sou · GOB311d1 · 2001-01-01 00:00:00 — När en koncern bryter ut en funktion, t.ex. sin likviditetsförvaltning (cash management), ur övrig verksamhet och koncentrerar denna till en plats innebär det både en specialisering och en koncentration. En konsekvens av de utvecklingstendenser som har beskrivits är att de finansiella företagen utsätts för en ökad konkurrens. Det leder i sin tur till en kraftig strukturomvandling. Denna strukturomvandling har åt- minstone två dimensioner. Dels är strukturomvandlingen inom den finan- siella sektorn själv dramatisk med samarbeten, konkurrens, fusioner och branchglidning.8 Här har vi förmodligen bara sett början. Dels innebär strukturomvandlingen i den reala sektorn stora affärsmöjligheter för den finansiella sektorn, eftersom strukturomvandlingen oftast innebär för- ändrad struktur på företagens finansiering och på deras efterfrågan på andra finansiella tjänster. Effekterna varierar också mellan olika segment av den finansiella sektorn. Eftersom hushållen och de små företagen generellt sett är sämre informerade och mindre rörliga blir konsekvenserna mindre omfattande för tjänster som vänder sig till dessa kategorier än för tjänster som vän- der sig till storföretagen. Konkurrenstrycket är mindre än på den före- tagsmarknaden. Traditionell bankutlåning bygger mycket på hantering av s.k. asymmetrisk information och därför kommer den lokala anknyt- ningen även att vara stark. En del av värdepappershandeln är å andra sidan redan nu så internationell att den har förlorat en stor del av sin lokala prägel. Handeln med de riktigt stora likvida värdepapperen kommer förmodligen att utsättas för en ännu hårdare internationell kon- kurrens medan detta i mindre grad gäller för mer nationellt orienterade värdepapper. 8 Se t.ex. Lybeck (2000) Den svenska finansiella sektorns utveckling i mo- dern tid och Boot (2000) Consolidation and Strategic Positioning in Ban- king with Implications for . Drivkrafter och trender 123 De utvecklingstendenser som diskuterats påverkar bl.a. sparandet, konkurrensen, riskprissättning, lokaliseringsbeslut, tjänsteutbudet, nya aktörer, distributionskanalerna, ägandet samt regler och tillsyn. 6.3.1Ökat och ändrat sparande Utvecklingen pekar på att sparandet ökar . Det finns flera orsaker till detta. Den demografiska utvecklingen gör att vi får fler personer i de sparande åldrarna. Pensionssystemen blir i mind- re utsträckning fördelningssystem och i ökad utsträckning premie- reservsystem, dvs. sparandet får en ökande betydelse. Ytterligare en or- sak är förändringarna på arbetsmarknaden, där livslånga anställningar blir allt sällsyntare. Sannolikt är risken att, åtminstone kortvarigt, bli ar- betslös och därmed få avsevärt lägre inkomster större . Detta föranleder ett större behov av buffert, varför sparandet troligen ökar även av detta skäl. Oavsett hur detta ökade sparande hanteras, innebär det växande af- färsmöjligheter för den finansiella sektorn att förvalta detta kapital. Det är därför naturligt att de finansiella företagens intresse för kapital- förvaltning har ökat . De demografiska prognoserna pe- kar också på en ökad livslängd och långsiktigt allt fler pensionärer. Ef- tersom det är pensionärerna som är de kapitalstarka individerna blir des- sa speciellt intressanta för kapitalförvaltarna. har sparandet som bankinlåning tydligt mins- kat medan sparandet i aktier och fonder ökat. Drivkraften är att spararna får en högre avkastning än på traditionell bankinlåning. Det förändrade sparbeteendet medför också att bankerna får mindre finansiering via bil- lig inlåning från hushållssektorn. När konkurrensen om dessa kunder ökar och hushåll och företag får fler alternativa placeringsformer torde bankernas kostnad för inlåningen stiga. Å andra sidan finns det mycket större möjligheter att finansiera sig via marknaderna varför ef- fekten på upplåningskostnaderna inte behöver bli så stora. Dessutom blir bankernas verksamhet som sker utanför balansräkningen allt