sou · GOB3111d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det redovisar i sin rapport om hur risker för monopolisering av bredbandstjänster till fler- familjshus kan undvikas (N2000/3829/ITFoU) kan utgöra ett underlag vid utformningen av villkoren för stöd till kommunerna. Utgångspunkten för utredarens uppdrag både vad avser de ursprungliga direktiven och dessa tilläggsdirektiv skall vara de mål och den inriktning för IT-politiken samt de bedömningar som regeringen redovisat i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). De delar som ingår i detta tilläggsuppdrag skall redovisas . 1Grundläggande begrepp rörande nätstruktur En nod består av både passiv utrustning, dvs. korskopplings- utrustning,och aktiv utrustning för t.ex. trafikväxling (routing). I vissa fall kan en nod vara passiv och då endast bestå av korskopplingsutrustning för att vidarekoppla förbindelser. Sådan nod benämns passiv nod. En samhällsvikig nod är en huvudnod av högsta skyddsklass (klass 1), och används för att ansluta samhällsviktiga funktioner (räddningstjänst, sjukhus etc.). En förbindelse sammanbinder två noder utan att passera genom andra aktiva noder. en förbindelse har i var ände en aktiv utrustning som t.ex. en router och passerar på vägen ingen annan aktiv utrustning med undantag för signalförstärkande utrustning, exempelvis optiska förstärkare och regeneratorer. Förbindelse- begreppet används när man vill beskriva en "direktkoppling" mellan t.ex. en operatörs utrustning i med utrustning i . en fysisk väg som passerar ett godtyckligt antal noder på vägen, och trafikflödet endast passivt vidarekopplas i de mellan- liggande noderna. En kort förbindelse är en förbindelse som går mellan två intilliggande noder. En lång förbindelse är en förbindelse som på sin väg passerar minst en nod där den enbart kopplas vidare passivt eller med hjälp av signalförstärkande utrustning som optiska förstärkare och regeneratorer. Långa förbindelser behöver ofta upprättas eftersom fördröjning och trafiklast skulle bli för stor om man skulle passera aktiv utrustning (t.ex. routrar) i alla noder på vägen. En samhällsviktig förbindelse är en förbindelse som, oavsett dess längd, försörjer samhällsviktiga funktioner. Används i vissa sammanhang synonymt med vad som kallas nationell nod. 2.2Kommunal/regional knutpunkt Används i vissa sammanhang synonymt med vad vi här kallar huvudnod. En nationell nod består av aktiv utrustning för trafikutbyte mellan olika operatörer i landet. finns nationella noder för Internet i En sådan planeras också i . En huvudnod består av aktiv utrustning, dimensionerad för att handha tiotusentals abonnenter. Här placeras den centrala aktiva utrustningen som ombesörjer kommunikationen med under- liggande nät och noder. Mellan huvudnoderna finns fullständig redundans, dvs. en huvudnod är ansluten till en annan via minst två vägar. Täckningsområdet för en huvudnod bör normalt uppgå till cirka 20 000-40 000 hushåll. Områdesnoden är en passiv eller aktiv nod som sammanbinder olika delnät i områdesnätet. Fastighetsnoden är en passiv eller aktiv nod för sammanbindning av de enskilda anslutningarna i fastigheten (byggnaden). Stamnätet är ett rikstäckande allmänt tillgängligt nät, främst baserat på fiberoptiska kablar, som förbinder nationella noder och huvudnoder i landets olika delar med varandra. Stamnätet sammanfaller fysiskt ofta med det regionala/kommunala näten dvs. ortssammanbindande nät och områdesnät. 4.2Regionala/kommunala nät Förbinder olika orter med varandra, samt med huvudnoderna i nätet. Detta nät kommer fysiskt ibland att sammanfalla med det nationella stamnätet i de delar detta passerar genom området/- kommunen och med områdesnät i de orter och områden som nätet passerar igenom. Områdesnätet är ett spridningsnät som sammanbinder fastighets- näten i en ort eller ett geografiskt avgränsat område med det ortssammanbindande nätet. Områdesnätet kan bestå av flera olika nätstrukturer som är sammanlänkade via områdesnoder. Områdes- nätet kommer på vissa sträckor att fysiskt sammanfalla med det ortssammanbindande nätet och/eller det nationella stamnätet. Beroende på områdets karaktär eller omfattning kan det i vissa fall vara naturligt att benämna områdesnätet ortsnät, kvartersnät, stadsdelsnät, fastighetsområdesnät, landsbygdsnät etc. Fastighetsnätet förbinder lägenheterna/lokalerna i samma byggnad/fastighet med fastighetsnoden. Nät inom en