sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 121 d2 En särskild utredare skall göra en analys av sjukförsäkringen. –fördjupa analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden –så långt som möjligt identifiera vilka faktorer som direkt eller indirekt är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnads- utveckling och därvid noga analysera arbetsmiljöaspekterna i förhållande till sjukfrånvaron –beakta vikten av förebyggande insatser och arbetslivsinriktad rehabilitering som syftar till att minska individers risk att drabbas av långvarigt nedsatt arbetsoförmåga på grund av sjuk- dom samt redovisa hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna –klarlägga sambanden mellan sjukförsäkringen och förtids- pensionssystemet och särskilt belysa effekterna för framtida förtidspensionering av stigande sjukfrånvaro samt hur reglerna för förtidspension påverkar sjukförsäkringen –granska den sjukskrivande läkarens och försäkringsläkarens roll –lämna förslag till konkreta åtgärder för att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjukförsäkringen –som ett led i arbetet med att identifiera förklarande faktorer till sjukfrånvaron och utgifterna för denna analysera hur en modell för att förutsäga utgiftsutvecklingen inom sjukförsäkringen skulle kunna utformas –redovisa vilken statistik som finns inom området, klargöra eventuella brister och lämna förslag på vilka ytterligare uppgifter som bör finnas tillgängliga i databaser –redovisa en överblick av internationella erfarenheter och idéer inom området. Vägledande principer för arbetet är att sjukförsäkringen skall vara trygg, rättvis och effektiv. Detta skall uppnås bl.a. genom en generell offentlig försäkring som ger standardtrygghet genom att ersätta inkomstbortfall och som är statsfinansiellt hållbar. Den som är inskriven hos är sjukpenning- försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring om han eller hon har en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) av eget arbete som uppgår till av prisbasbeloppet. Vid beräkning av SGI bortses från inkomster som överstiger prisbasbeloppet. Sjukpenningförsäkringen har fyra ersättningsnivåer – hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels sjukpenning. Hel sjukpenning utges vid fullständig nedsättning av arbetsförmågan osv. Genom lagen (1991:1047) om sjuklön har sjukpenning till anställda i samband med kortare sjukfrånvaro minskat i betydelse då rätten till sjuklön avser att täcka inkomstbortfallet i ett sjukfall. Ersättningsnivån inom sjukpenning- och sjuklönesystemet är av ersättningsunderlaget med undantag för som utgör karensdag. För personer som insjuknar på nytt från det en tidigare sjukperiod avslutats samt för personer som har särskilt omfattande sjukfrånvaro eller har en sjukdom som medför risk för en eller flera längre sjukperioder finns särskilda regler. För den som genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering utges rehabiliteringsersättning i form av rehabiliteringspenning och särskilt bidrag. Ersättningsnivån för rehabiliteringspenningen är i likhet med sjukpenning och sjuklön av ersättnings- underlaget. Utöver den sjukpenning som utges kan den enskilde via t.ex. kollektivavtalade sjukersättningar täcka ytterligare av inkomstförlusten. Behovet av en översyn På grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron har utgifterna för sjukpenning ökat kraftigt för i förhållande till de budgeterade medlen. De senaste prognoser som finns för kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen visar på en fortsatt ökning av utgifterna. Det finns därför ett behov av att förbättra analysen av de faktorer som styr utgiftsutvecklingen i syfte att bl.a. kunna göra bättre och mer tillförlitliga prognoser över utgifterna inom sjukförsäkringen. Med anledning av att utgiftsökningen för sjukpenningen skett under en förhållandevis har tidigare bedömningar om utgifterna underskattat ökningen. De senaste bedömningarna pekar