betydelse- fullare. Det gör att en mindre andel av tjänsterna blir kapitalintensiva. Alla dessa förändringar påverkar räntan. Effekterna är dock motverkan- de. som efterfrågan på kapitalet intensifieras ökar också spa- randet och därmed utbudet av kapital. Därför är effekten på priset på kapital, räntan, osäker. En annan effekt av det förändrade sparbeteendet är att en allt större del av förmögenheten finns i marknadsnoterade värdepapper. I den mån den finansiella förmögenheten påverkar den reala konsumtionen finns det en risk att konjunktursvängningarna förstärks av varierande tillgångs- 124 Drivkrafter och trender Ytterligare en effekt är att de institutionella placerarna blir allt viktigare på värdepappersmarknaderna. Hur ska de allt viktigare institu- aktörerna ska fylla sin roll som stora ägare? Det finns en risk att behovet av långsiktiga och starka ägare blir svårare att uppfylla i en värld där ägandet domineras av fonder som förvaltar andras medel och som utvärderas på månatlig basis. Det kapital som är berett att ta lång- siktiga risker kan därigenom möjligen begränsas. Ett flertal av den utvecklingstendenser som har diskuterats pekar på att konkurrens ökar, både nationellt och internationellt. Det gäller både fi- nansiella och icke-finansiella företag. För många finansiella företag är förändringen extra stor eftersom man tidigare levde under ett reglerings- skydd. Från att ha varit en sluten, skyddad och i stort sett nationell sek- tor hårdnar konkurrensen . Den ökade konkurrensen visar sig på många olika sätt. En internationell priskonkurrens är tydlig för många standardiserade va- ror, t.ex. CD-skivor, böcker och bilar. Internationella prisskillnader på dessa varor har minskat över tiden, även om utjämningen inte är total. EMU förstärker denna trend. Den finansiella sektorn producerar också till betydande del standardiserade tjänster. Priskonkurrensen på finansi- ella tjänster är därför hård och kommer troligen att hårdna ytterligare. För kunderna betyder den ökade konkurrensen att tillgången på finan- siella tjänster ökar och att priserna på dessa tjänster pressas. För en ak- tiekund på Stockholmsbörsen är det t.ex. möjligt att handla till en transaktionskostnad, courtage, som bara är en fjärdedel av vad den var . Få branscher har upplevt en så revolutionerande av- giftssänkning. Detta har i stor omfattning blivit möjligt genom att nya aktörer och nya distributionsformer (internethandel) har blivit möjliga. har kunderna både fler mäklare och fler tjänster att välja på . Andra exempel på denna priskonkurrens via nya aktörer är Euro- peloan och Blockbid. Dessa har kraftigt reducerar det administrativa på- slag som traditionella bokreditföretag använder. Detta pekar på att ökad konkurrens tillsammans med avregleringar och ny teknik öppnar stora möjligheter för nya aktörer och resulterar i lägre priser för kunderna. Graden av prisutjämning varierar dock mellan olika varor och tjäns- ter eftersom ett antal trögheter gör att utjämningen tar tid och aldrig blir Drivkrafter och trender 125 Trögheterna är inte nya eller starkare än tidigare men de krafter som verkar för ökad priskonkurrens har förstärkts. Ökad konkurrens om kunder För de finansiella företagen är den ökade konkurrensen tveeggad. Nya möjligheter öppnar sig men även nya hot. Det blir svårare att behålla kunder, anskaffa kapital och rekrytera medarbetare. ökar möj- ligheterna att värva nya kunder genom marknadsföring, service och pris- konkurrens, att sänka kapitalkostnaden via alternativa upplåningsformer och att rekrytera kompetent personal. Därutöver underlättas en struktur- omvandling inom sektorn där ineffektiva strukturer försvinner och nya, mer effektiva, tillkommer. Konkurrensen om kunderna ökar inom många produktsegment. Trycket från konkurrenter och från nya aktörer och distributionsformer gör att kunderna i större omfattning jämför priser och villkor. Den ökade specialiseringen leder också till att ett antal tjänster får karaktären av