fastighet är ägarens angelägenhet. Dessa nät ansluts sedan till områdesnätet. Var i den fysiska strukturen som operatörerna av tjänster placerar sin aktiva utrustning är beroende av dels olika tekniska lösningar och dels på hur efterfrågan kommer att utveckla sig både när det gäller typ av tjänster, volymer och trafikflöden (lokal, regional, nationell eller internationell trafik). avser man när det gäller IP-trafik att placera aktiv utrusning ute hos användarna i fastigheten och i huvudnoderna. Var trafikväxling kommer att ske mellan olika operatörer (dvs. aktiv trafikväxling, s.k. peering) är beroende av de ovan nämnda faktorerna. Allmänt kan sägas att trafikväxling beräknas ske allt mer distribuerat, dvs ute i nätstrukturen. Underlag till överenskommelse mellan Svenska staten och om former för och inriktning av kommuners arbete med kommunala IT-infrastrukturprogram I propositionen Ett IT-samhälle för alla (prop. 1999/2000:86) formulerade regeringen följande mål om tillgängligheten i informationssamhället: Hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb ut- veckling främjas av att ett stort antal operatörer och IT-företag har möjlighet att utnyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. Den teknik som skulle kunna överbrygga avstånden i landet får inte på grund av stora skillnader i tillgänglighet, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd. Ett nationellt infrastrukturprogram bör upprättas. Som en följd av ovanstående mål vill regeringen att ett nationellt IT-infrastrukturprogram utarbetas för att underlätta tillkomsten av en säker och funktionella IT-infrastruktur. Vidare har regeringen reserverat som skall användas för att underlätta för nätoperatörer att anlägga nät i glesbygd. Det senare kan ses som en del i ett nationellt IT-infrastrukturprogram. För att förverkliga dessa intentioner har regeringen lämnat utredningsdirektiv Infrastrukturprogram för bredbandskommunikation, 2000:04 och tilläggsdirektiv 2000.44. I direktiven anges också att utredningen skall presentera ett underlag till överenskommelse med och om former för och inriktning av kom- muners och landstings arbete med kommunala IT-infrastruktur- program. presenterar i del- och slutbetänkande, SOU 2000:68 och SOU 2000:111, förslag till hur statens stöd till IT- infrastruktur användes. Förslaget innebär att primärkommunerna erbjuds ett frivilligt åtagande att upphandla/anlägga IT-infrastruktur i områden som inte bedöms som kommersiellt intressanta . För kommuner som åtager sig denna uppgift utgår ett statligt stöd till del av kostnaden för upphandlingen/anläggandet av IT- infrastrukturen. Stödet är uppdelat i ett stöd för områdesnät samt ett stöd för ortssammanbindande nät. För att kunna ta del av det statliga stödet krävs en lokal med- finansiering med maximalt /landsbygdsinvånare för områdesnätet samt med maximalt /totalt antal invånare för det ortssammanbindande nätet. Sammanlagt kan den totala insatsen en kommun behöver ordna uppgå till /invånare. För att ta del av stödet krävs vidare att ett antal villkor som berör planering, genomförande, funktion och dokumentering av den lokala IT-infrastrukturen. Dessa villkor harmoniserar med de vägledande förslag som ingår i det nationella IT-infrastrukturpro- grammet. Ett kommunalt IT-infrastrukturprogram måste utarbetas för att en kommun skall vara berättigad till stöd. Utredningen har också försökt kartlägga tillgången av tillgänglig kanalisation. Denna överenskommelse omfattar enbart det villkor enligt ovan som avser planering av den lokala IT-infrastrukturen. Överenskommelsen innebär att svenska staten och Svenska kom- munförbundet/samtycker om att framta- gandet av ett lokalt IT-infrastrukturprogram är en frivillig men viktig angelägenhet. Parterna är vidare överens om att ett IT-infrastrukturprogram är ett (av flera) villkor för att en kommun senare kan komma ifråga för ekonomiskt statligt stöd för upphandling/anläggande av IT- infrastruktur. 3.2 Det kommunala IT-infrastrukturprogrammet Ett lokalt IT-infrastrukturprogram skall upprättas. Innehållet i programmet framgår av förslag till förordning som bifogas denna överenskommelse. 