sou · GOB391d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Projektet har utveck- lats i samverkan med Folkhälsoprogrammets HKB-arbete. Idén med välfärdsbokslut grundar sig på utgångspunkt att folk- hälsoarbete är en investering i social utveckling.7 Kommunernas insat- ser är direkt inriktade på att bidra till medborgarnas välfärd. Ett väl- färdsbokslut är en beskrivning och analys av en verksamhets utfall i ett välfärdsperspektiv. Bokslutet är primärt ett underlag för politikernas val av åtgärder för att påverka och styra verksamheten i önskvärd rikt- ning. Mervärdet i ett välfärdsbokslut är att utveckla välfärdsmått som kompletterar de ekonomiska måtten i boksluten och integrera dem i den kommunala budget- och beslutsprocessen. Syftet med projektet är att ge folkhälsofrågorna en ökad politisk legitimitet och att skapa en struktur i kommunernas ambitioner att främja befolkningens hälsa och välbefinnande. Detta för att öka med- vetenheten i kommunerna om vilka hälsoeffekter olika politiska beslut får för folkhälsan. Syftet är också att erhålla ett redskap för att bättre kunna styra den kommunala verksamheten så att den bidrar till att utjämna hälsoskillnader. I projektet utvecklas och implementeras nya metoder och arbetsformer i det reguljära arbetet samt förstärkt kunskap om budgetuppföljning, bokslut och årsredovisning. Genom lokala väl- färdsbokslut kan folkhälsofrågorna tydliggöras. Lokala välfärdsbokslut är bl.a. inspirerat av gröna nyckeltal8 och andra befintliga styrmedel för verksamhet. har bedrivit ett projekt i samarbetet med ansvariga för miljöredovisningen i 15 kommuner för att utveckla gröna nyckeltal i ett komparativt perspektiv. Syftet med projektet har dels varit att utveckla och definiera ett antal nyckeltal, dels att bidra till en fortsatt process att utveckla gröna nyckeltal som ett instrument för att 6Avsnittet bygger på , och . Investing in Health. Gröna nyckeltal i miljö- redovisning. Betänkande från Miljövårdsberedningen. 710 Välfärdsbokslut och HKB fokusera på frågor som bl.a. rör miljöarbete och resursförbrukning i enskilda kommuner. För kommunen som geografiskt område finns nyckeltal för t.ex. biologisk mångfald, luft och energi.9 I den modell som utvecklats i projektet lokala välfärdsbokslut beskrivs välfärden utifrån 13 komponenter som har betydelse för häl- san. Komponenterna uttrycks i sin tur i ett 60-tal mätbara nyckeltal och indikatorer som skall vara möjliga för kommunen att påverka. Stöd för hälsosamma levnadsvanor Tillgång till kunskap och utbildning Tillgång till rekreation och kultur Boende, närservice och omgivande miljö Tillgång till vård och omsorg Tillgång till meningsfull sysselsättning Framtidstro, mål och mening Nyckeltalen/indikatorerna i projektet lokala välfärdsbokslut har valts för att beskriva trender, om utvecklingen pekar på en förbättring, en försämring eller en oförändrad situation. Nyckeltalen blir således mått på hur man lyckats jämfört med uppsatta mål. Talen kan användas som beslutsunderlag för att t.ex. bedöma framtida resursfördelning samt i verksamhetsrevisioner. Nyckeltal används ofta för att jämföra utveck- lingen i den egna kommunen eller med andra kommuner. Flertalet nyckeltal i välfärdsbokslutet kan följas upp och mätas . För andra kan uppföljning ske vart tredje eller . Exempel på sådana är uppgifter som mäts genom befolkningsenkäter. För att nyckeltalen skall kunna användas i praktiken ställer modellen för lokala välfärdsbokslut upp vissa krav. Nyckeltalen bör vara mät- bara, enkla, realistiska, tydliga. Dessutom bör antalet nyckeltal inte vara för omfattande. Gröna nyckeltal – en metod för att jämföra kommuner. Välfärdsbokslut och HKB 711 Modellen för lokala välfärdsbokslut utgår från att vissa kriterier för nyckeltal bör vara uppfyllda såsom Ett nyckeltal skall kunna tillämpas i den kommunala styrnings- och planeringsprocessen. Förhållanden som nyckeltalen återspeglar skall vara möjliga att påverka genom direkta och eller indirekta kommunala