sou · GOB3119d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Statskontorets rapport bekräftar den ståndpunkt som jag redovi- sade i delbetänkandet när det gäller studieledighetslagen. Jag utgick i delbetänkandet från att dagens regler för studieledighet skulle gälla även för IKS och att några särbestämmelser inte var motive- rade. Jag står därför fast vid denna ståndpunkt, men anser att det finns anledning att följa utvecklingen och redan från start studera vilka effekter IKS får för de mindre företagen, bl.a. när det gäller tillämpningen av studieledighetslagen. I kapitel 11 behandlar jag de frågor och områden som jag anser bör bli aktuella för uppföljning och utvärdering. Småföretagens situation är en viktig fråga i detta sammanhang. Jag kan konstatera att det finns både beredskap och vilja inom det reguljära utbildningssystemet att möta de yrkesverksammas behov. Flera av de föreslagna förändringarna kan åstadkommas inom ramen för dagens regelsystem, men det finns också områden där Statskontoret föreslår ändringar i dagens regelverk. En utmaning för utbildningssektorn Jag är medveten om att Statskontorets förslag måste sättas in i ett större perspektiv. Det reguljära utbildningsväsendet har ett vidare ansvarsområde och måste ta hänsyn till fler grupper än de yrkesverksamma. Jag anser dock att de förslag som Statskontoret pekat på är väl motiverade utifrån IKS-systemets behov. Det ligger emellertid inte inom mitt uppdrag att föreslå generella regeländ- ringar inom utbildningsområdet. Jag överlåter därför åt Utbild- ningsdepartementet och berörda myndigheter att besluta om hur den reguljära utbildningen ytterligare kan anpassas till de yrkes- verksammas behov och föreslå eventuella regeländringar. Stats- kontorets PM är därför överlämnat till för sedvanlig beredning. Tillsammans med utredningarna om Vägledning i skolväsendet (U 1999:11) och Validering av vuxnas utbildning och kompetens (U 1999:06) gav i uppdrag åt konsulten att göra en omvärldsanalys av den nya utbildningsmiljö som växer fram. I rapporten trender inom kompetensut- vecklingsområdet (SOU 2000:115) ger en bild av vad som händer inom personalutbildning och kompetensutvecklings- området både i och i ett internationellt perspektiv. Rap- porten ger inblickar i vad som pågår på olika håll när det gäller vägledning och validering av vuxnas kunskap och kompetens. ger i rapporten en bild av en omfattande marknad som växer och förändras i snabb takt. Företagens personalutbildning är givetvis i fokus för de privata aktörerna men även kommuner, landsting och stat köper tjänster av privata utbildningsanordnare, både i rollen som arbetsgivare men också för att utveckla den offentliga utbildningen på olika nivåer. Utbildningsföretagen på den svenska marknaden kan enligt delas in i följande huvudkategorier: där klassrumsbaserad undervisning dominerar Utbildningsföretag med en mix av traditionell och teknikbase- rad undervisning som driver skolor i vinstsyfte En utmaning för utbildningssektorn Den största gruppen privata utbildningsanordnare i är stu- dieförbunden som bedriver drygt 330 000 studiecirklar med en bred spridning över landet. Många av cirklarna är inriktade mot personlig utveckling, men studieförbunden är också stora aktörer när det gäller yrkesinriktad utbildning. Fackförbunden bedriver utbildning i egen regi eller uppdrar åt olika aktörer att erbjuda medlemmarna utbildning och kompetens- utveckling. Det finns också privata aktörer på den svenska markna- den som erbjuder utbildning i samarbete med utländska universitet. Det växer dessutom fram en mängd företag som erbjuder utbild- ning i nya former. och är företag som bedriver en mix av klassrumsbaserad och teknikstödd utbildning. M2S, Enlight Interactive och AcadeMedia är exempel på svenska börsnoterade e- learningföretag. Fristående skolor och KY-utbildningar har medfört att markna- den för vinstdrivande skolföretag har fått en snabb ökning. Som en följd av har andelen övriga utbildningsanordnare