därför på mycket stora avvikelser mellan de medel för sjukpenningen som regeringen föreslog i budget- propositionen för och nuvarande prognostiserade utgifter. Det finns därför skäl att fördjupa analysen av orsakerna till sjukförsäkringskostnaderna samt att ta fram förslag som syftar till att bryta kostnadsökningen och reducera kostnaderna. Vidare finns det skäl att, genom en översyn, pröva om den ökade sjukfrånvaron t.ex. speglar en försämrad arbetsmiljö eller ett generellt försämrat hälsoläge bland de förvärvsaktiva. I budgetpropositionen för redovisade regeringen mål för sysselsättningen. Målet är att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen skall öka från 2004. Utvecklingen av sjukfrånvaron och de eventuella effekter som det kan ha på förtidspensioneringen är av stor betydelse för möjligheten att nå målet för sysselsättning. har ett särskilt arbete genomförts för att analysera orsakerna till de ökade utgifterna inom sjukförsäkringen och för att finna förbättrade prognosmetoder. I detta arbete har det bl.a. framgått att utgiftsutvecklingen, vid sidan av regelsystemets utformning, är beroende av konjukturutvecklingen. Riksför- säkringsverket (RFV) har inom ramen för ovan nämnda arbete tagit fram vissa fakta runt den senaste tidens ökade sjukskrivning. Ytterligare fördjupning av analysen krävs dock bl.a. för att identifiera de långsiktiga faktorer som förklarar utnyttjandet av sjukförsäkringen. Antal försäkrade med sjukpenning Sjukdagar som ingår i sjuklöneperioden har inte medräknats. Sjuklöneperioden – som infördes – omfattar i varje sjukfall. (–). Av diagram 1 framgår att det är inom gruppen anställda som den stora ökningen av sjukpenningdagar finns. De övriga grupperna – arbetslösa och egenföretagare – uppvisar inte några anmärknings- värda förändringar av sjukskrivningsfrekvensen. Det bör dock observeras att de sjukdagar som ingår i sjuklöneperioden inte har varit möjligt att inkludera i diagrammet. Det påverkar också tolk- ningen av hur sjukpenningdagarna har utvecklats för de anställda. Av diagram 2 nedan framgår vidare att det framför allt är antalet nya sjukfall som har ökat, dvs. sådana sjukpenningfall där personen inte haft någon tidigare sjukpenningperiod . Antal sjukskrivna, och längre <365 dgr ("återfall") Fall före (>=365 RFV har i syfte att få en beskrivning av vilka personer som är sjukskrivna genomfört en enkätundersökning med hjälp av för- säkringskassorna. Undersökningen redovisar en bild av de sjukskrivningar som pågick . Enkätundersök- ningen gjordes eftersom RFV:s register saknar uppgifter om t.ex. diagnos och yrke. Enkätundersökningen visar att av de sjukskrivna är kvinnor och är män. Av enkätundersökningen framgår vidare att av dagarna vid mättidpunkten var dagar med hel sjukpenning. Den huvudsakliga sysselsättningen vid sjukfallens början utgjordes av anställda, ca 20 pro- cent arbetslösa samt övriga. I en enkätundersökning (arbetsmiljöundersökning) som utförts av Arbetarskyddsstyrelsen 1997 uppger av männen och av kvinnorna att arbetstakten har ökat. Det framgår vidare av undersökningen att stressen i arbetslivet har ökat. T.ex. kan inte koppla av tankarna från jobbet under fritid och 30 – måste dra in på luncher, arbeta över eller ta med jobb hem. För att förstå den beskrivna utvecklingen är det viktigt att sätta in den i sitt historiska sammanhang. Av diagram 3 framgår att antalet ersatta sjukpenningdagar oavsett ökningen mellan och fortfarande ligger på en historiskt låg nivå. Antal sjukpenningdagar, miljoner dagar Källa: Finans- och . Sjukdagar som ingår i sjuklöneperioden har inte medräknats. Sjuklöneperioden – som infördes – omfattar i varje sjukfall. (–). Antalet sjukpenningdagar har varierat kraftigt . Det finns dock en trendmässig ökning av sjukpenningdagarna fram . minskar antalet sjukpenningdagar mycket kraftig. Den beskrivna utvecklingen är bland annat en effekt av att regelsystemen har justerats och att antalet personer som har kunnat erhålla