3.3 Ekonomisk ersättning till kommunerna För att underlätta och stimulera för kommunerna att åta sig att utarbeta ett IT-infrastrukturprogram så föreslås att ett administra- tivt stöd utbetalas till primärkommunerna för framtagandet av ett sådant program. Ersättningen utgör en engångsersättning som kan utbetalas . Utbetalningen sker av länsstyrelse eller av regionalt självstyrelseorgan efter att dessa godkänt programmet. För att programmet skall vara godkänt skall de obligatoriska punkterna enligt 3.2 vara genomförda. Totalt avsättes som administrativt stöd. Denna ekonomiska ram fördelas till respektive kommun efter befolkningsstorlek enligt tabell nedan. 60 000 -120 000 3.4 Svenska Kommunförbundets roll Kommunerna har ett behov av stöd inför sitt arbete med att utarbeta kommunala IT-infrastrukturprogram. Kommunerna kan också behöva råd och stöd inför upphandling av IT-infrastruktur. Vidare har kommuner ett behov av kompetenshöjande åtgärder . För att erbjuda kommunerna detta stöd är en viktig aktör. I ett särskilt avtal mellan staten och regleras på vilket sätt Svenska kom- munförbundet kan bistå kommunerna. Detta avtal framgår av bil 5). Underlag till avtal mellan Svenska staten och om former för och inriktning av Svenska kommunförbundets arbete för att stödja kommunala satsningar på IT-infrastruktur I underlag till överenskommelse mellan Svenska staten och framgår att staten avser stödja kommuner ekonomiskt för att dessa på frivillig väg ska upphandla/anlägga IT- infrastruktur i områden som inte är kommersiellt intressanta . För att kunna få ett ekonomiskt stöd måste kommunerna presentera ett kommunalt IT-infrastrukturprogram För detta erhåller kommunerna ett ekonomiskt administrativt stöd av staten. Förutom ekonomiskt stöd kan kommunerna behöva råd och stöd inför sin uppgift att utarbeta kommunala IT-infra- strukturprogram. Kommunerna behöver också stöd vad gäller att upphandla/anlägga nät. Den som naturligt kan fylla denna roll och stödja kommunerna i detta arbetet är . De uppgifter som kommunerna på frivillig väg kan åta sig framgår av överenskommelsen mellan svenska staten och . I den överenskommelsen framgår också den ersätt- ning som kommunerna kan få av staten för att upprätta kommunala IT-infrastrukturprogram. är kommunernas intresseorganisation och företrädare gentemot andra organisationer och myndigheter i gemensamma allmänna frågor. redan en viktig roll och uppgift att på olika sätt stödja kommuner med råd och information samt kompetenshöjande åtgärder inom kommunernas ansvarsområden. Detta gäller också IT-området. vill staten att kommunerna åtar sig att upphandla/anlägga IT-infrastruktur i områden som inte bedöms som kommersiellt intressanta . Sammanlagt avsätter staten för sådan infrastruktur, varav i stöd till kommunerna. detta stöd kan användas, 2001–2004 , kommer frågor som rör IT- infrastruktur att accentueras. En avsevärt större insats än den normala kommer att krävas av . åtar sig i enlighet med detta avtal att stödja kommunerna i deras arbete. Stödet kan gälla såväl tekniska frågor, juridiska frågor, planeringsfrågor, driftsfrågor som kompetensfrågor. För att ge kommuner detta stöd åtar sig Svenska Kommunför- bundet att särskilt stödja kommunerna med följande uppgifter: 1.Ge råd och stöd till kommuner vid upprättande av lokala IT- infrastrukturplaner 2.Ge råd och stöd inför kommunernas upphandling/anläggande av områdesnät och ortssammanbindande nät. 3.Ge råd och stöd vad avser kommunernas förhållningssätt gent- emot aktörer som på kommersiell grund bygger nät i kom- munerna. 4.Ge juridiskt stöd till kommuner vid upprättande av avtal/affärsuppgörelser eller andra överenskommelser som rör IT-infrastrukturen. 5.Åta sig att anordna kurser och konferenser till kommuner vars syfte är att öka insikten/kunskapen kring IT-infrastruktur- frågor och nätplanering för såväl beslutsfattare som tjänstemän på operativ nivå. 6.I övrigt vara behjälplig kommunerna i frågor som rör IT-infra- strukturuppbyggnaden –2004. För att åta sig ovan specificerade uppgifter erhåller kommunför- bundet en ekonomisk kompensation av staten för perioden – 2004 med inklusive omkostnader. Stödets storlek medger en personalförstärkning av 3 personer. Dessutom erhåller en kompensation för att utarbeta kursprogram och studiematerial. För detta erhåller kommunförbundet en ersättning om . Totalt erhåller således , varav samt –2004. Denna överenskommelse gäller för tiden från dess ingående och till och med utgången av . Km tomrör/ kommun enligt Svekoms enkät- SOU 2000:111 Bilaga 6 Prioriterade orter och områden Sammanställning över samtliga prioriterade orter och områden som redovisats i GIS-systemet. Kartmaterialet finns