vuxit mycket kraftigt inom den kommunala vuxenutbildningen De största aktörerna inom fristående för- och grundskolor är utbildning, och Kunskapsskolan. KY-utbildningar genomförs av bl.a. of Media och . Jag är övertygad om att IKS kommer att förstärka utvecklingen av olika alternativ som kan erbjuda utbildning i nya former och utifrån individens önskemål. Den privata utbildningsmarknaden är enligt många bedömare den snabbast växande sektorn i de ledande industriländerna. deltog av alla förvärvsarbe- tande svenskar i någon form av personalutbildning enligt SCB:s personalutbildningsstatistik. Vanliga ämnesområden för personal- utbildning är data, företagsekonomi, handel och kontor samt medi- cin, hälsa och vård av sjuka. Över lag kan konstateras att utbildningsnivån i samhället har ökat kraftigt och att ökningen varit allra störst inom de s.k. arbe- taryrkena. har av LO-medlemmarna gymna- sial utbildning eller mera. Bland medlemmarna under är En utmaning för utbildningssektorn av LO:s medlemmar under har eftergymnasial utbildning av något slag. Trots höjningen av grundutbildningsnivån finns en risk för ett ökat kunskapsgap mellan LO:s medlemmar och andra grupper på arbetsmarknaden. av LO-medlemmarna deltog i perso- nalutbildning medan motsvarande andel för TCO och var . Samma situation gäller i andra länder. I at a glance 2000 konstateras att ju högre utbildning en anställd har, desto mer per- sonalutbildning får han eller hon delta i. Vid en grov jämförelse mellan , och kan man konstatera att kostnaderna för personalutbildning är för- vånansvärt lika. Det handlar om per capita i och medan hamnar på per capita. Siffrorna avser kostnader för lärare, läromedel, lokaler, resor osv. men inkluderar inte deltagarnas lönekostnad under utbildningen. Det är svårt att få en överblick över vad som händer inom utbildningsmarknaden men alla tillgängliga undersökningar pekar på samma sak; att företagens investeringar i vidareutbildning och kompetensutveckling ökar, både kvantitativt och resursmässigt. IKS kommer att bidra till att svenska studenter kommer att kunna finansiera studier, i nya former, från olika håll i världen. Det elek- troniska lärandet är ännu relativt oprövat men kommer med all säkerhet att utvecklas i stor skala inom loppet av . Jag vill därför ge några exempel på vad som sker när det gäller utvecklingen av ny teknik och initiativ för att stimulera livslångt lärande. redovisar i rapporten hur har utvecklat en nationell strategi för livslångt lärande. Det brittiska Utbildnings- och har utvecklat en policy för ett lärande samhälle där alla medborgare, oavsett förut- sättningar och omständigheter, skall kunna ta del av utbildning och uppgradera sina färdigheter under yrkeslivet. En utmaning för utbildningssektorn annat har man initierat ett virtuellt folkuniversitet och ett statligt e-University. , UfI, erbjuder både företag och individer möjligheter till utbildning med hjälp av elektroniska verktyg. UfI lanseras i full skala genom lokala och regionala lärcentra. Man har satt upp specifika mål för olika typer av utbildningar, t.ex. basic skills och skills for the workplace. Man har också satt upp särskilda mål för småföretag och för särskilda branscher. E-university är ett försök från statens sida att kraftsamla alla brittiska universitet under ett och samma virtuella paraply för att kunna konkurrera med amerikanska universitet som har ett starkt försprång och erbjuder ett rikt kursutbud via Internet. Utbild- ningsminister tror att e-university kan möta utma- ningarna inom tre viktiga områden: Nya former för distansutbildning och virtuella allianser Målet att klara både kvalitet och utbyggnad av högre utbildning Nya samarbetsformer för att ge fler individer möjlighet att delta i högre utbildning utbildningsminister ger ett rakt besked till univer- siteten när det gäller utbildning i nya former och med ny teknik. I ett tal uttryckte han sin syn på universitetens roll på följande sätt: I kunskapssamhället kommer entreprenörsanda