sjukpenning har förändrats mycket . Det är därför viktigt att man tolkar dessa siffror med stor försiktighet. Utredaren skall analysera varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden dels i ett långsiktigt perspektiv, dels med inriktning på att peka ut och kvantifiera de faktorer som främst förklarar den senaste periodens ökning av sjukfrånvaron och sjukförsäkringsutgifterna. Utredaren skall försöka att identifiera vilka faktorer som direkt och indirekt kan anses avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling. Arbetsmiljöaspekterna bör därvid analyseras noga i förhållande till sjukfrånvaron. Utredaren skall lämna förslag till konkreta åtgärder för att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjuk- försäkringen i syfte att bidra till ett statsfinansiellt hållbart system för sjukförsäkringen. Förslagen skall ha en sådan inriktning att risken för en ökad förtidspensionering i möjligaste mån undviks. I sin analys skall utredaren klarlägga samband mellan sjuk- försäkringen och förtidspensionssystemet och i detta sammanhang särskilt belysa effekterna för framtida förtidspensionering av stigande sjukfrånvaro samt hur reglerna för förtidspension påverkar sjukförsäkringen. Vidare skall utredaren i sin analys beakta vikten av förebyggande insatser och arbetslivsinriktad rehabilitering som syftar till att minska risken för långvarigt nedsatt arbetsoförmåga på grund av sjukdom samt redovisa hur incitament för individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna. Det finns ett stort antal studier kring sjuklighet, sjukfrånvaro och långvarig sjukfrånvaro som belyser skillnaderna mellan kvinnor och män, även om få studier fokuserat på könsskillnader. Många av dessa studier har genomförts inom RFV, men det har också gjorts en del studier vid olika universitetsinstitutioner. Några studier har också genomförts i samverkan mellan RFV och enskilda forskare och med hjälp av data från RFV. Det är av stor vikt att utredaren i sitt arbete beaktar de skillnader som finns mellan kvinnor och män vad avser sjukfrånvaro. Utredaren skall även belysa skillnader som kan vara av betydelse mellan andra grupper. Här kan t.ex. nämnas skillnader mellan åldersgrupper, vilket i sin tur kan påverka sambanden mellan sjukförsäkring och förtidspensioner. Utredaren skall vidare försöka finna samband mellan diagnoser och yrken, t.ex. om sjukdomar i rörelseorganen är vanligare inom Utredaren skall även – utifrån bl.a. de särskilda rapporter som av medicinsk metodik (SBU) publicerat om sjukskrivning och förtids- pensionering – ta ställning till om det är möjligt att – och i så fall på vilket sätt – t.ex. de diagnostiska center som finns i landet kan användas i syfte att minska antalet sjukskrivningar. finns ca 25 000 behandlande läkare som sjukskriver patienter. Flera undersökningar har visat att olika läkare sjukskriver olika mycket. Skillnader har funnits både vad avser diagnoser, antalet sjukskrivningstillfällen, sjukskrivningarnas längd samt notering om arbetsuppgifter i läkarintygen. Det kan ifrågasättas om en läkare ensam skall ha rätt att sjukskriva personer över , på grund av dels att sambanden mellan t.ex. ohälsa och arbetsmiljö är mycket komplexa, dels att flertalet läkare inte har en relevant kompetens i sin medicinska specialitet för frågor som berör ett skiftande arbetsliv. Hos den allmänna skall det finnas en eller flera försäkringsläkare, vilka skall biträda kassan i frågor som kräver medicinsk sakkunskap samt verka för ett gott samarbete mellan kassan och de läkare som är verksamma inom dess område. Hos har försäkringsläkaren således en rådgivande funktion i medicinska frågor. Försäkringsläkaren tar inte ställning i frågor om rätt till ersättning. Sådana beslut fattas av kassans hand- läggande tjänstemän eller av en socialförsäkringsnämnd. Utredaren skall granska den sjukskrivande läkarens och för- säkringsläkarens roll i syfte att eventuellt föreslå förändringar samt pröva