sou · GOB330 · 2001-01-01 00:00:00 — Sedan provtiden löpte ut har ytterligare aktörer ackrediterats som registreringskontor för domännamnsregistreringar under ovan nämnda toppdomäner. finns drygt 90 ackrediterade registreringskontor som skall ges möjlighet att ta emot domännamnsansökningar och ungefär 30 av dem är operationella.25 ICANN har vidare beslutat att anta förslag till regler för hantering av domännamnsdispyter.26 Sammanfattningsvis kan således sägas att ICANN är i en intensiv utvecklingsfas. En hel del beslut kvarstår och mycket kommer att förbli oklart . Troligen kan ICANN:s slutliga konturer skönjas först efter det att övergångsperioden löpt ut . 2 Hanteringen av domännamnstilldelningen under de generiska toppdomänerna 2.1 Vilka är de generiska toppdomänerna? En generisk toppdomän är beskrivande och saknar – till skillnad från de nationella toppdomänerna – särskild nationell anknytning. Det finns sju stycken generiska toppdomäner och de omfattar följande områden: .edu för utbildningsinstitutioner. .com för kommersiell aktivitet. .net för nätverksoperatörer och liknande. .org för icke vinstdrivande organisationer. .int för internationella organisationer. .gov för amerikanska myndigheter. .mil för amerikansk militär verksamhet. Av dessa sju generiska toppdomäner är de två sista (.gov och .mil) reserverade för amerikanska aktörer. Bland de övriga är det fritt fram samt . () 25 Se vidare . () 26 slutliga förslag finns på . ICANN:s egna förslag, som bygger på finns på . 128 Bilaga 4 SOU 2000:30 att registrera domännamn. Det krävs således inte någon verksamhet i enlighet med den generiska toppdomänen användaren vill registrera sitt namn under. Registreringen av domännamn under .com, .org och .net hanteras som nämnts i det inledande kapitlet av NSI samt numera även av ett antal ackrediterade registreringskontor. Toppdomänen .edu hanteras av NSI ensamt, .int hanteras av och de båda toppdomänerna .mil och .gov har egna registreringsenheter.27 2.2 NSI och registrering av domännamn har ICANN, som nämnts, utsett ytterligare registreringskontor som kan ta emot beställningar av domännamn under de generiska toppdomänerna. Varje registreringskontor utarbetar själv riktlinjerna för hur registreringarna skall gå till. I samband med att konkurrensen öppnades för registreringar av domännamn under .com, .net och .org omorganiserade NSI sin verksamhet. sköttes kundkontakter och registreringshanteringen av samma enhet, dvs. både funktionen som registreringsenhet och som registreringskontor. I det nuvarande systemet är dessa enheter åtskilda. NSI har således en registreringsenhet som hanterar registren för .com, .org och .net. som är avskild från den enhet som tar emot registreringar från kunderna. För de tjänster som erbjuder registreringskontoren, inklusive NSI:s egna, måste de erlägga en avgift på 9$ till NSI. I princip är det samma regler som gäller för registrering oberoende av vilket registreringskontor som väljs. I samtliga fall gäller att ett domännamn får registreras om det är ledigt. Registrering sker utan förprövning och ansökan sker elektroniskt. För samtliga domännamnsregistreringar under de aktuella toppdomänerna gäller dessutom att de är kopplade till för dispythantering. Dessa regler beskrivs i bilaga 5. En av de stora fördelarna för användarna med den nya ordningen är att priset för att registrera domännamn under toppdomänerna .com, .net och .org sjunkit till en väsentligt lägre nivå sedan konkurrensen öppnades. finns det exempelvis ackrediterade registreringskontor som utlovar gratis domännamnsregistreringar om användaren accepterar reklam på sina hemsidor. En annan fördel är att det bildats en ny marknad för tilläggstjänster där de som ansöker om domännamnsregistreringar erbjuds en lång rad andra tjänster än själva domännamns27 Vad beträffar toppdomänen .mil se vidare , beträffande .gov se vidare . SOU 2000:30 Bilaga 4 129 registreringen. Ett