sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett exempel är SCB som börjat ge ut statistik över kemikalieanvändningen. Där kan man se vilka mängder som hanteras i olika branscher samt vilken typ av ämnen det är. Ett annat exempel är ett pilotprojekt på KTH som gör det möjligt att mäta både individens och hela företagets energianvändning uppdelat på olika poster, det vill säga företagets inre miljöarbete. Miljöhänsyn – restriktion eller utgångspunkt? (, Miljöstrategiska studier, FOA) När man löser problem och letar efter lösningar beror svaret på hur man har formulerat problemet. Om man till exempel diskuterar möjligheten att minska energianvändningen kan man göra det i termer av att spara energi eller energieffektivisera. Om det handlar om sparande letar man efter vissa lösningar, om det är energieffektivisering letar man efter andra lösningar. Utifrån ett ingenjörsperspektiv är spara inte särskilt roligt, medan effektivisering är en utmaning. Det är termodynamikens lagar det gäller att komma så nära som möjligt. Ansträngningarna och sättet att söka lösningar ser alltså helt olika ut. Många ser miljön som en restriktion därför att vi från början inte tagit hänsyn till miljön. Föroreningarna släpptes ut utan hänsyn till Efteråt ser man att när befolkningen växer och likaså ekonomin då går det inte att fortsätta på samma sätt. De tidigare vinnarna har varit de som slingrat sig så mycket som möjligt undan miljöhänsyn och som ser miljön som en kostnad. Men har även kunderna vaknat. Vi ser ett mer innovativt sätt hos företagen att kapa åt sig marknadsandelar med miljölösningar. Kanske har vi nått en om- slagspunkt nu? Företag som ser miljö som en restriktion blir förlorarna och de som hittar de nya lösningarna har allt att vinna. genom mer miljövänliga elkablar Allmänt om kablar. i tillverkar styr-, signal- och kraftkablar i huvudsak för den svenska marknaden. En kabel skall överföra en elektrisk ström på ett säkert sätt utan driftsstörningar. En elektrisk kabel ska inte orsaka personskada vid kortslutning eller brand. Av denna orsak finns en mängd olika standarder för tillverkning och användning av kablar. Elektriska kablar används i många olika miljöer där de kan utsättas för stark värme, arktisk kyla, kemikalier eller mekaniska vibrationer. De olika miljöer där kabeln används ställer olika krav på de material som ingår kabeln. En elektrisk kabel har oftast en ledare av koppar eller aluminum som är isolerad av ett plastmaterial. Livslängden på elektriska kablar är och det finns exempel på elektriska kablar som fortfarande används. skrotas i ca kabel. Metallen är en eftertraktad råvara men skrotad kabel innehåller även polymera material. är certifierat enligt ISO 14001 och EMAS vilket styr miljöarbetet vid företaget. PVC har använts till isolering och mantel på elektriska kablar. PVC består av en klorerad baspolymer som blandas med krita, mjukgörare, stabilisatorer och eventuellt flam- skyddsmedel. Materialet har goda mekaniska och elektriska egenskaper och ger kabeln en förväntad driftstid . Vid har arbete pågått för att byta ut de additiv till PVC som har en negativ miljöprofil. har arbetet fokuserats på att fasa ut bland annat klorparaffiner och blystabilisatorer. Klorparaffiner är klorerade kolväten med 10–13 kolatomer och fungerar som mjukgörare, brandskydd och smörjmedel i PVC. Klorparaffiner finns med på kemikalieinspektionens OBS- och begränsningslista. Genom ett intensivt utvecklingsarbete har klor- paraffinerna ersatts av oorganiskt flamskyddsmedel tillsammans med andra typer av mjukgörare. har klorparaffiner slutgiltigt fasats ut och projektet är avslutat. Polymeren i PVC är relativt känslig för värme och om inte en termisk stabilisator tillsätts bryts materialet ner i samband med kabeltillverkning. Dessutom anger vissa kabelstandarder att kabeln vid leverans skall ha en definierad termisk stabilitet. användes relativt stora mängder bly som stabilisator till PVC. I samarbete med våra leverantörer har