frågan om alla läkare skall ha rätt att sjukskriva. Som ett led i arbetet med att identifiera förklarande faktorer till sjukfrånvaron och utgifterna för denna skall utredaren analysera hur en modell för att förutsäga utgiftsutvecklingen inom sjuk- försäkringen skulle kunna utformas. Utredaren skall i detta sammanhang även redovisa vilken statistik som finns inom området, klargöra eventuella brister och lämna förslag på vilka ytterligare uppgifter som bör finnas tillgängliga i Riksförsäkrings- verkets databaser. Utredaren skall slutligen även redovisa en överblick av internationella erfarenheter och idéer inom området. Utredaren skall samråda med utredningen om den arbetslivs- inriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44), utredningen om översyn av läkemedelsförmånen (dir. 1999:35) samt organisations- kommittén med uppdrag att förbereda inrättandet av försäkrings- medicinska center (dir. 1999:30). Utredaren skall vidare i sitt arbete beakta det pågående bered- ningsarbete inom som rör det reformerade förtidspensionssystemet. Utredaren skall lämna en rapport vad avser: –den fördjupade analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden –vilka faktorer som direkt och indirekt är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling –hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna –sambandet mellan sjukförsäkringen och förtidspensions- systemet och effekterna för framtida förtidspensionering av stigande sjukfrånvaro samt frågan om hur reglerna för förtidspension påverkar sjukförsäkringen –en överblick av internationella erfarenheter och idéer inom området. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Bilaga 1 SOU 2000:121 Tilläggsdirektiv till Utredningen om sjukförsäkringen (S 1999:11) Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilde utredaren skall lämna en rapport vad avser: –den fördjupade analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden –vilka faktorer som direkt och indirekt är avgörande för sjuk- penningförsäkringens kostnadsutveckling –hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna –sambandet mellan sjukförsäkringen och förtidspensions- systemet och effekterna för framtida förtidspensionering av stigande sjukfrånvaro samt frågan om hur reglerna för förtids- pension påverkar sjukförsäkringen –en överblick av internationella erfarenheter och idéer inom området. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att en särskild utredare skall göra en analys av sjukförsäkringen (dir. 1999:54). Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att göra en analys av sjukförsäkringen. Utredaren skall enligt direktiven lämna en rapport och slut- redovisa sitt uppdrag . Regeringen har därefter beslutat att den i direktiven nämnda rapporten i stället skall avlämnas och att utredaren, i stället för vad som anges i direktiven, skall slutredovisa sitt uppdrag . Sammanfattning av delbetänkandet Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) I kapitel 1 framhåller utredningen att sjukförsäkringen utgör en väsentlig och integrerad del av det svenska välfärdssystemet. Utredningen avser att i detta delbetänkande redovisa och analysera de omständigheter som kan förklara den mycket stora uppgång av kostnaderna för sjukförsäkringen som skett . Den stora kostnadsökningen kan dölja bakomliggande problem med ohälsa och stress i arbets- och privatlivet. De ökande kostnaderna innebär också en stor belastning på statens budget. Tidsramen för denna studie är mycket snäv. Utredningen har ur det stora statistik- och utredningsmaterial som redan finns valt ut sådant som ger påtagligt och stort utfall. Sjukskrivning och sjukfrånvaro är ojämnt fördelad mellan kön, mellan olika sektorer och mellan olika arbetsplatser. Utvecklingen har förstärkt dessa skillnader. Utredningen har därför anledning att dra den slutsatsen att olika arbetsplatser och arbetsmiljöer skapar och resulterar i olika sjukfrånvaro. Utredningen har eftersträvat en öppenhet i