ytterligare konkurrensmedel för att locka användare har således uppstått förutom priset.28 2.3 Regler för registrering av domännamn under toppdomänen .int När det gäller registrering av domännamn under den generiska toppdomänen .int är det till ansökan skall skickas. Toppdomänen .int används bara för att registrera organisationer som har sin grund i internationella traktater.29 Uppfyller en organisation dessa villkor skickas en beskrivning av organisationen till . Dessutom skall kopior av de traktat organisationen grundar sig på bifogas. Ett traktat som ligger till grund för en organisation som vill registrera ett domännamn under .int skall finnas med i FN:s traktatdatabaser. Ansökan skall i övrigt överensstämma med de regler som fastslagits i for Comments – 1591.30 3 Utvecklingen 3.1 Inledning Som nämnts i det inledande kapitlet presenterades två olika förslag på domännamnssystem. Det amerikanska förslaget blev det som kom att ligga till grund för den fortsatta utvecklingen. gTLDMoU som det andra förslaget kallades blev därmed aldrig realiserat. En hel del av de idéer som presenterade i detta förslag har dock anammats och är flera av de olika organ aktiva som bildades i samband med att gTLD-MoU presenterades. POC finns kvar som ett policyskapande organ och finns också kvar bland annat som en av de fem registreringskontor som utsågs av ICANN under den inledande provperioden. Vidare finns fortfarande förhoppningen att de idéer som presenterades i gTLD-MoU skall bli verklighet. En av grundtankarna, att införa sju nya generiska toppdomäner, är en sådan 28 För en fullständig förteckning över registreringskontor hänvisas till . Från denna hemsida finns länkar till respektive kontors hemsidor där uppgifter om priser och tilläggstjänster står att finna. () 29 Reglerna för registrering under gTLDn .int står att finna på . 30 Se vidare . 130 Bilaga 4 SOU 2000:30 idé som fortfarande förespråkas. Om det blir aktuellt att införa nya generiska toppdomäner är det därför inte osannolikt att hänsyn kommer att tas till det förslag som finns i gTLD-MoU. Ett av detta förslags främsta fördelar är nämligen att det redan från början hade en bred internationell förankring.31 Det finns således anledning att uppmärksamma gTLD-MoUförslaget trots att det inte ledde fram till det nya system som var tänkt. Nedan följer därför en redogörelse för innehållet i förslaget så som det presenterades av IAHC . 3.2 gTLD-MoU Det enligt gTLD-MoU föreslagna domännamnssystemet består av sju nya generiska toppdomäner samt regler rörande registrering och dispythantering. Systemet innehåller också mer allmänna riktlinjer för hur Internets globala domännamnssystem skall utvecklas och förbättras. De huvudsakliga aktörerna vad gäller utveckling och styrning av det föreslagna systemet utgörs av signatories32, dvs. företag och personer som har ett intresse av att utveckla Internet. Det är i princip fritt fram för den som är intresserad att skriva under gTLD-MoU och sända den signerade versionen till ITU som administrerar registret över signatories. Därefter blir sökanden en signatory och har möjlighet att vara med och utveckla gTLD-MoU vidare. Möjligheten att teckna sig som signatory finns fortfarande kvar även om förslaget aldrig gick igenom. I gTLD-MoU finns förutom en beskrivning av hur utvecklingsarbetet med det nya systemet skall gå till också regler för hur de nya toppdomänerna skall introduceras. 