att bli lika viktig inom högre utbildning som inom företagen. Universitet som inte hänger med, the do-nothing universities, kommer inte att överleva. Regeringen kommer inte att stödja universitet som inte följer med i utvecklingen. De måste anpassa sig till den nya tekniken och den globalisering som pågår inom utbildningsområdet och hitta nya former för att förse individer och företag med högkvalitativ kunskap och intellektuell tillväxt. I pågår en explosionsartad utveckling av elektroniska utbild- ningar. Främst i företagen men också inom högskolor och univer- sitet. () kan kallas ett ameri- kanskt exempel men känner egentligen inte några geografiska grän- En utmaning för utbildningssektorn JIU är världens första virtuella universitet som startade . blev JIU ackrediterat. Fakulteten består av ledande experter från institutioner runt om i världen. Fram till har drygt 2 200 studenter registrerats och följt kurser vid JIU. Studen- terna är i huvudsak yrkesverksamma och kommer från 29 olika län- der, bl.a. . Eftersom utbildningen sker via Internet kan studenterna själva bestämma när, var och hur de skall studera. JIU har utvecklat inter- aktiva forum, chat-rooms, streaming audio/video och annan Inter- netrelaterad teknologi för att kommunikationen skall fungera i den virtuella miljön. Examina sker ofta i form av open book exams, tidsbegränsade till 24 eller . Dessa prov, liksom undervisningen, sker elektroniskt och på distans. För betyg och utvärderingar använder man mest uppsatser och arbetsuppgifter. Strategin ligger inte på tentamina utan på uppsatser och grupparbeten. Att kunna samar- beta virtuellt och globalt ser man på JIU som ett måste i det moderna arbetslivet. beskriver i sin rapport att universiteten blir alltmer inter- nationella och hittar nya former för att erbjuda utbildningar i stor skala. För ett enskilt universitet är det knappast ett realistiskt alter- nativ att på egen hand marknadsföra sina utbildningar internatio- nellt. Därför pågår en utveckling där universiteten bildar konsortier av olika slag. handlar det om renodlade universitetssamarbeten, andra gånger är det samarbeten med företagsuniversitet eller med stora förlagsjättar. Exempel är , , och Yale som gemensamt kommer att marknadsföra sina tjänster under varumärket for Life-Long Learning. En viktig del i konsortiernas samarbete handlar om att gemensamt utveckla kurser och program via Internet på en global marknad. I har en utveckling i denna riktning påbörjats inom ramen för distansutbildningen. Det finns i tre konsortier på högskolenivå: Distanskonsortiet, samt Västsvenska konsortiet för Flexibelt Lärande1. 1 Distanskonsortiet: Universiteten i , , , , samt KTH. 2) : , , En utmaning för utbildningssektorn nivå har Statens skolor för vuxna ett stort utbud av distansutbildning. Sedan ett drygt år tillbaka arbetar Svenska (Distum) med stöd och råd för utvecklandet av flexibelt lärande på högskolenivå och inom folkbildningen. 6.7Vägledning i ett livslångt perspektiv Jag har valt att föreslå en modell för individuellt kompetensspa- rande som inte begränsar individens valmöjligheter utan i stället stimulerar en utveckling av lärande i nya former där individen står i centrum. Jag är övertygad om att individen själv är bäst på att bedöma vilken utbildning eller kompetensutveckling som IKS- kontot skall användas till. Eftersom det handlar om egna sparmedel kommer individen att vara noggrann i sitt val och ställa höga krav på att utbildningen eller kompetensutvecklingen verkligen inne- håller vad den lovar. blir det allt svårare att på egen hand bilda sig en upp- fattning om vad som är bra kvalitet i den mängd av kurser, utbild- ningar, praktikplatser och annan kompetensutveckling som finns. Studievana personer har redan kontakter och kunskaper som gör att valet av vidareutbildning kanske blir enkelt medan individer som inte har studerat kan behöva hjälp och vägledning att orientera sig rätt i det ökande utbudet. Jag pekade redan i delbetänkandet på