sou · GOB311d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Egenavgifterna däremot tas bara ut på inkomster upp till 7,5 basbelopp.31 För att inte skattebetalarna skall drabbas av högre skatt i det nya systemet jämfört med dagens kommer någon form av kompensation att ske, hur är dock fortfarande oklart. Det tidigare förslaget att grundavdraget i inkomstbeskattningen höjs lika mycket som höjningen av egenavgift till pension är inte längre självklart utan olika alternativ utreds. Av de totala avgifterna på används (86 pro- cent) till utbetalningar av pensioner i fördelningssystemet medan () fonderas i premiereservsystemet. Alla löneinkomster och sociala avgifter ger pensionsrätt i det nya systemet. Full ålderspensionsavgift skall därför (till skillnad från dagens system) betalas också för sociala ersättningar som arbetslös- hetsersättning, sjukpenning, föräldrapenning m.m. Till skillnad från dagens ATP anses även de som fullgör värnplikt eller vårdar små barn ha en (fiktiv) pensionsgrundande inkomst. Denna beräknas på det av flera alternativ som är mest förmånligt för mottag- aren: relation till tidigare inkomst eller till den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten i samhället. Till exempel är därmed den som är hemma och tar hand om små barn () till- försäkrad en pensionsgrundande inkomst som utgör av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för samtliga försäkrade ; motsvarande vid militärtjänstgöring är av den genomsnittliga inkomsten.32 iv) Beräkning av utgående pension I fördelningssystemet registreras de inbetalda avgifterna. Behållningen räknas upp med inkomstutvecklingen i samhället. = av (100+9,25) 31Häri ligger ett latent hot mot höginkomsttagare eftersom en framtida vänsterregering kan hävda att rättviseskäl kräver att höginkomsttagarna tar sin del av bördan och slopar taket på avgiftssidan även vad beträffar egenav- gifter. 32Jag vägrar använda uttrycket plikttjänstgöring som det står i utredningen. Volym B:114 Bilaga 8 Vid pensioneringen utbetalas en mot inbetalade avgifter och beräknad återstående livstid svarande inkomstpension. Pensionsbehållningen dividerad med ett delningstal ger den årliga inkomstpensionen. När befolkningens medellivslängd ökar, ökar också delningstalet, vilket innebär lägre årlig pension. När en årskull uppnår ändras emellertid inte delningstalet utan ligger fast för denna kull. För att inte övergången från lön till pension skall bli alltför stort, räknas också en framtida tillväxt in i delningstalet för första året som därför blir lägre (och pensionen således högre). räknas pensionen upp med ett följsamhetsindex, som bygger på tillväxten. Om tillväxten följer sker ingen korrigering. Tillväxt högre resp lägre än leder till högre resp lägre pensioner. Följsamhetsindex innebär att pensionerna följer realinkomstutvecklingen för de yrkesverksamma. Mer i detalj innebär detta att intjänade pensionsrätter räknas upp med ett inkomstindex, vars syfte är att säkerställa att pensionernas värde utvecklas i samma takt som förvärvsinkomsterna i samhället. Inkomstindex mäter förändringen i den genomsnittliga pensions- grundande inkomsten, med tillägg dels för inkomster över 7,5 basbelopp, dels för förtidspensionsinkomster. Inkomstindex mäter den genomsnittliga förändringen för att utjämna cykliska fluktuationer. Inkomstindex används för att räkna upp varje individs pensionsbehållning räkna upp utgående pensioner med avdrag för norm (jfr. räkna upp intjänandetaket på 7,5 inkomstbasbelopp beräkna belopp för pensionsrätt vid barnaår, studier och värnplikts- tjänstgöring Ur premiereservsystemet utbetalas en premiepension, som beror på den individuella avkastningen på fonderade medel. Pensionsåldern blir rörlig utan gräns. Senast månaden före uttaget måste man därför ansöka om pension. Pensionären kan därvid välja hel eller partiell pension (1/4, 1/2 eller 3/4). Den pension man avstår från räknas om och läggs till pensionsbehållningen. Det finns således inga regler som förhindrar