3.3 Registrering enligt gTLD-MoU Som nämnts ovan föreslås sju nya toppdomäner. Att bara sju nya domäner införs i det föreslagna systemet kommer sig av att IAHC i slutrapporten konstaterade att det är lämpligt att börja förändringen av domännamnssystemet i liten skala. Det skall därmed inte finnas några 31 För mer information om bakgrunden till och den process som ledde fram till gTLD-MoU se . () 32 finns 226 signatories. Av dessa är cirka 10 svenska. . (). SOU 2000:30 Bilaga 4 131 hinder att införa fler domäner . De nya toppdomäner som föreslås valdes med tanke på att de skall representera breda kategorier och har följande beteckningar: .firm för företag och organisationer. .shop för aktörer som bedriver Internetförsäljning. .web för aktörer som bedriver www-relaterad verksamhet. .arts för aktörer som erbjuder kulturella aktiviteter. .rec för aktörer som erbjuder nöjes- och underhållningsaktiviteter. .info för aktörer som erbjuder informationstjänster. .nom för privatpersoner och andra aktörer som vill ha en personlig domän. Förslaget gick ut på att den som ville registrera ett domännamn under en eller flera av de ovanstående generiska toppdomänerna skulle kontakta något av de registreringskontor33 som är medlem i . Registreringar skulle sedan ske i ett gemensamt register och den som först registrerat ett namn hos något av registreringskontoren skulle få rätten till det namnet. Registreringskontoren skulle inte göra någon kontroll av om de registrerade domännamnen inkräktar på varumärkesrätter av något slag. 34 Varumärkesinnehavare skulle emellertid få en möjlighet att använda sitt varumärke som domännamn genom att utnyttja de regler för dispythantering som är en del av gTLD-MoU. 3.4 Dispythantering enligt gTLD-MoU Grunden i de nya dispythanteringsreglerna är det registreringsavtal som finns mellan och de presumtiva domännamnsinnehavarna. Om någon har synpunkter på en registrering finns i det nya systemet tre möjligheter till konfliktlösning, förutom möjligheten att gå till nationell domstol. Alla dessa tre förfaranden kan skötas helt och hållet via elektronisk kommunikation. Agerande parter behöver med andra ord inte resa till för att fysiskt delta i processen. De tre förfaranden som står till buds är medling, skiljedomsförfarande samt den administrativa proceduren35(ACP). 36 33 Se vidare. . (). 34 Artikel 6, CORE-MoU . 35 Panel har till syfte att lösa konflikter om domännamnsregistreringar. ACP utses av . 36 Artikel 07, CORE-MoU . 132 Bilaga 4 SOU 2000:30 Medlingen sköts av och är i princip obligatorisk. Parterna måste delta i medlingen men en part kan teoretiskt hålla tyst genom hela proceduren och därmed omintetgöra alla försök att komma överens. En fördel med förfarandet är dock att det är flexibelt och sköts diskret utan offentlighet. Dessutom kan det, om parterna kommer överens, finnas möjlighet till ekonomisk kompensation. Vid medlingen tillämpas för onlinemedling. 37 Medlare väljs från den lista som använder i samband med sina andra medlings- och skiljedomsärenden.38 Också skiljedomsförfarandet sköts genom försorg. Möjligheten till prövning av skiljenämnd kan emellertid väljas bort redan vid ansökan om domännamnsregistrering så sannolikheten finns att detta förfarande inte kommer att användas särskilt ofta. Fördelar med skiljedomsförfarandet är att det är en snabb procedur där det finns goda möjligheter till ekonomisk kompensation. Skiljedomsförfarandet följer regler.39 Det innebär bland annat att parterna väljer sina skiljedomare själva och att utgången av målet är bindande för parterna. Också jurisdiktion kan väljas och beslutets efterlevnad garanteras av New York-konventionen40. Skiljedomsförfarande blir bara aktuellt om medlingen har misslyckats. Den administrativa proceduren, ACP, var och är den verkliga nyheten i förslaget. Proceduren erbjuder i och för sig ingen möjlighet till ekonomisk kompensation men det finns andra möjligheter som i många fall säkert är lika intressanta som ekonomisk gottgörelse. Det främsta vapnet ACP erbjuder är att den panel som fattar beslut enligt denna procedur har möjlighet att gå in i CORE:s register och ändra så att exempelvis en domännamnsregistrering tas bort. När det gäller medlings- och skiljedomsförfarandena finns det ett etablerat system att utgå ifrån. Den administrativa proceduren är helt ny och därför finns ingen tidigare praxis att falla tillbaka på. Av denna anledning har riktlinjer antagits (Substantive Guidelines) som skall vägleda panelen när den fattar sina beslut. Nedan redogörs för riktlinjerna i det senaste utkastet.41 37 Se vidare . 