vägledningens centrala roll i ett IKS-perspektiv. Den pågående utredningen om Vägledning i skolväsendet (U 1999:11) har ett viktigt uppdrag som också får betydelse för IKS. Fler yrkesverksamma i gymnasie- och högskola kommer att ställa nya och annorlunda krav på vägledningsfunktio- nen. uppdrag handlar om att kartlägga och analysera individens behov av vägledning i skolväsendet och föreslå mål för studie- och yrkesorienteringen utifrån de föränd- rade krav som arbetsliv, utbildning och samhällsutveckling ställer. Utredningen skall också lämna förslag avseende utbildningen av vägledare samt kompetensutveckling för yrkesverksamma vägle- , , , studieförbundet samt Utbildningsradion. 3) Västsvenska konsortiet för Flexibelt Lärande: Universiteten i , , , , samt högskolorna i , , , och / . En utmaning för utbildningssektorn Utredningen skall överlämna sitt betänkande till Utbild- ningsdepartementet . I ett perspektiv av livslångt lärande måste vägledningsfunktionen få en helt annan roll och möjlighet att fokusera på just individens behov. I Med vuxenutbildningen i fokus (Dnr 2000:2528) står följande att läsa: Vägledarnas verkliga kom- petens – att stödja individen att se de egna behoven och förutsätt- ningarna och ställa dessa mot de egna önskemålen för att därefter kunna komma fram till ett väl övervägt val av utbildning – utnyttjas på grund av för stor arbetsbörda eller till följd av att andra administrativa uppgifter läggs på vägledarna2. framhåller betydelsen av att kommunerna erbjuder en allsidig och objektiv vägledning utifrån individens behov, förutsättningar och önskemål. Om vägledningen skall ses som en rättighet och kopplas till individuella studieplaner bör bl.a. frågan om huvudmannaskap för vägledningen övervägas, enligt . Även har lyft fram betydelsen av en neutral och fördjupad vägledning. före- slog i sitt slutbetänkande att kommunerna skall ha skyldighet att erbjuda den enskilde individen en oberoende vägledning. Jag delar och bedömning att behoven av en allsidig och objektiv vägledning blir allt viktigare. Om det livslånga lärandet skall realiseras för många fler, måste individen få tillgång till både personlig rådgivning och ett brett utbildningsutbud. IKS kommer att bidra till ett ökat utbud av kurser, praktikplatser och annan kompetensutveckling. Informationen kommer dessutom att finnas samlad på ett överskådligt sätt i den nya IKS-portalen, något som inte finns . I kapitel 8 beskriver jag hur anordnarna tack vare IKS-portalen får ett ekonomiskt incitament att registrera sina aktiviteter och uppdatera de kurser och aktiviteter som erbjuds. Detta bör vara till stor nytta för vägledare både inom skolväsendet och vid arbetsförmedlingar. Jag vill understryka att vägledningsfunktionen inte bara gäller skolan. För yrkesverksamma individer handlar det om att sätta in utbildningen i ett sammanhang som gagnar fortsatt karriärutveck- ling och som tar hänsyn till det som händer på arbetsmarknaden. Därför behöver vägledarfunktionen utvecklas till att omfatta både utbildning och arbetsliv. 2 Med vuxenutbildning i fokus, s. 60–61, , 2000. En utmaning för utbildningssektorn Det pågår också en utveckling av privata företag som erbjuder individer karriärvägledning. Verksamheten har sitt ursprung i de privata personaluthyrningsföretagens expansion . Från att ha erbjudit renodlade rekryterings- och förmedlingstjäns- ter har dessa företag vidgat sitt tjänsteutbud till att omfatta yrkes- och karriärvägledning med hjälp av karriärvägledare och kurser av olika slag som förmedlas via Internet. Även de fackliga organisa- tionerna erbjuder olika former av rådgivning och karriärplanering för sina medlemmar. Ur individens synvinkel är det positivt att information och rådgivning finns tillgänglig från flera håll. Jag har mot den här bakgrunden haft ett nära samarbete med under utredningsarbetet. Jag har vid utformningen av mina förslag till IKS-portal och när det gäller övrig information och rådgivning samrått och samarbetat med . Jag har också erfarit att Vägledningsut- redningen i sitt slutbetänkande kommer att föreslå en nationell strategi för vägledning och att de också kommer att behandla frå- gan om ett gemensamt informationssystem för vägledning. 