stapelvaror. Resultatet av detta blir troligen tvåfalt. Förutom att konkur- rensen och därmed prispressen ökar, leder det till ökad produkt- differentiering, där företagen försöker profilera sig och sina tjänster, för att knyta kunderna närmare. Att ha tillgång till en stor kundbas får stor betydelse. Marknadsföringen och varumärket blir också allt viktigare. Det blir även lättare för företagen att gå ut med riktade erbjudanden. Ytterligare en effekt är att distinktionen mellan olika kundkategorier, t.ex. institutionella kunder, välbärgade privatkunder och småkunder, blir tydligare. Konkurrensen om medarbetarna kommer också att intensifieras. Att rekrytera personal med relevant utbildning kommer att bli allt viktigare. Ett resultat torde bli att lönerna för allt större grupper och i allt större omfattning blir individanpassade, snarare än kollektivt avtalade. Vidare blir satsningar på utbildning extra betydelsefulla ur konkurrenshänse- ende. Ökad konkurrens om kapital Den ökade konkurrensen leder också till att de riskjusterade kapital- kostnaderna för olika företag i världen utjämnas. Även om det fort- farande finns stora skillnader i dessa kapitalkostnader p.g.a. trögheter och skatter verkar globaliseringen för att utjämna dem. Hur snabbt och till vilken gräns utjämningen av kapitalkostnaderna kommer att gå är 126 Drivkrafter och trender För att förstå effekten är det av intresse att se vad ekonomisk teo- ri säger. I teorin leder globaliseringen till att skillnaderna i förväntad avkast- ning mellan finansiella tillgångar med lika risk i olika länder minskar. I förlängningen betyder det att alla investeringar konkurrerar om samma kapital. På en fullständigt integrerad marknad blir därför marginal- kostnaden för två lika riskfyllda investeringar densamma, oavsett var de genomförs. En konsekvens är att företagens (riskjusterade) kapital- kostnad tenderar att utjämnas internationellt. Därigenom kommer i första hand de ur global synvinkel lönsammaste investeringarna att för- verkligas. Detta är inte fallet på en segmenterad kapitalmarknad där vis- sa konkurrenskraftiga investeringar inte blir av medan andra mindre lön- samma investeringar realiseras. Eftersom den nationella och regionala "inlåsningen" av kapitalet försvinner, leder globaliseringen enligt teorin till att fler lönsamma investeringar förverkligas. När fördelningen, eller allokeringen, av kapital och risk i den globala ekonomin blir effektivare sjunker kapitalkostnaden generellt sett. Å and- ra sidan är det troligt att kapitalkostnaderna i större omfattning kommer att ta hänsyn till risk varför kostnaden för kapital mycket väl kan variera med risken mer än vad det gör . Ett troligt scenario är därför att skillnaderna i kapitalkostnad kommer att öka som den genomsnittliga nivån sjunker. För det enskilda företaget kan det in- nebära både högre och lägre kapitalkostnader. För ekonomin som helhet är följden att investeringarna och därmed tillväxten stimuleras både via en bättre fördelning av det existerande kapitalet och via en lägre generell kapitalkostnad. Ökad konkurrens på arbetsmarknaden Även på arbetsmarknaden hårdnar konkurrensen. är det framför allt de mest välutbildade akademikerna som har visat en större rörlighet. Det handlar inte om många enskilda individer, men de är desto viktigare för utvecklingen av finanssektorns konkurrenskraft. Speciellt är det de, för sektorn vitala, nyutexaminerade akademiska ekonomerna som flyttar, som inflödet av utländska nyutexaminerade är begränsat. Det återstår ännu att se om dessa unga utflyttade kommer tillbaka med ut- ökade erfarenheter eller om de stannar utomlands. En successiv interna- tionell utjämning av lönenivåer (efter skatt) och andra anställ- ningsförmåner är under alla förhållanden trolig. Det finns anledning att tro att dessa anpassningar ökar kostnaderna för de finansiella företagen i . Med tanke på svårigheterna att rekrytera utländska medarbetare till är det också viktigt att ha en inhemsk