kalcium/zink-baserade stabilis- atorer utvecklats och har successivt ersatt blystabilisatorer. I ett mindre sortiment av kablar med speciella krav som legotillverkas för export används fortfarande blystabilisatorer. Samarbete för att ta fram blyfria material pågår med beställaren. Återvinning av fabriksspill av PVC. Genom att installera utrustning för återanvändning av fabriksspill av PVC återvinns ca PVC . har tillsammans med leveran- törer utvecklat halogenfria kablar Cables för att fasa ut PVC-kabel. De använda flamskyddsmedlen är speciellt utvalda för att ha en god miljöprofil. Kablarna har tre huvudsakliga fördelar: När PVC brinner avges tjock giftig rök. Cables brinner avges bara en tunn ljus rök. Det gör att man undviker panik och att räddningen kan ske lugnt och säkert. Vid brand i PVC-kablar bildas giftiga klorerade föreningar. Tillsammans med vattendimmorna som uppstår vid släck- ningen bildas bl.a.saltsyra. Saltsyredimman sprider sig med hjälp av ventilationssystemet och ger frät- och korrosionsskador på maskiner och utrustningar. Även en begränsad brand kan därför orsaka skador för miljonbelopp. Cables bildar inga korrosiva gaser vid förbränning. Kablarna är PVC-fria och innehåller inga halo- gener, klorparaffiner eller ftalater (mjukgörare). De är fria från bly och kadmium och avger inga giftiga klorgaser eller syror vid tillverkning, brand eller skrotning. Den framtida utvecklingen styrs i större grad av kundförfrågningar och denna typ av projekt drivs i nära samarbete med både leverantör och kund. Försök har gjorts att tillverka kablar som består av aluminum som ledare och samma typ av plast till isolering, bandning och mantel. Denna kabel är möjlig att materialåter- vinna eftersom aluminium i gamla kablar är en eftertraktad råvara och den typ av plast som används är av termoplastisk typ; den kan smältas om och användas som råvara till nya produkter. Miljöarbetet är i många fall orsakat av lagkrav, opinion eller kundförfrågningar och därför är förändringarna nödvändiga för att bibehålla företagets konkurrenskraft. Utfasning av klorparaffiner och blyade stabilisatorer till PVC har gjorts med oförändrat pris på kabel som levererats till kund. För att kunna återanvända ca fabriksspill av PVC krävdes en investering med en återbetalningstid på ca 0,5 år.Prisskillnaden mellan PVC-kabel och kraftkablar är 20– . Hur stor prisdifferensen är beror på hur mycket plast som används i kabeln och vilka miljöer kabeln skall klara. Cables kan erbjuda kunderna ett komplett sortiment halogenfria kablar vilket bidrar positivt till företagets miljöimage. arbetar med LCA (livscykelanalys) från råvara till kon- struktion, produktion, transport, användningsfas och slutligen återan- vändning och återvinning av komponenter och material för att minska användningen av energi och material. Att sluta kretsloppet är väl närmast att se som ett villkor för överlevnad . Vi har arbetat med materialåtervinning, men tror oss nu finna metoder för de inre cirklarna, komponentåtervinning och slutligen återanvändning. kommer det också med stor sannolikhet att vara ett lönsamhetskrav att kunna rekonditionera komponenter och hela produkter för återanvändning. Ett ständigt arbete pågår för att eliminera avfallet, både i produktionen och vid omhändertagandet av förbrukade produkter. är en av de ledande inom branschen när det gäller att minska energianvändningen hos produkt- erna. Längst har vi kommit på kyl- och frysområdet, men även när det gäller tvätt- och diskmaskiner och spisar har det skett rejäla minsk- ningar. Även på produktionssidan har en mycket låg energianvändning per produkt. För produktionen av ett kylskåp åtgår det endast 115–125 kWh. Här kommer alltså, trots de extremt energisnåla produkterna vi producerar , den största energiåtgången att äga rum under användarfasen. Under produktens användningsfas, , kommer energianvändningen att uppgår till ca 5 500 kWh. De exempel vi valt är från den egna branschen, men vi tror att vårt sätt att tänka