7 Trygghet och valfrihet i sparandet 7.1Krav på en modell för sparande och förvaltning av medel avsatta för kompetensutveckling I delbetänkandet framhöll jag vikten av att kunna ställa särskilda krav avseende sparandet och förvaltningen av IKS. Skälen för detta är främst att jag vill att sparandet i största möjliga utsträckning skall kunna utnyttjas till det avsedda syftet. Syftet med kompetens- sparandet är att det kontinuerligt skall kunna användas till kompe- tensutveckling när individen så önskar och har behov av det. Av det skälet måste det finnas en stor flexibilitet i spartider, utbetalningstillfällen och möjlig storlek på uttagen. Den statliga subventionen i IKS är förhållandevis liten. Det är därför viktigt att begränsa administration och förvaltning, så att inte höga avgifter för individen överstiger hela subventionen. Av samma skäl är det av stor vikt att sparandet kan placeras på sådant sätt att avkastningen från sparandet kan konkurrera med avkast- ningen från andra existerande sparformer med samma tidshorisont och med eller utan skattesubvention, som individen kan välja. Jag påtalade också i delbetänkandet att det är angeläget att konstruera en modell för sparandet som minimerar risken för placeringsförluster. Människor som väljer att kompetensspara skall kunna vara trygga i förvissningen om att deras sparade medel är säkert placerade och lättillgängliga för de ändamål de är avsedda för. IKS blir ett kort- till medelsiktigt sparande med stora variationer i spartider. Individer kommer att ha svårt att förutsäga spartidernas längd när sparandet påbörjas och de måste kunna få ändra tids- horisont. Jag ansåg därför att det fanns anledning att överväga begränsningar i sparformerna och möjligheterna att själv placera sina sparmedel. Ytterligare skäl för detta är att medel insatta på kompetenssparkonton är avsedda att kunna utnyttjas av individen när dennes situation i livet eller på arbetet medför behov av Trygghet och valfrihet i sparandet De tillfällen när behoven av kompetensutveckling är stora kan variera i olika människors liv, men de blir ofta tydliga när konjunkturen svänger. I lågkonjunkturer har också kurserna på aktiemarknaden en tendens att falla. Skulle en individ vid ett sådant tillfälle ha placerat sitt kompetenssparande enbart i aktier skulle han eller hon förmodligen undvika att ta ut sparpengarna , även om de hade behövts. måste ett sparande tillåtas som ger en tillräckligt hög avkastning för att kunna konkurrera med andra sparformer med samma tidshorisont. Av det skälet uteslöt jag redan i delbetänkandet en begränsning av sparandet till att enbart avse inlåning i bank. En sådan reglering skulle med största sannolikhet få till följd att individer avstår från att starta ett indi- viduellt kompetenssparande. 7.2Sparande och förvaltning enligt delbetänkandets modell Med hänsyn till de krav jag ställde på sparande och förvaltning av- seende IKS ansåg jag det lämpligt att försöka finna nya former för förvaltningen som bättre än de existerande kunde tillgodose önskemålen. Jag valde att undersöka möjligheten att skapa en egen ordning för IKS. Den modell som redogjordes för i delbetänkandet innebar en central organisation med ansvar för tillgångsallokering och upp- handling av externa förvaltare. Också ett system för administration av individuella konton skulle upphandlas. För individens del skulle det ha inneburit att den egna möjligheten att placera kompetens- sparmedel hade inskränkts till en vald risknivå och en placeringstid. Utifrån valda placeringshorisonter och med låg risknivå skulle placeringar ha gjorts av upphandlade förvaltare. En sådan samlad organisation skulle ha inneburit att administrationen kunnat mini- meras och därmed skulle också avgifterna som skall finansiera