någon att arbeta och uppbära pension . Lönen ger ytterligare pensionsrätt också för pensionären. Garantipension kan dock uppbäras först från 65. års ålder. I detalj innebär det att fastställer pensionsgrundande inkomst och därmed (med justering för bl.a. barnaår och värnpliktstjänstgöring) pensionsunderlaget. Eftersom inkomster över 7,5 basbelopp inte är pensionsgrundande, är det pensionsunderlaget och Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:115 inte summan av de inbetalda avgifterna som i formell mening ligger till grund för pensionsrätten. Pensionsbehållningen utgörs av föregående års behållning med tillägg för intjänad pensionsrätt och en omräkning. Pensionsbehållningen för inkomstpension räknas om för: den allmänna utvecklingen av inkomstindex. Inkomstindex sätts till 100. kostnaderna för att administrera systemet en arvsvinstfaktor, dvs. pensionsbehållningen hos dem som avlidit före pensionsåldern fördelas på de kvarlevande i samma årskull. För personer som dör fördelas de faktiska beloppen För avlidna personer sker en fördelning med utgångspunkt från antagen återstående livslängd. Pensionsbehållningen för premiepension beror på (den individuella) fondens avkastning. Den som varit bosatt i men inte arbetat ihop en tillräcklig pension garanteras en garantipension som uppgår till 2,13 basbelopp för ensamstående. Avräkning sker mot andra statliga pensionssystem (t.ex. änkepension) men inte mot privata pensioner/ tjänstepensioner. vi) Premiereservsystemet mer i detalj Premiereservsystemet är utformat som ett fondförsäkringssystem, där försäkringsfunktionen är knuten till staten och kapitalförvaltningen sker i värdepappersfonder som administreras av fristående fondbolag. Verksamheten skall bedrivas enligt vedertagna försäkringsmässiga principer och utgör ett slutet system på samma sätt som ett ömsesidigt försäkringsbolag. Inga tillskott skall således ske av statliga medel. har av de influtna ATP-avgifterna (1,av lönesumman) 33 placerats på konto i . Dessa medel skall täcka de pensionsrätter för premiepension som skall fastställas för åren fram . Förvaltningen av medlen frisläpps och de ackumulerade medlen beräknas då inklusive avkast- ningen 1995-99 uppgå till drygt 40 m iljarder kr. skall fastställda pensionsrätter för premiepension t illställas de 33 av ATP-avgiften = . Volym B:116 Bilaga 8 SOU 2000:11 försäkrade, varvid dessa också skulle fått tillfälle att välja fond för den framtida förvaltningen. Även detta är uppskjutet . Även kommer Riksgälds kontoret att vara förvaltare av premiepensionsmedel. De influtna avgifterna placeras löpande hos Riksgälden. Tidigast efter intjänandeåret (sic!) kan pensionsrätten fastställas och medlen flyttas till annan vald förvaltare. Detta innebär således att Riksgälden kommer att ha en stock under förvaltning som uppgår till 1 1/2 gång varje års avgifter till premiepension. 1995-98 sker uttag av den pensionsgrundande inkomsten till premiepension. och framåt skall pensionsrätt för premiepension tillgodoräknas av den pensionsgrundande inkomsten. Infasningen innebär att personer i mellangenerationen (födda ) tjänar in pensionsrätt i det reformerade systemet i 20-delar. Varje årskull tjänar in pensionsrätt för premiepension i ökande grad. Personer födda tjänar in 4/20 av sin pension i det nya systemet. De kommer därmed för att tillgodoräknas en årlig pensionsrätt för premiepension (dvs. 4/20 av ) av den pensionsgrundande inkomsten och (dvs. 4/20 av ). För varje successiv årskull i mellangenerationen ökar således in- tjänandet av premiepension (1/20 av ). Fram (då de som är f ödda 1953 uppnår , dvs. pensionsåldern i ATP) kommer en allt större andel av de pensionsgrundande inkomsterna i samhället att intjänas av dem som följer de nya reglerna. Ända fram till dess kommer med andra ord också intjänandet av premiepension att växa . Genom att multiplicera resp årskulls procentuella avsättning till premiereservsystemet med årskullens andel av den totala pensions- grundande inkomsten i samhället kan man beräkna avsättningen till premiereservsystemet som andel av den totala pensionsgrundande inkomsten. Av de medel som skulle frisläppts beräknades (14 av ) tillföras aktiemarknaden (varför framgår ej). Utredningen framhåller att risken för kurspåverkan inte är av den styrkan att det är befogat att fördröja utbetalningen av delar av medlen. Därefter beräknas aktiemarknaden tillföras . Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:117 Den nya skall stå under tillsyn av Riks- försäkringsverket och . Myndigheten skall avge samma typ av redovisning som ett försäkringsbolag och följa de viktig- aste rörelsereglerna i försäkringsrörelselagen. Myndighetens kostnader på per försäkrad finansieras inom systemet. viii) Krav på förvaltare Fondförvaltare i premiereservsystemet är vanliga värdepappersfonder, svenska eller utländska. Fonder inom EES-området som driver verk- samhet enligt EG:s s.k. UCITS-direktiv om kollektiva värdepappers- fonder (85/611/EEC) har rätt att driva f ondverksamhet med stöd av tillstånd (och övervakning) från hemlandet. För fondföretag från länder utanför EES-området krävs att dessa fått tillstånd av att bedriva fondverksamhet i . Fonderna måste ha anmält sina fonder för registrering hos Premie- pensionsmyndigheten och slutit avtal med myndigheten. ix) Information, avgifter Fonderna måste på begäran lämna informationsmaterial till de försäk- rade trots att det formellt inte är dessa utan som är fondandelsägare. Fonderna får inte ha några uttagsavgifter. Fonden måste också rapportera till myndigheten de kostnader som tagits ur fonden. åläggs också att förhandla med de resp fonderna om prisreduktion på avgifterna med hänsyn till de betydande belopp som kommer fonderna tillgodo. Myndigheten får dock i sin för- handling inte agera på ett sådant sätt att dess objektivitet kan ifråga- sättas eller konkurrensen på marknaden snedvridas. Prisreduktionen får inte heller leda till att mångfalden i kapitalförvaltningen äventyras. För den som inte anmäler val av fond inrättas ett statligt fondbolag, vilket samordnas med AP-fonderna som en sjunde sådan fond. skall också tilhandahålla en traditionell livränteförsäkring där den försäkrade är garanterad en livslång utbetalning av ett fast månadsbelopp, fastställt enligt aktuariska principer. Myndigheten övertar då den finansiella risken för de tillgångar som motsvarar tillgodohavandet på den försäkrades premie- pensionskonto. Volym B:118 Bilaga 8 Aktiefrämjandet, Det nya pensionskapitalet – en kartläggning av aktörer och flöden till aktiemarknaden, 1998. , A. och F. , (1963), The Life Cycle Hypothesis of Saving: Aggregate Implications and Tests, 53. , D., (1987), Ricardian Equivalence: An Evaluation of Theory and Evidence, NBER Macroeconomics Annual (). Bosworth, B. m.fl., (1991), The decline in saving: some microec onomic evidence, Brookings Papers on Economic Activity, No 1. Boswortth, B. m.fl., (1991), The decline in saving: evidence from household surveys, Brookings Papers on Economic Activity 1. European Economy No 3, 1996, Ageing and pension expenditure in the Western world. Feldstein, M., (1980), International Differences in , 14. Gilchrist, J., (1995), Revolution in the world´s capital markets, Capital Market Strategies (). Gokhale, J. m.fl., (1996), Understanding the Post-War Decline in US Saving: A Cohort Analysis, Brookings Papers on Economic Activity No 1. IMF, (1995), International Capital Markets: Developments, and Policy Issues (). et al, P.R., (1996), International Evidence on the Determinants of Private Saving, CEPR Discussion Paper No 1368. , D., (1996), The Future of Savings and Wealth Accumulation: Differences within the Developed Economies, . , D. och A. , (1998), The Reform of : Winners and Losers Across Generations, CEPR Discussion paper 1943/98. , F. och R. Brumberg, (1954), Ut ility Analysis and the Consumption Function: An interpretation of cross-section data, i E E Kurihara, red., Post Keynesian Economics (). , F., (1966), The