38 Se vidare . 39 Se vidare och . 40 konvention om erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar. 41 Det senaste utkastet till Substantive Guidelines är daterat . SOU 2000:30 Bilaga 4 133 I den administrativa proceduren finns en rad möjliga åtgärder som parterna kan yrka på.42 Exempelvis: Överlåtelse av domännamn. Begränsad uteslutning, exempelvis från toppdomänen .shop. Upphörande av uteslutning. Den administrativa proceduren är inriktad på att tillämpas i det fall en rättighetsinnehavare upplever att han blivit bestulen på sitt namn. Han skall då yrka på att namnet överförs från piraten till honom, den rättmätige ägaren. Yrkandet skall lämpligen grundas på den immateriella rättigheten eller andra omständigheter som accepteras av ACP. Som immateriella rättigheter och andra omständigheter räknas i sammanhanget bland annat:43 Registrerat varumärke. Bevis på inarbetad rättighet. Omständigheter som kan beaktas vid bedömningen är domännamnsinnehavarens agerande. Om denna bedriver försäljning av domännamn är han exempelvis i ett sämre läge än han är om han bedöms använda domännamnet för eget bruk. ACP har vidare att bedöma förväxlingbarhet samt immaterialrättens styrka. Domännamnsinnehavarens eventuella rättigheter skall också bedömas liksom hans agerande. Om innehavaren agerar som en pirat och om han är i ond tro vid registreingen, får han utan tvekan svårare att hävda rätten till det registrerade domännamnet.44 För att avgöra om två namn är förväxlingsbara skall ACP enligt riktlinjerna undersöka om:45 42 För en fullständig redogörelse för möjliga yrkanden se riktlinjernas avsnitt 3. . () 43 Se vidare riktlinjernas avsnitt 4 samt bilaga A och B. . () 44 Se riktlinjernas avsnitt 5. . () 45 Se riktlinjernas bilaga C. . () 134 Bilaga 4 SOU 2000:30 Orden är identiska. Om det bara handlar om förändring av interpunktering. (Som exempel nämns namnen famoustrademark, famous-trademark och famoustrade.mark.) Om det föreligger smärre förändringar som exempelvis felstavningar. Om det rör sig om en översättning av ett annat välkänt namn. Om det handlar om fall där det klart framgår att förväxlingsrisk föreligger, s.k. klara fall, exempelvis foryou.gTLD och 4u.gTLD. Det skall vidare handla om ett tydligt vilseledande och det är Internetanvändaren som skall vilseledas. Den administrativa proceduren står under överinseende men panelen skall vara oberoende av och bestå av en till tre personer med gott renommé. Personerna kommer sannolikt att plockas från den lista över medlare som är knutna till . Förfarandet har den fördelen att ett verkställande går snabbt genom en omedelbar ändring i registren. Vidare är hela förfarandet offentligt. Yrkanden, svaromål och beslut kommer fortlöpande att kunna läsas på Internet. Dessutom är ett förfarande enligt ACP tvingande för parterna vilket medför att en domännamnsinnehavare aldrig kan välja bort möjligheten att få rätten till namnet prövad. SOU 2000:30 Bilaga 5 135 på domännamnsområdet Innehåll 1 Allmänt om arbete............................................................... 136 2 Dispythanteringssystemet .................................................................. 136 2.1 förslag avseende gemensamma regler för dispythantering.................................................................... 136 2.2 Vem omfattas av de föreslagna reglerna? ................................ 137 2.3 Närmare om den administrativa processen .............................. 137 2.4 Sanktioner som möjliggörs genom förslaget............................ 139 2.5 Förhållandet till andra domstolar ............................................. 139 2.6 Hur förslaget skall implementeras ........................................... 139 3 Andra WIPO-förslag.......................................................................... 