är tillämpningsbart på ett stort antal branscher. För att en innovation ska få genomslagskraft fordras en väl fungerande tillverk- ningsenhet som kan produktionsanpassa produkten tekniskt och eko- nomiskt. Produkten måste även utvecklas med tanke på de strukturför- ändringar som marknaden kontinuerligt genomgår. Vilka möjligheter ger produkten till expansion och ökade marknadsandelar? Företagets framgång bygger mycket på dess möjlighet att expandera och även på möjligheterna till globalisering. Köpa varor eller funktioner. Dagens traditionella marknad bygger till stor del på ägande, att köpa sin vara och därefter ta ansvar för drift och och underhåll, samt att fondera kapital för framtida nyanskaffning. Produktens ekonomiska livstid är delvis beroende av den produktut- veckling som sker på marknaden. Vi kan här se den snabba utveck- lingen av energisnåla produkter. Kommer framtidens konsumenter att acceptera ägandet i dess nuvarande form eller väljer de att köpa en funktion? Vad ger funktionsförsäljningen för vinster? Det finns vinster för både ekonomi och miljö. Konsumenten/förvaltaren kan i sin upphandling föreskriva ett marknadsrelaterat energianvändningstal med krav på uppdatering allt eftersom nya bättre produkter kommer ut på marknaden. Producenten ser en vinst i att kunna optimera material- och energiresurserna. Användaren får ett känt, fast pris inklusive service och underhåll. Rekonditionering är ett viktigt led i att minimera resursanvändningen och ger också producenten möjlighet att erbjuda en högklassig produkt till ett pris som är lägre än för en nyproducerad. Rekonditionering är aktuell för funtionsförsålda produkter, men även av andra orsaker inbytta produkter som inbyten från återförsäljare, returer från konsumenter, service, transportskador med mera. Den fabriksrekonditionerade produkten genomgår samma drifts- och säkerhetskontroller som en nyproducerad produkt. Produkten registreras därefter enligt de föreskrifter som gäller. Win-win genom samutnyttjande – det flexibla kontoret bytte /98 lokal och tog steget från en traditionell till en flexibel kontorslösning. De främsta drivkrafterna bakom förnyelsen var behov av ökad flexibilitet, ökad effektivitet, framför allt kunskapsöverföring samt miljöhänsyn. Det flexibla kontoret har medfört att vi sparat material och energi med upp till en faktor 6. är ett miljökonsultföretag som expanderat kraftigt. Den traditionella kontorslösningen innebar bland annat ständig brist på kontorsrum och att vi fick flytta ungefär vart Expansionen, ökat behov av samarbete internt och den snabba utvecklingen inom området ställde också större krav på kommunikation internt. Vi insåg att det var dags att söka en ny lösning. Utgångspunkterna för vårt nya kontor. När vi sökte efter nya lokaler hade vi följande utgångspunkter: ·Samarbetet och kunskapsöverföringen skulle öka ·Introduktionen av nyanställda skulle gå fortare ·Lokalerna skulle kunna anpassas efter personalens behov av sam- arbete ·Lokalen skulle ligga centralt och nära kollektiva transportmedel för att minska miljöpåverkan av resor ·Möjlighet att arbeta hemifrån för att minska resandet Det flexibla kontoret. Lösningen blev det flexibla kontoret kombinerat med miljöstyrning av inköps- och kontorsrutiner. Kontoret karaktäriseras av en öppen planlösning där få personer har en fast arbetsplats. Vi har samma yta, , som tidigare men får nu plats för 20 personer i stället för 11, utan att sitta trångt. För att lösningen ska fungera strävar vi efter att minimera pappers- och materialanvändningen på kontoret, vilket också ger miljö- och energivinster. Vi har ett väl utbyggt intranät och genom att ha gemen- samma bokhyllor istället för personliga spar vi utrymme och får även bättre överblick över allt material. Rutinerna för inköp är, liksom kontorsrutinerna, dokumenterade i vårt certifierade miljöledningssystem ISO 14001. Exempel på rutiner är att alla varor (utrustning, möbler, kontorsmaterial, etc) och tjänster (cykelbud, städning, etc) som