Life Cycle Hypothesis of Saving, the Demand for Wealth and the Supply of 33. Sparandets nivå och placeringsformer Volym B:119 , F., (1970) The Life Cycle Hypothesis of Saving and Intercountry Differences in the Saving Ratio, W A Eltis m.fl., red., Induction, Growth and Trade (Clarendon Press). , F. och A. , (1983), Determinants of private saving with special reference to the role of social security – cross country tests i F och R , red., The Determinants of National Saving and Wealth (St Martin´s Press). (1996a), Ageing Populations, , and Government Budgets: Simulations for 20 Countries, Economics Department Working Paper No 168. , Economic Outlook, 1996. , : Regulatory Policies, Financial Markets Trends, 1998. , in Countries, The Role of , Economic Studies, 1997:2. Palmer, E., (1997), hods of financing social security in a context of declining contribution revenues, presenterad vid 12th International Conference of Actuaries and Statisticians, 2-4 juni, 1997. Seater, J., (1993), Ricardian Equivalence, (). Kreditgivningen och den svenska finansiella sektorns internationella konkurrenskraft Bilaga 9 till . Eventuella åsikter och förslag som presenteras i denna studie är förfat- tarens egna och sammanfaller inte nödvändigtvis med Finans- marknadsutredningens ståndpunkt. * är civilekonom och vVD på . Han har varit anställd på , där han var finanschef 1972-76; och på S-E-Banken 1976-1996, där han var VD och chef för 1989-92 och koncernkreditchef 1993-96. Volym B:122 Bilaga 9 Ett fungerande kreditsystems karakteristika............................ Kreditgivning och sysselsättning............................................... Svenska och utländska banker .................................................. Det tidiga 90-talets svenska bankkris........................................ Too big to fail............................................................................ Kreditgivningen i ur kostnadssynpunkt....................... Behövs kredit- och portföljpolitik?........................................... Utveckling av riskhantering ...................................................... Det svenska kreditväsendets komparativa för- och nackdelar ur ett internationellt perspektiv ............................... Åtgärder för att öka den internationella konkurrenskraften hos svenska finansiella institutioner ........... Kreditgivningen och den svenska finansiella.... Syftet med föreliggande studie är att försöka värdera den svenska finansiella sektorns kompetens när det gäller kreditgivning. Förutom olika moment inom riskhantering som riskidentifikation, riskmätning och riskgruppering behandlas också andra för sammanhanget relevanta förhållanden som svenska bankers relativa storlek, tillgång på utländsk valuta, kundstruktur och organisation. utsattes det svenska kreditsystemet för ett omfattande stresstest. Trots ogynnsamma förändringar av externa fak- torer kan det knappast hävdas att systemet klarade testet, möjligen med vissa undantag. De flesta tänkbara brister exponerades: otillräcklig riskmätning, ensidig marknadsinriktning, volymsjuka och regellöshet. Mycket har blivit bättre bankkris. Många banker har infört nya system, rutiner och organisation. Förhoppningsvis har också insikten ökat avseende behovet av över- vakning och problematiken kring too big to fail. Svensk kommersiell bankverksamhet har många goda kvaliteter. Effektiviteten är hög inom många produktområden, t.ex. flödestjänster. Små- och medelstora företag får både god, individualiserad och lokal service. Kreditgivningen fungerar nöjaktigt inom denna sektor liksom på privatmarknaden. När det gäller storföretagssektorn är situationen något annorlunda. Den trots allt relativt blygsamma affärsbasen, svenska finansiella instit- utioners låga rating samt den dåliga erfarenheten, bl.a. i form av höga kreditförluster, av utomnordisk låneverksamhet gör att den nordiska basen först borde konsolideras, systemen utvecklas och kreditkulturen mogna innan den internationella