140 3.1 Inledning................................................................................... 140 3.2 Förslag till gemensam praxis för registreringsansvariga organisationer...................................................................... 140 3.3 Förslag till särskilda undantag för välkända kännetecken ....... 141 3.4 Nya generiska toppdomäner..................................................... 141 3.5 Implementering av övriga förslag............................... 142 5 Avslutande synpunkter ...................................................................... 142 136 Bilaga 5 SOU 2000:30 1 Allmänt om arbete () har under deltagit i arbetet med att ta fram förslag avseende bland annat dispythantering för domännamnstvister. Under arbetet med gTLD-MoU (se vidare bilaga 4) spelade en aktiv roll och har gjort så . har ett stort arbete lagts ned avseende ett internationellt dispythanteringssystem för de generiska toppdomänerna. Detta arbete har gjorts på uppdrag av den amerikanska regeringen och med godkännande från medlemsstater. Reglerna för dispythantering presenterades och har kommit att ligga till grund för det förslag om dispythanteringsregler som for Assigned Names and Numbers (ICANN) antog . 2 Dispythanteringssystemet 2.1 förslag avseende gemensamma regler för dispythantering föreslår att regler avseende dispythantering införs. Reglerna skall vara gemensamma för alla de generiska toppdomänerna och de skall innehålla en möjlighet för känneteckensinnehavare att få tvister mellan kännetecken och domännamn prövade snabbt och kostnadseffektivt. Tvistlösningen skall till största delen ske över nätet och benämns fortsättningsvis den administrativa processen. Reglerna föreslås bli tvingande för domännamnsinnehavare men bara avseende domännamn som registrerats i ond tro (abusive registration in bad faith). I de fall där någon i god tro registrerat ett domännamn som innebär ett intrång i annans kännetecken är förfarandet frivilligt. De medel som står till buds inom ramen för den administrativa processen är att domännamn som är föremål för tvist kan avregistreras samt överföras till den som bedöms vara den rätte innehavaren. Vidare kan det bli aktuellt att besluta om hur kostnaderna för den administrativa processen skall fördelas (advokatkostnader exkluderade). Den kritik som riktats mot förslaget handlar främst om att det fokuserar på känneteckensinnehavarnas intressen samt att det leder till 1 Reglerna finns att läsa på . SOU 2000:30 Bilaga 5 137 inskränkningar i den personliga integriteten som skulle kunna inverka menligt på bland annat yttrandefriheten. Nedan följer en mer ingående redogörelse för reglerna. Utgångspunkten för redogörelsen är de regler som antogs av ICANN under mötet i . Dessa regler är i princip identiska med de som presenterade i sitt förslag och som kan läsas som bilaga IV och V till WIPO-rapporten.2 2.2 Vem omfattas av de föreslagna reglerna? Reglerna gäller alla som registrerar domännamn under de generiska toppdomänerna. Den administrativa processen är emellertid, som nämnts ovan, tvingande bara om ett domännamn registrerats i ond tro och om det är identiskt eller förvillande likt ett kännetecken som annan har rätt till. För att avgöra om någon är i ond tro finns en lång uppräkning av faktorer som kan spela in. Bland annat är ett uppenbart syfte att vilja sälja sitt domännamn en indikation på att registreringen gjorts i ond tro. Om domännamnsregistreringen gjorts för att förhindra känneteckensinnehavaren från att registrera det eller för att störa en konkurrents verksamhet, är det andra faktorer som kan vägas in. Vidare kan en användning av ett domännamn, i syfte att locka till sig besökare genom att skapa en miljö som leder tankarna till det omtvistade kännetecknet, indikera att registreringen gjorts i ond tro.3 Domännamnsinnehavaren har, innan den administrativa processen startar, en