vi köper är bedömda med avseende på funktion, miljö och ekonomi. Även leverantörerna är bedömda. Plus och minus med det flexibla kontoret. Att jobba i denna form av kontorsmiljö har inneburit en rad vinster för Kemi & Miljö. Genom att lokalen stödjer täta kontakter ökar samarbetet. Informationsutbytet har ökat och introduktionen av nyanställda går snabbare. Genom att arbetssättet kräver god ordning och ger ett snabbt informationsflöde sparar varje anställd arbetstid exempelvis i leta-tid. Genom att lokalerna innehåller fler personer per ytenhet har även energiåtgången för uppvärmning minskat. I lokalerna har vi betydligt färre möbler per person vilket också innebär en besparing av både råmaterial och plats. Till nackdelarna hör att det tar tid att få de anställda att vänja sig vid de nya arbetsformer och planlösningar som är kopplade till det flexibla kontoret. Det tar tid att utveckla och inreda för nya arbetssätt. kallas överhörning och bidrar positivt till intern kommunikation upplevs störande när ljudnivån blir för hög. Att vänja sig vid en ny planlösning och nya arbetsmetoder tog för oss mer än . Tiden är enligt olika bedömare mycket beroende av hur omställningen planeras och förbereds. Win-win effekter på Kemi & Miljö. Utnyttjandet av utrymme i lok- alerna har ökat till det dubbla, vilket har medfört att energiåtgången per anställd har minskat med en faktor 2: Vi är nu 20 anställda på samma yta som tidigare bara räckte för 11 personer. Sammantaget innebär detta en teoretisk besparing för oss på nära i lokalhyra om man jämför med den tidigare kontorslösningen. Vi samutnyttjar litteratur. Litteraturinköpen har minskat med per anställd och år. Antalet hyllmeter per person har minskat med en faktor 6 (per person). Vi saknar mätvärden för många viktiga miljöaspekter från våra gamla lokaler. Vi ser med stort intresse fram emot att kunna redovisa fler nyckeltal framöver. Kemi & Miljö har sett tydliga winwin-effekter av samutnyttjande i det flexibla kontoret. Vi vill här understryka den stora potentialen för miljön, som ligger i om detta arbetssätt sprids till många av kontor. Enligt ett pågående pilotprojekt på KTH (F och N ) är energiåtgång vid uppvärmning av lokaler och resor de i särklass mest betydande miljöaspekterna för tjänsteföretag. av den totala energianvändningen och av den totala elanvändningen i används för lokaler och bostäder (faktahäfte 2021 – vägen till ett hållbart samhälle, 1998). Vi ser fram emot att höra från fler företag som liksom vi har sett vinster för miljö, ekonomi och personal med en faktor 2 eller högre, för exempelvis energiåtgång per anställd och andra winwin-effekter! Vid frågor kontakta: , tel , e-post: Samdistribution av dagligvaror till glesbygd fick i uppdrag av regeringen att inventera och genom pilotprojekt eller på annat sätt söka samordnings- lösningar på lanthandelns distributionsproblem. onsumentverket anlitade därför () som konsult för att genomföra praktiska försök med leveranssamordning av dagligvaror i inland.Arbetet med att organisera och sammanjämka de medverkande leverantörernas distributionslinjer, varuvolymer och krav på leveransfrekvens var emellertid mer tidskrävande än som kunde förutses vid projektets start. Några erfarenheter av den praktiska driften av samdistributionen kunde därför inte redovisas när regeringsuppdraget slutredovisades . I denna uppföljande rapport redovisas det faktiska utfallet efter det att samdistributionen varit i praktisk drift . Erfarenheterna som redovisas avser perioden januari . Det ursprungliga pilotprojektet delades in i tre geografiska områden: ·Glesbygden inom och kommuner, samt Hoting- området inom kommun. ·Det s.k. Blå vägen-paketet inom kommun. ·Sorsele kommun, inkluderande delar av och kommuner. Projektarbetet inriktades huvudsakligen på område 1, men viss drift har även kommit igång inom område 2 och 3. är samdistributionen inom område 1 i praktisk drift med fem deltagande leverantörer. Samtliga grossister/leverantörer