åtgärder och i tillräckligt god tid för att kunna påverka utvecklingen. Såväl kvantitativa och kvalitativa data skall kunna tas fram med rimlig ansträngning och inom kommunens utredningskapacitet. Nyckeltal skall redovisas så att de tydligt visar skillnader i förhål- landen som påverkar välfärden och därmed hälsan, mellan t.ex. olika befolkningsgrupper och mellan olika kommundelar och utgöra underlag för att bidra till ökad jämlikhet i hälsa. Nyckeltalen skall spegla folkhälso- och välfärdsutvecklingen på lokal nivå. I modellen för lokala välfärdsbokslut har ett viktigt kriterium varit att nyckeltalen skall vara så åtgärdsnära som möjligt.10 Att kontinuerligt uppdatera och utvärdera nyckeltalen är en viktig förutsättning för att nyckeltalen och indikatorerna skall kunna förbättras och bevara sin aktualitet. Vid valet av vilka nyckeltal som skall ingå i ett välfärdsbokslut är det enligt modellen för lokala välfärdsbokslut väsentligt att klargöra avsikten med valda nyckeltal och indikatorer. Vidare är det viktigt att vid val av tal utgå ifrån behovet av information och inte vilket statistik som finns tillgänglig. Välfärdens och hälsans utveckling ser olika ut för olika grupper i befolkningen. För att få en tydlig belysning av hälsoskillnaderna i befolkningen redovisas nyckeltalen i olika grupperingar t.ex. ålders- grupper, kön, socioekonomiska variabler, målgrupper såsom etniska grupper, ensamstående föräldrar. Nyckeltalen kan redovisas per kom- mun och kommundel. Välfärdsbokslut är ett aktivt verktyg som är kopplat till ordinarie budget- och bokslutsprocessen till skillnad mot t.ex. en lokal folkhälsorapport som redovisar förhållanden . 10 Med åtgärdsnära menas att kommunerna har ett direkt inflytande på eller att kommunen har stora möjligheter att påverka den organisation eller myndighet som har ansvaret för den verksamheten och därmed kan påverka utvecklingen. 712 Välfärdsbokslut och HKB har förutom de sju projektkommunerna även kommu- nerna , och fattat beslut om att påbörja välfärdsbokslut. Mot bakgrund av att välfärdsbokslutet skall utgå ifrån lokala förutsättningar har arbetet i de sju projektkommunerna utveck- lats på skilda sätt. Samtliga kommuner anser dock att arbetet med väl- färdsbokslut varit en utmaning med vissa svårigheter men har framför allt bidragit till kunskap. Intresset och stödet från den egna kommunens politiker och tjänstemän har i flertalet kommuner blivit starkare. 24.3Hälsokonsekvensbeskrivningar/bedöm- ningar Kommittén har i flera sammanhang, bl.a. i (SOU 1998:43) uttalat sig om vikten av att använda HKB i folkhälsoarbetet. Flertalet beslut i kommuner, landsting och regioner har effekter på hälsan i befolkningen. En utmaning är således att visa på hälsoeffekter även av övergripande beslut och förändringar.11 Det är således ange- läget att hälsokonsekvenser av kommunala beslut på lokal och regional nivå integreras i beslutsunderlagen. Konsekvensbeskrivningar inom olika områden har fått stor aktualitet . föreslog i sitt huvudbetänkande Ny socialtjänstlag SOU 1994:13912 att sociala konsekvensanalyser skulle göras inför större förändringar. Om ett kommunalt beslut om större förändringar av fysisk miljö eller av kommunens verksamhet kan antas medföra betydande konsekvenser för den sociala miljön eller enskildas levnadsförhållanden skall beslutet föregås av en social kon- sekvensanalys. skall svara för att den sociala kon- sekvensanalysen kommer till stånd. Förslaget har dock inte genom- förts. 