företagsmarknaden effektivt kan bear- betas. En vidare liberalisering av den svenska kapitalmarknaden och en anslutning av till EMU skulle öka utländska bankers intresse för och svenska banker och omvänt. Dessutom skulle då den konkurrensnackdel bortfalla som består i att en naturlig inlåningsbas i Euro f.n. saknas. Volym B:124 Bilaga 9 Marknadens efterfrågan på krediter kan tillfredsställas antingen genom direkta lån från allmänhet, stat, kommun och företag eller indirekt via intermediärer, vanligen olika typer av finansiella institutioner. Bland de sistnämnda finns såväl sådana som enbart är inriktade på kreditgivning som sådana som ger krediter som de erbjuder andra finansiella tjänster t.ex. valutahandel, flödeshantering, rådgivning och sparande. De instrument som konstituerar en lånefordran kan vara mer eller mindre traderbara. Historiskt är traderbarheten kopplad till vissa finansiella produkter som obligationer, förlagsbevis etc. Det är svårt att beskriva finansiella institutioners kreditgivning som en avskild företeelse eftersom kreditgivning normalt är nära kopplad till andra banktjänster. En banks totala ambitioner på marknads – och produktområdet kan också påverka bankens storlek och tillväxt vilket i sin tur definierar förutsättningarna för kreditgivningen. Som förhopp- ningsvis kommer att framgå av framställningen förefaller det att finnas ett antal risker av samhällsekonomisk art som är kopplade till de banker som har ett dominerande inflytande på marknaden. Det är därför viktigt att analysera huruvida en sådan banks tillkomst är resultatet av mark- nads- och produktambitioner på en fri bankmarknad eller om det helt eller delvis är fråga om en funktion av myndighetsregleringar. Det ovan sagda får därmed tjäna som ursäkt för att andra bank- tjänster, frågan om bankers relativa storlek, bankers struktur och struk- turella utveckling kommer att få relativt stort utrymme i det följande. Utrymmet är dock utmätt, åtminstone har det varit författarens intention, efter relevansen för kreditgivningsaktiviteten. Kreditgivningen och den svenska finansiella.... 2Ett fungerande kreditsystems karakteristiska Ett väl fungerande kreditsystem bör fördela reala resurser efter mark- nadsmässiga kriterier. För att åstadkomma detta krävs en sund konkur- rens och för del en rimlig struktur storleksmässigt för att kunna möta krav från såväl storföretag som små och medelstora företag, institutioner, kommuner, privatpersoner etc. Företag inom olika industrisektorer bör ha rimliga lånemöjligheter, i förhållande till risk och framtidsutsikter. Kreditförsörjningen bör hålla hög och stabil tillgänglighet, dvs. verksamheten bör bedrivas på ett sådant sätt att avbrott och störningar kan undvikas vilket naturligtvis ställer höga krav på likviditet och lång- siktighet i bankernas agerande. Risker bör identifieras, mätas och grupperas på ett enhetligt sätt. Risksynen bör i så hög grad som möjligt vara opåverkad av tillfälliga goda likviditetssituationer och konkurrensförhållanden. Konsekvent underprissättning i förhållande till risk- och likviditetskostnader kan skapa allvarliga strukturella problem, s.k. bubblor i systemet. Kredit- givningskostnadernas anatomi bör således vara väl känd. Prissättningen bör vara sådan att de enskilda bankprodukterna i så stor utsträckning som möjligt bär sina egna kostnader. Detta gäller sär- skilt utlåning. Inte minst bör banker avstå från att bevilja underprissatta lån för att därmed kunna sälja andra mer lönsamma banktjänster. Speciellt allvarlig blir denna situation om den lönsamma affären avser en förhoppning om en framtida införsäljning. Bankers integritet är naturligtvis av största betydelse. Sär- och sido- intressen vid kreditgivningen är viktiga att identifiera och kontrollera. En strävan efter kvantifiering och strukturering av låneverksamhet bidrar till att öka transparensen och därmed möjligheterna till extern och intern riskkontroll. Finansiella institutioner bör organisera sin kreditbeviljnings- verksamhet så att det skapas en rimlig och förhoppningsvis produktiv balans mellan affärsintresse och riskbedömning där också portfölj- aspekter beaktas. En bank måste ha en riskuppfattning som uttrycks i kredit- och port- följpolitiska termer vilket i sin tur är en förutsättning för en god kredit- kultur. Volym B:126 Bilaga 9 Kreditträning bör vara en av de viktigaste komponenterna i bankers interna utbildningsprogram. För det fall kreditgivare skall få ingå i incentivesystem, vilket i princip är tveksamt, bör kontrollsystemen utformas därefter. Kreditgivningen och den svenska finansiella.... 