inom området av någon storleksordning har erbjudits att delta. Medverkande i projektet är från starten: ·Scan , inkl. Storkök ·KIAB (grossist till servicehandeln) ·Strandbolaget, inkl. och Zeunerts bryggerier (grossist till rest & storkök) Effekt av utvidgning med flera deltagare. Så som området ser ut geografiskt, med en framköringssträcka till inlandskommunernas centralorter på och ytterligare ren glesbygd, är värdet av att delta lite olika för ytterligare tänkbara företag. Med de företag som deltar i samdistributionen, och med den utökning av transportvolymen som kan förväntas, har en optimal fyllnadsgrad uppnåtts för de ekipage som trafikerar det s.k. framköringsledet till kommunernas centralorter. Däremot skulle det betyda besparingar för alla om fler deltog i distributionen till den rena glesbygden väster om fjällkommunernas centralorter. Där är det svårt att nå optimal fyllnadsgrad och där finns det också möjlighet att gå över till större fordon om det skulle behövas. Ett alternativ skulle kunna vara att de stora dagligvaruleverantörerna, som inte deltar i samdistributionen, fortsätter att leverera de stora, torra volymerna med egna fordon i hela området, men förlägger färskvaror och kompletteringsleveranser till samdistributionen. Det skulle bidra till höjd servicenivå och sänkta kostnader för alla. Normalt levereras dagligvarorna i fordon med separata temperaturzoner ( fryst, kylt och tempererat). När de levererade kvanti- teterna är stora kan man uppnå hög fyllnadsgrad trots att lasten delas upp i flera zoner. I glesbygden där kundunderlaget är litet är det däre- mot omöjligt att uppnå hög fyllnadsgrad med skilda temperaturzoner. Transporterna sker därför genomgående med ett enda, kylt lastut- rymme. Djupfrysta produkter levereras i s.k. fryscontainrar och köld- känsliga produkter som t.ex. frukt och grönt levereras i skyddande omslag. Alltsammans i samma kylda utrymme. Det ställer stora krav på att leverantörerna levererar sina frysta produkter frysta med god marginal. Det ställer också stora krav på chaufförerna. måste man skydda frukt och grönt och drycker från kyla och måste man se upp med att man inte får in för mycket varmluft när man lastar ut. Ett krav är att samtliga fordon skall vara försedda med utrustning för temperaturregistrering som medger registrering per tidsenhet. Temperaturregistreringen kontrolleras fortlöpande och har det inte registrerats några felaktiga leveranser, med två undantag. Det går inte att i det här systemet garantera glass (som börjar tina redan vid - ) och hamburgerbröd som visar tecken på att mjukna. Samdistribution har medfört stora förändringar av både trafiken och leverantörernas produktions- och leveransdagar. De leverantörer som deltar i samdistributionen har dessutom ökat sin försäljning och det är därför svårt att med precision beräkna det ekonomiska utfallet. Det säkraste sättet är att ange transportkostnaden i procent av levererat varuvärde. Därmed fångar man upp de flesta förändringar på ett acceptabelt sätt. I pilotprojektet beräknades att transportkostnaderna skulle minska från ursprungliga 8–till av varuvärdet, vilket skulle innebära en besparing på ca . Vid mätningen av verkliga vikter och volymer extrapolerades en årlig bas på noga räknat . Det gällande avtalet, som medger en förändring på +/-utan omförhandling av ersättningen, kostar på årsbasis för hela område 1. Detta motsvarar per kg eller av varuvärdet. Det innebär att samdistributionen har medfört en dryg halvering av de rena transportkostnaderna. Därmed har transportkostnaderna i det aktuella extrema glesbygdsområdet kunnat sänkas till samma nivå som gäller för landsbygd/glesbygd generellt. Gjorda analyser av varuflöden och transportalternativ visar med stor säkerhet att det inte går att transportera de aktuella mängderna varor till glesbygden i område 1 till lägre kostnad med tre leveranser i den rena glesbygden och med nuvarande servicenivå. I samband med starten beräknades vilka miljövinster som