administrationen kunnat hållas låga. Den föreslagna modellen bedömdes vara effektiv avseende placeringar. Den bedömdes vara kostnadsbesparande både ur individens och ur samhällets syn- vinkel. Riskerna skulle ha minimerats och individerna skulle inte ha tvingats till svåra val vid placeringstillfällena, val som skulle ha kunnat äventyra syftena. Trygghet och valfrihet i sparandet Eftersom det i stora stycken innebar att bryta ny mark med den tänkta modellen var jag i dessa delar särskilt intresserad av att få del av remissinstansernas åsikter och synpunkter på den redovisade modellen för sparande och förvaltning. Huvuddelen av remiss- instanserna har avstått från att kommentera denna del av delbetän- kandet. Några remissinstanser har dock sagt sig i princip stödja modellen men anser sig inte till fullo kunna bedöma konsekven- serna av ett genomförande. I ett antal remissvar avstyrks dock modellen. Den skulle enligt dessa instanser, begränsa individers valmöjligheter och också begränsa konkurrensen. Detta skulle kräva en ny lagstiftning med krav som inte kan överblickas. Därför har jag av olika experter avråtts från att föreslå en sådan modell. Jag väljer därför att inte fullfölja tankarna på en ny organisationsmodell för sparande och förvaltning. 7.3Mitt förslag till tryggt sparande Mitt förslag: Sparformer för och förvaltning av IKS utformas enligt samma principer som de som gäller för individuellt pen- sionssparande och pensionsförsäkring med skattelättnad, men med nödvändiga anpassningar avseende syftet. Jag föreslår att sparande skall kunna ske både i form av försäkring och i former som är tillåtna inom IPS (pensionssparande i bank och dylikt) men med vissa begränsningar avseende fondsparande. För att förenkla för sparinstitut och försäkringsbolag som kan vara intresserade av att tillhandhålla kompetenssparkonton eller kompe- tenssparförsäkring har jag valt att föreslå en modell som är snarlik det frivilliga pensionssparandet. Eftersom syftet med de olika spar- formerna skiljer sig åt och framför allt eftersom spartidens längd är förutsägbar i pensionssparandet har jag ansett det nödvändigt att föreslå vissa justeringar i reglerna för kompetenssparandet. Pensionssparande med skattelättnader kan ske i traditionella livförsäkringar och i fondförsäkringar. I det första fal- let är spararen garanterad en viss ränta. Pensionssparande kan också ske i individuellt pensionssparande (IPS) som saknar försäkringsinslag. I IPS kan sparandet ske genom inlåning på bankkonto, i värde- pappersfonder eller i noterade så kallade fondpapper som aktier och obligationer. Trygghet och valfrihet i sparandet I pensionssparandet regleras bl.a. spartiden, tidpunkten då utbe- talningarna skall börja och det antal år utbetalningarna skall ske i skriftliga avtal. I kompetenssparandet kan inte individen på samma sätt binda sig i fråga om tidpunkter och belopp. IKS bygger tvärtom på att det finns en stor flexibilitet i spartider, utbetalningstillfällen och storlek på uttagen. Det innebär att reglerna för det frivilliga pensionssparandet avseende sparformer och förvaltning inte är möjliga att helt kopiera avseende IKS. Sparandet i IKS måste i högre grad än i IPS inskränkas till sparande med låg risk och en god riskspridning. Hur en sådan riskspridning bör utformas kan till stora delar överlåtas åt de kontoförande sparinstituten att bestämma. För att säkra individernas trygghet föreslår jag dock vissa placeringsbegränsningar i kompetenssparandet. Mitt förslag: Kompetenssparande bör kunna handhas av försäk- ringsbolag, banker, värdepappersbolag, företag som har tillstånd att bedriva värdepappersrörelse och utländska försäkringsföre- tag och värdepappersföretag med filial i . Ansökan om tillstånd att få bedriva kompetenssparrörelse bör göras hos . För sparinstitut som har tillstånd att driva pensionssparrörelse bör en förenklad tillståndsgivning kunna tillämpas. För försäkringsbolag finns redan tillstånd att till- handahålla kompetenssparförsäkringar.