11Svenska , och . Välfärdsbokslut och HKB 713 Bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) finns i plan- och bygglagen13 och i miljöbalken.14 Krav om MKB helt eller delvis enligt bestämmelser finns även i bl.a. väglagen, luftfartslagen och lag om byggande av järnväg. Syftet med MKB är att beskriva de direkta och indirekta effekter som en planerad åtgärd eller verksamhet kan medföra på människors hälsa och miljö samt för hus- hållning med naturresurser. Den skall också ge underlag för en samlad bedömning av vilken inverkan åtgärden eller verksamheten får. MKB skall innehålla en motiverad redovisning av alternativa platser, utform- ningar samt ett nollalternativ där konsekvenser av uteblivna åtgärder framgår. innehåller en särskild form av MKB som anpassas till och följer planeringsprocessen. Beträffande jämställdhet fanns det en målsättning i regeringsförkla- ringen . Alla beslutsunderlag på nationell, regional och lokal nivå skulle innehålla en konsekvensanalys för jämställdhet. Detta har även följts upp vid senare regeringsförklaringar. Inom skall det i alla direktiv till utredningar ingå hänsyn till jämställdhet. Den s.k. 3R-metoden har som syfte att undersöka hur en nämnd systematiskt kan arbeta för jämställdhet i det egna verksamhets- området. 3R står för Representation, Resurser och . Strategin bygger på mainstreaming, dvs. att jämställdhet inte är en särskild fråga utan en aspekt på verksamheten. För att omsätta denna strategi till arbete i kommuner prövar JÄMKOM, en metod, 3R-metoden.15,16 Enligt skall konsekvenser för barn belysas vid beslutsfattande. Ett omfattande arbete pågår på olika håll för att för- verkliga . Exempelvis skall barnkonsekvensanalyser göras vid statliga beslut som rör barn. Landsting och kommuner verkar på olika sätt för . tog tidigt tillsammans med kommunerna i länet fram en barncheck, dvs. en lista med frågor om barns och ungdomars livsvillkor och rättigheter. Syftet är att bedöma vilka effekter beslut i landsting och kommuner kan få för barn och unga. 13Plan- och bygglag (1987:10). 14Miljöbalk (1998:808). 15Åström, G. Jämtegrering. 3R för jämställda kommunala verksamheter. 16Snickare, L. Härifrån till jämställdheten. Huvudrapport från programbered- ningen Kommunerna och jämställdheten. 714 Välfärdsbokslut och HKB har haft i uppdrag att bl.a. kartlägga erfa- renheter av olika områden där konsekvensbeskrivningar använts.17 Hälsokonsekvensbeskrivningar kan beskrivas som en metod för att systematiskt belysa vilka konsekvenser ett politiskt beslut kan få för människors hälsa. Ett annat sätt att beskriva hälsokonsekvensbeskriv- ningar är att säga att man anlägger ett mainstreamingperspektiv på folkhälsofrågorna. Detta kan göras på olika sätt och med olika ambi- tionsnivå. Ett exempel på detta är att man i tagit fram en matematisk prediktionsmodell för att räkna ut hur befolkningens hälsa påverkas av olika förslag t.ex. åldersgräns för inköp av tobak. Resultat får man i förväntad medellivslängd, sjuklighet etc. En relevant fråga är om det i förväg är möjligt att beskriva hälso- konsekvenser av förslag till politiska beslut. Folkhälsofrågor är ofta långsiktiga, många förhållanden samverkar och människor har olika förutsättningar. Det är svårt att i efterhand utvärdera effekter av folkhälsoarbete. Å andra sidan är så mycket känt av vad som påverkar människors hälsa att det är befogat att använda hälsokon- sekvensbeskrivningar som en metod för att förbättra folkhälsan. 24.3.3HKB i ett internationellt perspektiv Internationellt har folkhälsofrågorna fått en starkare ställning. EU har successivt fått ökade befogenheter på hälsoområdet. Mandat att agera inom folkhälsoområdet fick EU . regleras folkhälsofrågorna av Amsterdamfördraget i vilket HKB tillskrivs stor betydelse. Detta framgår av följande: En hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Detta innebär att hälsa skall vara ett ansvar för alla institutioner inom EU och att hälso- frågor skall integreras i olika sektorer som den interna marknaden, forskningen, det sociala området, miljön, industrin etc. Barnperspektivet vid statliga beslut. Välfärdsbokslut och HKB 715 Även i förslag till hälsostrategi är politikens betydelse för hälsa samt hälsokonsekvensbeskrivningar en mycket framträdande fråga.18 WHO tillskriver också HKB stor betydelse. I Hälsa 21 finns HKB med som ett särskilt mål.19 WHO:s center i , () arbetar aktivt med HKB. I många länder finns ett stort intresse för hälsokonsekvensbeskriv- ningar och ett betydande