samdistributionen skulle medföra. En jämförelse mellan tidigare enskilda transportsträckor och transportsträckan inom samdistributionen tydde på en minskning av antalet transportkilometrar . Man kunde dessutom anta att minskningen över tiden skulle gå mot , eftersom de volymer som inordnats i sam- distribution skulle komma att lämna tomrum (dålig fyllnadsgrad) efter sig i de transporter man tidigare utnyttjat. Dessa transporter skulle därför bli föremål för rationaliseringar. En omläggning av leveranserna ägde rum vilken innebar en liten ökning av antalet transportkilometrar, men å andra sidan har volymerna ökat. Man kan därför anta att den minskning med ca en tredjedel som vi tidigare konstaterat i stort sett består. Allt eftersom tiden går och större volymer adderas till samdistributionen blir det emellertid allt svårare att definiera vilken tidigare sammanlagd transportsträcka som man skall mäta mot. Win-win genom återvinning av elektronik Elektronikåtervinning bygger på tre huvudprinciper: ·Att återföra så mycket material som möjligt som ny råvara ·Att lyfta ut så mycket som möjligt av miljö- och hälsofarliga ämnen ur kretsloppet ·Att återföra så mycket kunskap som möjligt till producenterna för deras utveckling av nya, alltmer miljöanpassade produkter Elektronikåtervinning har förekommit under tjugotalet år och det som var det ursprungliga syftet var just att återföra värdefulla material i nya råvaror. Återvinningen var rent affärsmässig. Ägaren till utrustningen sålde den till en skrothandlare som i sin tur plockade ut de kretskort, kablar mm som kunde säljas med vinst. En viss del uppenbart miljö- farliga komponenter demonterades också och omhändertogs. Grunden till elektronikåtervinningen var sålunda att återvinna och återanvända värdefulla råvaror, något som återvinningsindustrin ju alltid gjort och som den har sin grund i, även om det inte då kallades återvinning utan skrotning. Väl att märka är att skrot inte är skräp. Vinnare i denna process var såväl ägaren som skrotaren, men också miljön. Att återföra råvaror, det må sedan gälla guld, järn eller aluminium, kräver som vi alla vet långt lägre resursuttag av såväl som energi än framställning av jungfruliga råvaror. Varor som faror. första år gick elektronikåter- vinningen in i en ny fas. Från att tidigare ha tagit hand om stora maskiner med mycket värdefulla material, började återvinnaren nu ta emot små högvolymprodukter. Terminalen och PCn hade under 1980- talet fört ut datakraften på i stort sett varje skrivbord. skulle de tas om hand. Till en början gick de direkt till fragmentering eller deponi, men undersökningar visade att de innehöll en rad ämnen som borde tas om hand på ett mer kvalificerat sätt. publicerade Varor som faror (Ds 1992:58), där producentansvar för elektr(on)iska produkter var en viktig nyhet. Att producentansvar ännu inte är en verklighet för dessa produkter känner vi alla till. Detta har dock inte hindrat ett antal producenter att ta på sig ett frivilligt producentansvar och inte minst viktigt, ett flertal ansvarsfulla användare har valt att lämna sina slutanvända (end-of-life) produkter till de seriösa elektronikåtervinnare som erbjuder dem sina tjänster. har också allt fler kommuner börjat att erbjuda sina kommuninnevånare att få lämna sina gamla elektronik- produkter på återvinningsstationerna för att sedan antingen i egen regi skrota materialet eller lämna det till någon etablerad elektronik- återvinnare. Återvinnarna tar och får betalt. har elektronikens innehåll av hälso- och miljöfarliga ämnen omvärderats. Det tydligaste exemplet torde vara de bromerade flamskyddsmedlen PBB och PBDE, som ju uppmärksammades av Kemikalieinspektionen och för vilka man nu diskuterar ett förbud nationellt och internationellt. De stora seriösa producenterna har redan fasat ut de additiva bromerade flamskyddsmedlen och elektronikåtervinnarna har inte fört dem vidare till återvinning/åter- användning, utan skickat plasten till destruktion med energiutvinning.