konkurrenskraftig ut- Drivkrafter och trender 127 bildning av akademiska ekonomer och andra medarbetare som den finan- siella sektorn efterfrågar. Det omvandlingstryck som konkurrensen leder till varierar mellan olika produkter. har konkurrenstrycket inte slagit igenom fullt ut inom alla segment. För fysiska varor innebär bl.a. stordriftsfördelar transportkostnader, tradition och informationssvårigheter att prisutjäm- ningen begränsas. För finansiella tjänster är det dessutom transaktions- kostnader och asymmetrisk information som hindrar en perfekt prisut- jämning. Den viktigaste trögheten är dock förmodligen mental. Det tar tid att vänja kunder vid nya tänkesätt. För finansiella företag hämmar kundernas bristande förtroende för nya och okända aktörer också utvecklingen mot mer konkurrens. Det tar tid att bygga upp förtroende för nya och utländska aktörer. Detta syns tydligast inom de sektorer som har de största stordriftsfördelarna eller den största lokala anknytningen. Ett exempel är den mycket dominerande ställning som de fyra storbankerna har i . Tillgången till ett dist- ributionsnät och problemet att hantera den asymmetriska information som uppkommer när ett företag söker lån för en investering är andra faktorer som gör att kreditgivningen till små och medelstora företag är mindre konkurrensutsatt än t.ex. kreditgivningen till de riktigt stora fö- retagen. Den tekniska utvecklingen omformar dock hela kostnadsstrukturen vilket förändrar företagens möjliga strategier. Detta öppnar för helt nya lösningar, för nya aktörer och därmed nya vägar för struktur- omvandlingen. Ett tydligt exempel på detta är datoriseringen som för- ändrar relationen mellan fasta och rörliga kostnader på så vitt skilda om- råden som bl.a. börshandel, betalningssystem, sparande. Kostnaden för transaktioner via en telefon eller internetbank är t.ex. bara bråkdelen av motsvarande kostnad via kontorsnätet. Dessutom medför internet att distributions- och informationskostnaderna avtar vilket gör att nätverk- skostnaderna minskar. Det blir lättare och billigare både att söka efter information och att distribuera nya tjänster. Detta är viktiga drivkrafter som reducerar betydelsen av en del av de trögheter som har präglat strukturomvandlingen i sektorn. kommer vissa stor- driftsfördelar alltid att finnas och därför kommer troligen en del av de underliggande koncentrationstendenserna att kvarstå, även om de kan ta sig delvis nya uttryck. 128 Drivkrafter och trender har förståelsen ökat för att priser i större ut- sträckning avspeglar olika risker. Möjligheterna att aktivt handla i risk via derivatmarknaderna har funnits . Fram till var också bankernas kreditbeslut i princip en fråga om att bevilja eller inte bevilja. Blev krediten beviljad fick i stort sett alla samma ränta. sker en viss differentiering i räntesättningen efter risk. Finansiella priser reflekterar därför större omfattning olika risker. finns dock mycket att göra för att förbättra prissättningen av risk. Det finns många olika finansiella risker. En typ av risk är marknads- risker. Dessa är förhållandevis lätta att prissätta eftersom det finns fi- nansiella instrument, i form av olika derivatprodukter, som direkt pris- sätter dessa risker. Många aktörer, bl.a. finansiella institutioner använ- der aktivt marknaderna för att minska sin riskexponering i valutor, rän- tor m.m. Här har utvecklingen kommit relativt långt. När det gäller kre- ditrisker är situationen inte lika lätt. Dessa är naturligt nog besvärligare att uppskatta och därför per definition svårare att prissätta. Bankernas har intensifierat utvecklingen av kreditriskmodeller. Detta är ett mycket viktigt arbete, eftersom okontrollerade kreditrisker kan få dramatiska samhällsekonomiska konsekvenser, vilket blev tydligt under bankkrisen. Trenden är klar. Risk får större genomslag i prissätt- ningen av finansiella tillgångar. har den internationella rörligheten både vad gäller finan- siella funktioner och personal ökat. Även själva