelar dock ingen avgörande roll vid beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av mitt förslag, då min bedömning baseras på vad mitt förslag kan komma att kosta som mest. Genom att reducera de nu gällande stödbeloppen inom ramen för kompensationsbidraget generellt för samtliga stödområden och ersättningsberättigade produktionsformer med , allt annat lika, kommer mitt förslag att vara finansierat inom budgeterad kostnadsram för åtgärden, vilken för övrigt är densamma som gäller för . 2.4Ekonomiska konsekvenser av mitt förslag vad gäller förändringar i reglerna för öppet och varierat odlingslandskap inom stödområdena 1–3 Totalt utbetalda stöd inom ramen för miljöstödsprogrammet enligt rådets förordning 2078/92 uppgick per enligt Sta- tens jordbruksverk till 2 för åtaganden gällande . Den budgeterade ekonomiska ramen för de s.k. miljö- stödena enligt rådets förordning 2078/92 uppgår för samma tids- period till . Ekonomiskt utfall för miljöstödsåtgärder enligt rådets förordning 2078/1999 per (tkr). Odling av bruna bönor Extensiv vall och skyddszoner Mot bakgrund av statistik i tabellerna 1 och 7, och med beaktande av det stödbelopp som utgår per hektar för odling av vall inom åtgärden och respektive stödområde samt gällande arealfaktor, gör jag bedömningen att kostnaderna kommer att uppgå till ca för att hästar skall utgöra ett s.k. djurenhets- grundande djurslag inom ramen för stöd till öppet och varierat odlingslandskap inom stödområdena 1–3. Genom att generellt reducera stödet för ersättningen till öppet och varierat odlingslandskap inom stödområde 1–5 med , allt annat lika, bedömer jag att kostnaden kan finansieras inom befintlig kostnadsram för det svenska landsbygdsutvecklings- programmet. 2.5Ekonomiska konsekvenser av mitt förslag vad gäller stöd för bevarande av utrotningshotade husdjursraser Antalet ston som betäckts inom de fyra aktuella raserna: russ, nordsvenska hästen, kallblodstravaren och den svenska ardennern uppgick till 2 457 (509 russ, 578 nordsvenska hästen, 891 kallblodstravare och 569 ardenner). Det finns ingen statistik att tillgå över hur många av dessa som finns på jordbruks- fastigheter med mer än 2,1 ha åker. Jag bedömer efter samtal med företrädare för och att ungefär 2 000 renrasiga avelsston av berörda raser finns på jord- bruksfastigheter. av avelstona föder året efter betäckningsåret ett levande föl. Stona betäcks i princip uteslutande med renrasiga avelshingstar. Mot bakgrund av att jag föreslår att stöd skall utgå med per djurenhet för avelsston av nämnda raser som nedkommer med levande fött föl kommer kostnaden att uppgå till ca . Denna kostnad föreslår jag skall finansieras genom att kost- naderna för åtgärden kompetensutveckling inom det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet minskas i motsvarande mån. 2.6Ekonomiska konsekvenser av mina förslag vad gäller åtgärderna kompensationsbidrag och öppet och varierat odlingslandskap för enskilda jordbruksföretagare För att finansiera mitt förslag vad gäller åtgärden kompensations- bidrag föreslår jag att medel som inte används fullt ut i andra åtgärder i det svenska landsbygdsutvecklingsprogrammet vid behov skall föras över till åtgärden kompensationsbidrag till mindre gynnade området. Om det inte finns några ekonomiska medel att disponera från andra åtgärder föreslår jag att det sker en generell reducering vad gäller det nuvarande stödet med per hektar.