utvecklingsarbete pågår i län- der som , , och . pågår ett arbete med att utveckla metoder för hälsokonsekvensbedömningar inför nationella politiska beslut. Meto- derna skall användas så att de bakomliggande bestämningsfaktorerna för hälsoutvecklingen integreras. Detta har bl.a. prövats inför införan- det av åldersgräns vid tobaksförsäljning.20 Metoden var här en sam- hällsekonomisk analys och huvudslutsatsen var att ett införande av en åldersgräns vid köp av tobaksprodukter skulle vara en kost- nadseffektiv åtgärd med stort hälsomässigt värde. Ett annat exempel på HKB inom tobaksområdet gäller den organise- rade cigarettsmugglingen.21 Syfte med undersökningen var att genom en enkel ekonomisk analys bestämma vilken kontrollnivå som krävs, givet olika förutsättningar för att man på ett effektivt sätt skall kunna bekämpa den organiserade cigarettsmugglingen. Huvudslutsatsen var att med nuvarande prisnivå på cigaretter på den legala marknaden så utgör en fortsatt förstärkning och effektivisering av tullens kontroll- insatser den mest adekvata och den mest fördelaktiga åtgärden från kostnadssynpunkt för att bekämpa den svarta cigarettmarknaden. Kommitténs förslag om att införa ett licenssystem för detaljhandel med tobak har inte prövats i en HKB. 18Meddelande från till , , och och om en hälsovårds- strategi för den Europeiska gemenskapen 2000. 19Socialdepartementet, , och Nationella folk- hälsokommittén. Hälsa 21 – hälsa för alla . Åldersgräns vid tobaksförsäljning? 21Persson, L-GW. Den organiserade cigarettsmugglingen. Från ax till limpa. 716 Välfärdsbokslut och HKB Inom alkoholområdet har HKB genomförts med utgångspunkt från frågan om alkoholrådgivning inom primärvården är väl använd tid.22 Studien visar att alkoholrådgivning enligt denna form är lönsam i den grupp som studerats, dvs. Ett annat exempel på HKB är effekter av lägre alkoholpriser och slopat försäljningsmonopol.23 Resultaten visar att en liberalisering av tillgänglighet och minskade priser på alkohol kommer att innebära att alkoholkonsumtionen stiger. Därför bör enligt studien alternativa strategier utvecklas för att begränsa alkoholens skadeverkningar. Ett annat exempel på HKB är konsekvensanalys av hur förändrade införselregler och skatter på alko- hol kan komma att påverka alkoholkonsumtionen. Ytterligare ett exem- pel på HKB inom alkoholområdet är en studie som beskriver vad Sve- riges EU-inträde kan betyda för svensk alkoholkonsumtion och hälso- och sjukvårdskostnaderna.24 Inom skadeområdet har en rad konsekvensbedömningar utvecklats. Ett exempel är samhällets utgifter i samband med personskador inom sektorerna Socialförsäkring, privata försäkringar, kommuner, landsting, arbetsmarknaden och staten.25 Studien visar att samhällets utgifter för skador uppgick till av BNP . Enligt studien finns det behov av att närmare studera skadornas kostnader och konsekvenser samt hur kostnadseffektiva olika förebyggande åtgärder är. Inom allergiområdet har man bl.a. gjort beräkningar av samhälls- ekonomiska kostnader för allergiska besvär.26 Denna hälsokonsekvens- bedömning visar att förebyggande insatser som minskar allergiska besvär också är lönsamma. Ytterligare exempel på HKB inom allergi- området är samhällsekonomiska beräkningar av transporter, hälsa och miljö.27 Syftet med projektet är att öka kunskapen om utsläpp, sprid- ning, halter och hur befolkningen exponeras för kvävedioxid och andra ämnen samt vilka hälsoeffekter och samhällsekonomiska effekter detta kan ha för olika befolkningsgrupper och miljöer. 22Lindblom, L. Alcohol advice in primary health care – is it a wise use if resources in Health Policy 1998:45, pp 47-56. 