på och kan även beställas på CD från Metria tel Prioritering har gjorts utifrån kriterierna, Skola (S), Näringsliv (N), Offentlig service (O) eller Andra skäl (A). I de fall områden har prioriterats har en eller flera kartrutor (en gånger en km med minst en invånare) markerats i GIS systemet. De prioriterade områdena redovisas med kursiv stil. De orter som redovisas utan prioriteringsgrund har inte angett någon sådan. S N O A (östra delen) SOU 2000:00 Bilaga 7 S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A SOU 2000:00 Bilaga 7 S N O A Bilaga 7 SOU 2000:00 S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A 1 I kommun finns totalt 56 rutor inom området SOU 2000:00 Bilaga 7 S N O A S N O A S N O A S N O A (norra delen) (västra delen) S N O A S N O A S N O A (norra delen) S N O A S N O A (västra delen) (västra delen) (västra delen) strand (del av) S N O A S N O A S N O A S N O A (södra delen) S N O A (västra delen) S N O A (östra delen) (del av) S N O A (västra delen) (norra delen) (västra delen) (norra delen) (södra delen) (västra delen) (östra delen) (norra delen) Örsås (västra delen) S N O A S N O A S N O A S N O A (västra delen) S N O A S N O A S N O A S N O A (västra delen) S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A (norra delen) (södra delen) S N O A (södra delen) Byn (del) Östby (del)+ Ö (del) S N O A S N O A (norra delen) (södra delen) S N O A (norra delen) S N O A (västra delen) (östra delen) S N O A S N O A S N O A 2 I finns totalt 7 rutor med 10 orter/områden. (västra delen) (östra delen) (södra delen) (västra delen) (östra delen) S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A (västra delen) S N O A (östra delen) S N O A (norra delen) S N O A (västra delen) S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A S N O A (Tjinntokk ?) S N O A Grandal (omr) S N O A 3I kommun finns totalt 12 rutor inom områdena Pengsjö och Brån. 4I kommun finns totalt 26 rutor med 48 orter/områden. (norra delen) S N O A (norra delen) S N O A S N O A S N O A 5 I kommun finns ytterligare 27 prioriterade rutor som inte närmare identifierats men som motiverats med S,N,O,A. S N O A Modell för uträkning av stöd Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) Egen insats per kommun Behov av stöd 6) Total (reducerad) nät i meter. kostnad per kommun 4) Egen insats per kommun Behov av stöd 6) Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) Total (reducerad) nät i meter. 3) kostnad per kommun 4) per Behov av stöd Total (reducerad) nät i meter. kostnad per kommun 4) Total (reducerad) kostnad per kommun 4) per Behov av stöd 6) 1)Befolkning enligt SCB statistik per den 991231 2)Antal orter med invånarantal mellan 50 och 2 999 invånare; SCB:s ortsregister 951231. 3)Antal meter ortssammanbindande fiktivt nät per kommun enligt data- modell; Se avsnitt 3.4.1 4)Kostnad för att anlägga ett heltäckande ortssammanbindande nät; Kostnad beräknad med /m fiktivt nät (kolumn 4) + per ort (kolumn 3). För vissa kommuner har kostnaden reducerats enligt avsnitt 3.8.1. 5)Lokal medfinansiering som varje kommun förutsätts ordna med per invånare. 6)Skillnad mellan kolumn 5 (Total kostnad) och kolumn 6 (Lokal medfinansiering). 7)Stöd per kommun i kronor. Fördelat proportionellt mot kolumn 7. 8)Statens andel av underlaget för investering i ortssammanbindande nät; Kolumn 8 som andel av underlaget (= kolumn 6 + kolumn 8). Stödet andel av underlaget 1)SCB Befolkningsstatistik 991231 2)Stöd enligt bilgaga 8 kolumn 8 dividerat med total befolkning för respektive kommun 3)Stödets andel av underlag (underlag = stöd + egen insats). 4)Stödets andel för enskilda projekt. Stödet kan dock maximalt uppgå till belopp enligt bilaga 8 kolumn 8. Se även avsnitt 3.8.4. Brytpunkter för stöd till ortssammanbindande nät (detta betänkande) och områdesnät (SOU 2000:68) 1.Avser stödet till ortssammanbindande nät enligt detta betänkande. Kolumnen anger maximal egen insats för kommuner vars stödandel, enligt bilaga 9 kolumn 5, överstiger . Vid denna brytpunkt har dessa kommuner fått lika stor summa i stöd som den egna insatsen. Därefter betalas stödet med fulla beloppet för att täcka kostnader enligt underlag till stöd. Samlingstabell över stöd till kommuner 1)Stöd till kommuner för ortssammanbindande nät enligt kap. 3 i detta betänkande. 2)Stöd till kommuner för områdesnät enligt SOU 2000:68. 3)Administartivt stöd till kommuner enligt kap. 4 i detta betänkande.