utredningsarbetet gentemot alla intresserade, inte minst allmänheten. En hemsida har öppnats för en fortlöpande diskussion. Samråd har skett med andra utredningar och arbetsgrupper. Resultatet av utredningens hittillsvarande arbete presenteras framför allt i kapitel 5 och 9 Utredningens sammanställning av fakta och analys redovisas i kapitel 5. I det avslutande kapitel 9 presenterar utredningen inriktningsmål och utvecklingslinjer för det fortsatta arbetet. Kompletterande analyser skall göras . Utredningens slutliga ställningstaganden kommer att redovisas i ett slutbetänkande som skall avlämnas till regeringen . redovisar i kapitel 5 en samman- ställning av tillgänglig statistik som främst avser att ringa in de väsentligaste faktorerna bakom de senaste årens kraftiga ökning av sjukfrånvaron. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis följande: hanterade försäkringskassorna mer än 900 000 sjukersättningsfall. Det var 300 000 fler än 1997. Totalt ersattes 75 miljoner sjukdagar av sjukförsäkringen 1999. Det var 25 miljoner fler än . Kvinnors sjukfrånvaro är högre än mäns. Nära 500 000 individer – 284 000 kvinnor och 214 000 män – hade /2000 varit sjukskrivna än eller uppbar sjukbidrag eller förtidspension. Det var mer än 30 000 fler än /98. Kvinnor utgjorde av de sjukskrivna /2000 och svarade för av ökningen av antalet sjukpenningdagar . 33 000 anställda kvinnor hade /2000 varit sjukskrivna än . Det var en ökning . Kvinnor anställda inom kommuner och landsting har en väsentligt högre sjukfrånvaro än andra kvinnor. av anställda inom kommuner och landsting är kvinnor. Kvinnor anställda inom kommuner och landsting utgör av alla anställda men svarar för av sjukfrånvaron. av ersatta dagar i pågående fall /2000 avsåg fall som hade pågått än . eller nära 500 000 av de fall som avslutades hade pågått än . De regionala skillnaderna i sjukfrånvaro är stora. Sjuk- skrivningsfrekvenserna för kvinnorna varierar från i och till i . Männens tal varierar från i till i . Utredningen redovisar i kapitel 9 Inriktningsmål och utvecklings- möjligheter som ett underlag för en fortsatt diskussion. Målen är i huvudsak en summering av vad som är en gängse och allmänt accepterad beskrivning av systemets huvudingredienser. Utred- ningen anser att dessa mål bör kunna utgöra en grund för en fortsatt effektivisering och utveckling av sjukförsäkringssystemet. Sjukförsäkringen skall ge individen ersättning för inkomst- bortfall vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Försäkringen skall utformas och praktiskt tillämpas på ett sådant sätt att systemet bidrar till och påskyndar den för- säkrades återinträde på arbetsmarknaden. Den försäkrade skall garanteras en likvärdig bedömning oavsett kön, ålder, sysselsättning, arbetsgivare, bostadsort etc. Systemet (administration och åtgärder) skall sammantaget i sig och i samverkan med andra system vara kostnadseffektivt. Försäkringen skall innehålla ekonomiska och andra incitament för alla direkt berörda och samverkande parter som stimulerar åtgärder som leder till bättre arbetsmiljö, bättre hälsa och som minskar såväl den korta som den långa sjukfrånvaron. Sjukförsäkringssystemet skall vara statsfinansiellt hållbart. Sjukförsäkringen skall, enligt direktiven fortsatt vara ett generellt offentligt försäkringssystem. Utredningen konstaterar dock att nuvarande utformning av systemet på åtskilliga punkter inte motsvarar den gällande uppsättningen av mål. I kapitel 9 presenterar utredningen ett antal utvecklingsmöjligheter och förändringar av nuvarande system. Avsikten är att dessa förslag skall vidarebearbetas inför utred- ningens slutliga ställningstaganden. Då kommer också en samlad konsekvensbeskrivning att göras. Utredningens tankegångar har sammanfattats på följande sätt: Arbetsgivarkollektivets avgift för sjukförsäkringen f.n. 8,5 pro- cent sänks. Arbetsgivaren har , liksom , tillsammans med behandlande läkare det fulla ansvaret för sjukskrivning . Arbetsgivare