23Folkhälsoinstitutet och CAN. Holder rapporten av lägre alkohol- priser och slopat försäljningsmonopol. En vetenskaplig bedömning av vad ett svenskt närmande till kan innebära för alkoholkonsumtion och alko- holskador. Alkohol och sjukvård – vårdutnyttjande och ekono- miska effekter. Samhällets utgifter för personskador. Samhällsekonomiska kostnader avseende allergiska be- svär för barn/vuxna 1983-1993. The Study on Health effect of and their Economic Consequences. Välfärdsbokslut och HKB 717 Inom kostområdet finns hälsokonsekvensbedömningar av EU-sub- ventioner inom vissa jordbrukspolitiska områden,28 beräkning av DALY:s – Burden of disease29 på svenska data med avseende på risk- och friskfaktorer respektive jämlikhet i hälsa. Inom området fysisk aktivitet finns gjorda HKB av den fysiska aktivitetens betydelse för folkhälsan och om övervikt och motion.30 24.3.5Hälsokonsekvensbeskrivningar på lokal och regional nivå Folkhälsoprogrammet som startade sitt arbete och avslutade det , tog tidigt initiativ till att utveckla hälsokonsekvensbeskriv- ningar på lokal och regional nivå. Det var ett politiskt initiativ som togs mot det övergripande målet för folkhälsoarbete i att medverka till en god och jämlik utveckling av befolkningens hälsa samt Folk- hälsoprogrammets mål att placera folkhälsofrågorna på den politiska dagordningen31. Folkhälsoprogrammets målsättning32 med hälsokonsekvensbeskriv- ningar var att de skulle sätta folkhälsofrågorna på den politiska agendan bidra till att minska ojämlikhet i hälsa och bidra till att vitalisera det politiska arbetet Folkhälsoprogrammet genomförde inledningsvis en inventering av tidi- gare arbeten på området. Denna inventeringen visade att de erfaren- heter som fanns var svåra att applicera i det svenska arbetet men att intresset för hälsokonsekvensbeskrivningar var mycket stort. En plan togs fram för Folkhälsoprogrammets arbete med målet att stimulera landsting och kommuner till arbete med hälsokonsekvens- Health Impact Assessment of the EU Common Agri- cultural Policy. 29Folkhälsoinstitutet, och . Sjukdomsbör- dan i – en svensk DALY-kalkyl. Rapport: 1998:50. Direktiv för folkhälsoprogrammet. Med fokus på hälsan – HKB – Hur kan man beskriva hälsokonsekvenser av politiska beslut. 718 Välfärdsbokslut och HKB beskrivningar och att utveckla verktyg för hälsokonsekvensbeskriv- ningar av förslag till politiska beslut på regional och lokal nivå.33 För att stimulera till arbete med hälsokonsekvensbeskrivningar i landsting och kommuner bildades ett nätverk, som kom att kallas Nät- verk-HKB. Nätverket har genomfört en rad seminarier och konferenser med varierande teman. I ett tidigt skede var arbetet med att bidra till ett verktyg för hälsokonsekvensbeskrivningar ett centralt tema. För närva- rande är implementering av hälsokonsekvensbeskrivningar i fokus för aktiviteterna. 24.3.6Utveckling av ett verktyg för hälsokonsekvensbeskrivningar Enligt Folkhälsoprogrammet skulle konsekvenserna av politiska beslut för människors hälsa kunna tydliggöras genom användning av HKB så att en avvägning kunde göras mot andra intressen innan ett politiskt beslut fattades. HKB skulle kunna bli en vägvisare mot mer hälsosamma beslut. Därmed inte sagt att hälsokonsekvenserna alltid skulle väga tyngst. För att utveckla ett verktyg för hälsokonsekvensbeskrivningar valde Folkhälsoprogrammet att belysa den politiska processen och hälso- begreppet. Programmet ägnade ett betydande arbete åt att ta reda på vad hälsobegreppet innebär för olika grupper i . Folkhälsoprogrammets ledamöter arbetade med hälsobegreppet i en framtidsverkstad. För att få invånarnas syn på hälsa och politik engage- rades grupper med Folkhälsoprogrammets prioriterade grupper – ung- domar, invandrare och personer i en utsatta situation t.ex. arbetslösa. Hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut. Förslag till fortsatt arbete. Välfärdsbokslut och HKB 719 Experter bl.a. i Nätverk-HKB var engagerade.34 Erfarenheter från andra instanser arbetades in som t ex från Kanada35,36,37 samt från och . För det vetenskapliga innehållet engagerades professor , som bl.a. skrivit ett underlag om sambandet mellan politik och folkhälsa.38 Följande faktorer sammanfattades som hälsans bestämningsfaktorer: demokrati/möjlighet att påverka/jämställdhet arbete/sysselsättning/utbildning tillgång