möjlighet att visa att användningen är motiverad. Detta kan exempelvis ske genom att användaren kan visa att namnet har inarbetats som ett kännetecken för innehavaren av domännamnet. En möjlighet att slippa ifrån den administrativa processen är vidare att användaren kan visa att domännamnet inte används kommersiellt.4 2.3 Närmare om den administrativa processen För att lösa tvister i enlighet med förslaget kommer ICANN att utse ett antal tvistlösningsenheter som i sin tur presenterar en lista på tillgängliga ledamöter. Av dessa skall tre utses för att lösa en domän2 finns att läsa på . () 3 Se vidare Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy regel 4 b . () 4 Se vidare ICANN:s Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy regel 4 c . 138 Bilaga 5 SOU 2000:30 namnstvist som anhängiggjorts vid nämnda enhet. Tvistlösningsenheterna utses av ICANN och har tre enheter utsetts, däribland WIPO.5 En kärande kan själv välja vid vilken enhet tvisten skall prövas. Hela processen skall om möjligt föras i elektronisk form och det skall därmed vara möjligt att de olika enheterna konkurrerar med varandra avseende bland annat kostnaderna för tvistlösningen. Käranden skall då målet anhängiggörs ange om det skall prövas av en panel bestående av en eller tre ledamöter.6 Svaranden skall kommuniceras från det att talan väckts. Vidare skall tvistlösningsenheten meddela parterna och ICANN det datum då processen kan inledas. Svaranden får, från det att processen inletts, på sig att bemöta klaganden. Därefter skall ledamöterna i beslutspanelen meddela sitt beslut till tvistlösningsenheten som i sin tur skall vidarebefordra detta till parterna inom tre dagar.7 Varje tvistlösningsenhet skall tillhandahålla en lista med ledamöter som kan ingå i den beslutande panelen. Har ingen av parterna utsett en panel på tre ledamöter skall tvistlösningsenheten själv utse en ledamot. Om parterna vill ha en panel med tre ledamöter skall vardera part utse en ledamot från tvistlösningsenhetens lista. Den sista ledamoten utser tvistlösningsenheten från en offentliggjord lista med fem namn. Hänsyn skall härvid tas till respektive parts preferenser.8 Ledamöterna skall vara oberoende och opartiska och kan bytas ut om det visar sig att så inte är fallet.9 Klaganden skall inledningsvis erlägga en bestämd avgift till tvistlösningsenheten i enlighet med dess egna regler. Klaganden skall vidare betala alla kostnader för ledamöterna i den beslutande panelen. Det enda undantaget är om svaranden har valt en panel med tre ledamöter och klaganden valt en panel med en ledamot. I detta fall får svaranden betala halva kostnaden för panelen.10 5 Se vidare . () 6 Se vidare ICANN:s Rules for Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy, regel 3, . () 7 Se vidare ICANN:s Rules for Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy, regel 4-5 och 15-16, . () 8 Se vidare ICANN:s Rules for Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy, regel 6, . () 9 Se vidare ICANN:s Rules for Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy, regel 7, . () 10 Se vidare ICANN:s Rules for Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy, regel 19, . SOU 2000:30 Bilaga 5 139 2.4 Sanktioner som möjliggörs genom förslaget Förslaget innehåller i princip bara två sanktioner. Antingen att domännamnet avregistreras eller att det omregistreras till vinnande part.11 2.5 Förhållandet till andra domstolar Det tvingande förfarandet skall inte hindra parterna från att väcka talan i en behörig domstol. Efter ett beslut i den administrativa processen har parterna exempelvis på sig att väcka talan i en behörig domstol innan beslutet verkställs.12 Det troliga är emellertid att ett utslag från den administrativa processen kommer att få bevisverkan i det nya målet och därmed finns goda möjligheter att det beslut som fattats i den administrativa processen kommer att gälla även om det överklagas till en domstol.