produktionen av vissa avancerade finansiella tjänster, t.ex. aktieanalyser och värdepappers- handel, är i ökande grad flyttbar. Visserligen kan det vara svårt att ändra ett finansiellt företags juridiska hemvist, men själva pro- duktionen behöver inte nödvändigtvis ske där den juridiska hemvisten finns. Ett exempel på denna rörlighet är att bankerna har avvecklat många av sina tradingrum och koncentrerat denna handel till ett fåtal ställen för att skära i kostnaderna. Den ökade rörligheten förstärks av internationaliseringen och EMU. Fram tills var den naturliga indelningen av finansiella portföljer geografisk. Mäklarnas analysfunktioner var därför geografiskt indelade. När de nationella särdragen försvinner, fördelas en allt större del av mäklarnas analyskompetens efter branscher i stället för efter geografi. Detta leder till en kraftig strukturomvandling av analysfunktionen. Drivkrafter och trender 129 den mot ökad koncentration av analytiker till ett fåtal platser i världen är tydlig. Eftersom den svenska marknaden är internationellt sett liten är detta ett potentiellt hot mot den svenska finansiella sektorn. Det blir mot denna bakgrund viktigt att en hög kvalitativ och internationellt konkur- renskraftig analyskompetens skapas inom vissa sektorer, t.ex. telekom- munikation, bioteknik och skog. Även andra funktioner som t.ex. kapi- talförvaltning och investment banking påverkas av denna geografisk koncentration. kan möjligen den tekniska utvecklingen medföra att bety- delsen av avstånd minskar. I allt större omfattning kan flera personer in- om ett företag men lokaliserade på olika ställen producera gemensamma tjänster gentemot kunderna. Internationella konsultbolag använder t.ex. ofta personal från flera olika länder i samma projekt utan att de fysiskt sett är närvarande. Denna virtualisering av produktionen av finansiella tjänster blir troligen allt vanligare . Frågan är då var denna gemensamma tjänst är producerad. En annan fråga är vad som styr lo- kaliseringen av personalen. En mer utförlig diskussion av dessa geogra- fiska aspekter finns i kapitel 7. Utvecklingen av nya finansiella tjänster är också en tydlig trend. Aktie- indexobligationer är ett exempel på denna produktutveckling. Bildandet av EMU förstärker detta. Utbudet av finansiella tjänster i för- ändras. Vi ser redan nu t.ex. framväxten av en livaktig europeisk mark- nad för företagsobligationer. Detta gör det möjligt för svenska företag att finna ny och billigare finansiering. Dessutom ger det placerare nya fi- nansiella investeringsalternativ. förändrar detta kraven på de finansiella mellanhänderna och funktionen som rådgivare vid emissioner kan tänkas öka i betydelse. När antalet finansiella tjänster ökar får individer och företag större möjligheter att genom olika transaktioner uppnå önskad finansiell posi- tion. På detta sätt blir marknaderna mer kompletta och hushåll och fö- retag kan i ökad utsträckning hantera finansiella risker och möjligheter. Allt fler finansiella tjänster handlas också aktivt på marknader. Det gör att alla aktörer i ekonomin får en bättre uppfattning om priser på olika finansiella tillgångar och risker. Därmed minskar risken att fatta felaktiga finansiella beslut. Marknadernas signalsystem fungerar allt bättre. Felaktiga beslut kan därför snabbare korrigeras med mindre sam- hällsekonomiska kostnader som följd. En annan form av produktutveckling är själva paketeringen av de fi- nansiella tjänsterna. Den ökade specialiseringen gör att fler special- 130 Drivkrafter och trender produkter blir tillgängliga. Som ett svar på detta och för att knyta kun- derna till sig kommer de stora finansiella företagen i ökad omfattning att kombinera olika tjänster i produktmixer. Alla förmånskundskoncept bygger också på att olika finansiella tjänster paketeras på ett nytt sätt och säljaren därigenom knyter kunderna närmare till sig. inne- bär denna typ av kombinationserbjudanden ofta att genomlysningen för kunderna försämras. Det blir