3 Kreditgivning och sysselsättning Kreditgivningens betydelse för sysselsättningen i den finansiella sektorn är naturligtvis mycket omfattande i liksom i alla länder. Direkt eller indirekt involverade i kreditgivning är t.ex. en banks marknadsavdelning, kundansvarsfunktion, analysavdelning, juristavdel- ning, låneadministration samt alla funktioner som underhåller och utvecklar olika typer av låne- och riskmätningssystem. Till detta kommer betalningsfunktioner, inkasso etc. För att åstadkomma refinansiering av utlåningen krävs dessutom någon form av inlåningsverksamhet. Om man med utgångspunkt från en normal utlåningsavdelning i en bank t.ex. skulle studera fördelningen mellan direkta och indirekta kostnader för utlåningsverksamheten skulle troligen högt avse direkta kostnader vilket ger en indikation om i vilken omfattning utlåningsverksamhet är beroende av diverse stödfunktioner. Volym B:128 Bilaga 9 4 Svenska och utländska banker När det gäller att beräkna utländska bankers betydelse för kreditgiv- ningen i är det viktigt att definiera problematiken. Avses t.ex. utländska bankers kreditgivning i och/eller utanför och avses kreditgivningen till svenska koncerner i och/eller utanför ? Det delområde där utländska bankers dominans är störst är naturligtvis kreditgivningen till svenska företags utländska dotterbolag. Svenska banker har genom egna dotterbanker och filialkontor i utlandet försökt erövra en del av denna marknad, framför allt den i , även om de första utlandsetableringarna gjordes i , och . Svenska bankers andel av denna marknad är troligen relativt blygsam där storleken i första hand är beroende av om svensk bank finns etablerad i regionen i fråga. Respektive svenskt dotterbolags storlek kan också ha viss betydelse för andelen i den regionala marknaden där stora dotterbolag troligen i mindre omfattning än medelstora och små utnyttjar svenska banker på platsen. Långt innan de första utländska bankerna tilläts starta verksamhet i hade dessa en omfattande finansiell relation främst till de stora svenska internationella företagen. Denna trend förstärktes och t.o.m. uppmuntrades indirekt av myndigheterna . Upp- byggnaden av den privata sektorns kärnkraftverk är t.ex. till mycket stor del finansierad i utländsk valuta av utländska banker. Även större kommuner och vissa landsting upptog tidigt lån i utländska banker. Av tradition och av statsfinansiella skäl lyckades således utländska banker etablera sig som stora långivare till svenska företag. Den vana som även medelstora företag fick av lån i utländsk valuta på grund av myndigheternas regleringar av svenska bankers utlånings- möjligheter i SEK kunde också utnyttjas av utländska banker. När dessa fick tillstånd att etablera sig i bidrog detta knappast initialt till ökade marknadsandelar utan snarare till att permanenta dessa bankers stabila marknadsposition. F.ö. valde många för svenska företag betydelsefulla utländska banker att inte etablera sig i , t.ex. de stora tyska bankerna. Storleken av utomnordiska bankers engagemang med svenska före- tag, banker, kommuner och institutioner i är mycket omfattande och säkerligen större än svenska bankers engagemang med motsvarande utomnordiska motparter. När det gäller har Kreditgivningen och den svenska finansiella.... svenska banker lyckats vinna en ansenlig del av företagsmarknaden. Å andra sidan har främst danska banker varit framgångsrika i .