till vård och omsorg framtidstro/mål och mening Verktyget består av tre delar: hälsofrågan – som består av enkla frågor om konsekvenser för män- niskors hälsa, hälsomatrisen – som är en matris för att påvisa sambandet mellan hälsan bestämningsfaktorer och konsekvenser av politiska beslut för olika grupper, hälsokonsekvensanalysen – som ger förslag till hur man kan göra en mer ingående analys av bl.a. strategiska politiska frågor. Syftet med HKB-verktyget är att med hjälp av praktiskt tillämpbara modeller tydliggöra hälsofrågorna och systematiskt belysa dessa inför politiska beslut på regional och regional nivå. I flera kommuner och Dokumentation från Nätverk-HKB, den 17-18/9. 35Ministry of Health and Ministry Responsible for Seniors. Health Impact Assessment Guidelines, A resource for program planning and development. 36Frankish , , W, Ratner P, Chomik T and . Health Impact Assessment as a Tool for Population Health Promotion and Public Policy. Decision-making, Community Consultation and Healthy Public Policy Workshops, Summary Report. Med fokus på hälsan- HKB- Hur kan man beskriva hälsokonsekvenser av politiska beslut? 720 Välfärdsbokslut och HKB landsting/regioner pågår ett arbete att använda HKB i beslutsfattandet. När det gäller användning av HKB menar bl.a. Folkhälsoprogram- met att en viktig förutsättning för framgång är att hälsokonsekvens- beskrivningen görs tidigt i en politisk process. har i all- mänhet så mycket investerats i det aktuella beslutet att det kan vara svårt att ändra färdriktning. Generellt bör det inte krävas särskild kompetens för att göra hälso- konsekvensbeskrivningar utan de skall göras av politiker och utredare i det ordinarie arbetet. Det kan dock vara värdefullt att en grupp med olika kompetens, t.ex. från socialförvaltning, miljöförvaltning och en hälsoplanerare, tittar närmare på förslagen med hälsoglasögon på sig. När det gäller mer komplicerade ärenden kan det vara lämpligt med assistans från en samhällsmedicinsk enhet eller folkhälsoenhet. Arbete med hälsokonsekvensbeskrivningar bygger på sambandet mellan politik och folkhälsa, ett samband som inte alltid är enkelt att fastställa. Folkhälsoprogrammet tog därför initiativ till ett utbildnings- material på Internet för nyvalda politiker och hälsa.39 Materialet har bl.a. använts som introduktion för och utbildning kring hälsokonsekvensbeskrivningar. Att verktyget för hälsokonsekvensbeskrivningar gjordes tillgängligt på Internet har enligt förmodligen haft stor bety- delse för den lokala och regionala utvecklingen. I samband med utvecklingen av verktyget gjordes en enkel test. Den spontana reaktionen var att användning av HKB-verktyget leder till eftertanke före. Ännu har dock ingen utvärdering gjorts, men mycket tyder på att de förändringar som kommer till stånd är att medvetenheten om hälsofrågorna ökar. De förändringar som görs innebär att besluten kan gå i mer hälsosam riktning. genomförde en enkätundersökning till landstingsdirektörer eller motsvarande som visade att sju av de 21 landstingen/regioner hade fattat beslut om att genomföra HKB.40 39Landstingsförbundet, Demokrati & Hälsa 1998. 40 Enkät Jämlik hälsa & Hälsokonsekvensbeskrivningar. Välfärdsbokslut och HKB 721 Folkhälsoprogrammet poängterade att det utvecklingsarbete som gjordes skulle betraktas som ett första steg i en utveckling och att det fortsatta arbetet borde följas och utvärderas. För att följa det arbete som genomförs lokalt/regionalt har tagit initiativ till en uppföljning. Som ett första steg följs arbetet med HKB i ett sjukvårdsområde inom . Hälsokonsekvensbeskrivningar har utvecklats i flera länder ungefär och det har således varit viktigt att lära av varandras erfarenheter. Från svensk sida har man deltagit i internationella semi- narier där de svenska erfarenheterna41,42 har redovisats. Arbetet har också publicerats i utländska skrifter.43,44 En viktig förmedlare av erfarenheter är det nätverk som ECHP ansvarar för, där flera svenska representanter ingår.