svårare att identifiera olika tjänsters pris. ger detta ett ökat utrymme för mäklare och andra nya mellan- händer att komma in och skapa egna kombinationer av existerande tjänster. Kontrollen av distributionsledet blir därför allt viktigare samti- digt som den tekniska utvecklingen innebär kraftigt förändrade möjlig- heter i distributionen av finansiella tjänster. Branschglidningen innebär att tidigare etablerade gränser mellan olika finansiella delbranscher suddas ut och att aktörer från traditionellt olika sektorer erbjuder tjänster. Intressant blir inte vem som erbjuder tjänsten utan själva tjänsten som sådan. Förändringarna sker på flera plan, både på produktnivå och på organisatorisk nivå. Den tidigare mycket tydliga uppdelningen i bank- respektive försäkringsverksamhet har redan sud- dats ut. Det nya statliga pensionssystemet innehåller en premiereserv som närmast är att betrakta som sparande. börjar bankerna kombinera sparandetjänster med vissa försäkringsinslag. Hypotekslån med räntetak, där själva räntetaket innebär en försäkring mot stigande räntor, är ett exempel på att olika finansiella tjänster kombineras och att den tidigare gränsdragningen blir artificiell. Bankerna var drivande i ut- vecklingen mot fondförsäkringar. S-E-bankens fusion med är det mest slående svenska exemplet på den organisatoriska branschglidningen. Flera av nischbankerna har också växt fram ur för- säkringsbolagen Ytterligare en aspekt på branschglidningen är att anonyma värde- pappersmarknader i flera fall övertar kreditfunktioner från bankerna. Den amerikanska marknaden för junk bonds kan ses som ett alternativt sätt för mindre företag att finansiera sig. Trenden mot värde- papperisering är ytterligare ett exempel på de anonyma marknadernas ökande roll. En helt annan form av branschglidning är den förändrade roll som de finansiella institutionerna får. Det innebär en genomgripande funktionell överföring i och med att en del funktioner övertas av kunderna själva, andra av nya mellanhänder och bara en del blir kvar i de traditionella fi- nansföretagen. Det är framför allt den tekniska utvecklingen som gör det Drivkrafter och trender 131 möjligt för kunderna att i större utsträckning överta vissa funktioner från de finansiella företagen. Ett exempel på detta är när större icke- finansiella koncerner hanterar sin likviditet inom den egna organisatio- nen. Ett annat exempel är när kunder betalar räkningar via internet eller e-giro. På detta sätt lyfts ett antal mer standardiserade tjänster bort från den finansiella sektorn och övertas av kunderna själva. De finansiella in- stitutionernas bidrag blir möjligen att i större utsträckning å ena sidan sälja system för dessa standardiserade tjänster och å andra sidan ge råd- givning för mer speciella tjänster. Många finansiella företags intäktsbas övergår därför från transaktionsbaserade till provisionsbaserade tjänster. Finanssektorns tre huvudfunktioner har alla med förmedling att göra: förmedling av betalningar, kapital och risk mellan olika intressenter i ekonomin. Den finansiella sektorn fungerar som mellanhand i dessa olika transaktioner. Den tekniska utvecklingen och den stigande speci- aliseringen medför i många fall nya möjligheter i dessa förmedlings- tjänster, både mellan de finansiella företagen sinsemellan, mellan finan- siella företag och slutkunder men även mellan slutkunderna direkt. Den nya tekniken och distributionskanalerna påskyndar struktur- omvandlingen på flera sätt. Det ger möjligheter för nya företag att hitta olika specialnischer med nya funktioner och nya marknader, t.ex. låg- prismäklare. Det ger också existerande företag nya sätt att konkurrera inom ramen för den traditionella verksamheten, t.ex. i form av internet banking. Möjligheterna till riktad reklam förstoras, och därmed möjlig- heterna att nå olika specialnischer av kunder. Internet, och andra elektroniska kommunikationsmedel spelar en stor och växande roll i utvecklingen mot nya distributionskanaler.