och, läkare i samråd med den försäkrade skall informera om behov föreligger av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser. Företagshälsovårdens roll förstärks. tar över ansvaret för utbetalning av sjuk- penning . skall bedöma om ett anmält sjukfall behöver utredas djupare. En sådan djupare och bredare bedömning bör ske med hjälp av en teamuppbyggd verksamhet som uppfyller fastställda kvalitetskriterier. De försäkrade med behov av rehabilitering garanteras personligt anpassade insatser. Arbetsgivaren erlägger en självrisk i form av en begränsad sjuklön också under resten av sjukskrivningsperioden. Högkostnadsskydd införs för småföretag. Sjukskrivningsperioden tidsbegränsas i syfte att påskynda och skärpa utredning och bedömning av behovet av mera långsiktiga rehabiliteringsbehov hos den försäkrade. före sista dag för rätt till sjukpenning skall göra en utredning/bedömning om hur sjuk- penningperioden skall avslutas. Efter sjukskrivningsperioden kan sjukpenningen ersättas av månatlig sjukersättning vid fortsatt medicinsk rehabilitering eller månatlig rehabiliteringslön eller lönebidrag vid fortsatt arbetslivsinriktad rehabilitering. De personliga riskskydden för enskilda utvecklas och förstärks. Detaljregleringen av formerna för bedömning av enskilda fall tas bort. En myndighet bör ges ett övergripande ansvar för informations- insamling, analys och löpande redovisning av underlag för åtgärder, prognoser etc. En redovisning av anställdas sjukfrånvaro bör göras obligatorisk i företags, organisationers och myndigheters verksamhets- berättelser. Utredningen konstaterar avslutningsvis i kapitel 9 att Alla läkare skall som ha rätt att utfärda läkarintyg. skall ges ett förstärkt mandat att följa den enskilde läkarens intygsgivning. Försäkringsmedicin bör ingå som ett mål i all läkarutbildning på alla nivåer. I kapitel 2 görs en genomgång av de regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) som gäller försäkringsskydd vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Vidare redovisas för sjuk- försäkringen viktiga avsnitt i arbetsmiljölagen, samt tilläggs- försäkringar. Avslutningsvis görs en genomgång av sjukskrivnings- processen. Utredningen redovisar i kapitel 3 viktiga händelser inom sjuk- försäkringens område och i kapitel 4 sammanställs erfarenheter från utvecklingen i . Precis som i har sjukskrivningarna ökat och en utredning är tillsatt för att förklara sjukförsäkringens ökade kostnader Statskontoret har anlitats för att för utredningens räkning beskriva sambanden mellan sjukförsäkring och förtidspension samt sjukvårdens påverkan på sjukförsäkringen. Statskontorets rapporter återfinns i bilagor till utredningen och sammanfattas i kapitel 6 och 7. I utredningens uppdrag ingår att ta fram förslag till hur en modell för att förutsäga utgifterna skulle kunna utformas. I kapitel 8 beskriver utredningen nuvarande prognosmodell och lämnar förslag till förbättringar. Ett arbete pågår inom social- departementet för att förbättra det nuvarande prognosarbetet. Utredningen deltar i detta arbete. Bakgrund, diagnos och återgång i arbete. En beskrivning av utvecklingen till 1999 Studien är en jämförelse mellan långtidssjukskrivna i slutet av 1980- talet och 1999 genomför under- sökningar för att studera vilka de långtidssjukskrivna är, hur arbetar med dessa sjukfall, och effekterna av åtgärder. För att belysa utvecklingen har två av dessa undersökningar sammanställts. Den ena undersökningen speglar situationen , och omfattar sjukfall som påbörjades under tiden 1986-1991.1 Den andra undersökningen speglar utvecklingen under slutet av 1990- talet och omfattar sjukfall, som påbörjades under första hälften av februari 1999.2 Långtidssjukskrivna är personer som varit sjukskrivna i minst Vi har valt ut sjukfall som var eller längre, och dessa har följts som längst , oavsett hur långa dessa sjukfall har varit i verkligheten. Vi har också valt ut de frågor, som ingick i båda undersökningarna.