sou · GOB353d2 · 2001-01-01 00:00:00 — ansluter sig till analys av forskningsbehovet och delar oron som uttryckts av ledningsgruppen för tidigare projektområde Persistenta organiska miljöföroreningar, samt noterar att som en följd av bland annat deras slutsatser har regeringen förstärkt miljöforsk- ningen genom att åter tilldela ett forskningsanslag. Medlen skall främst användas till miljöeffektforskning, miljötoxikologisk forskning, kretsloppsforskning samt den forskning som staten bedriver tillsammans med näringslivet vid forskning (IVL).1 Regeringens proposition Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansieringen (prop. 1999/2000:81) skapar dock åter en ny utgångspunkt för bl.a. miljöforskningen, och det är ännu oklart vad detta kommer att innebära för den framtida finansieringen av miljökemisk och toxikologisk forskning. Utredningen vill i anslutning till detta understryka att en kraftfull satsning på grundläggande miljökemisk, ekotoxikologisk och toxikologisk forskning är en förutsättning för att skall kunna driva kemi- kaliefrågorna i internationella fora på ett kunskapsbaserat, välgrundat och därmed övertygande sätt. 308 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 9.1.2Förslag till forskning om ämnens egenskaper och effekter Utredningens bedömning och förslag Det finns ett stort behov av satsningar på: ·studier av persistens och bioackumulering och dessa egenskapers relationer till kemiska ämnens övriga inneboende egenskaper med syfte att skapa generella verktyg för klassificering av kemiska ämnen, ·studier av förhållandet mellan bioackumulering och biomagnifi- cering, samt betydelsen av ämnens fettlöslighet i förhållande till andra upptags- och fastläggningsmekanismer, också i landbas- erade näringskedjor, ·grundläggande forskning inom området hormonstörande effekter, samt inom områdena reproduktions- och utvecklingstoxikologi, ·grundläggande forskning vad beträffar ämnens metabolism i olika organismer och deras hälso- och miljöeffekter innefattande synergieffekter och kroniska lågdoseffekter, samt ekotoxikolo- giska effekter, ·miljömedicinska studier med särskild betoning på allergier och variationer i känslighet hos olika individer samt effekter på ut- veckling, inlärningsförmåga, och mental kapacitet, ·identifiering och kvantifiering av nya, potentiella miljöproblem, innefattande studier och utvärdering av betydelsen av emissioner av ämnen från varor, samt exponeringsförhållanden, ·studier av metallspeciering och biotillgänglighet av olika metall- föreningar, ·långsiktig uppföljning av effekter och halter i anslutning till fortlöpande miljöövervakning, samt möjligheter att kunna ställa dessa mot exempelvis register med hälsodata som underlag för forskning. ·vidareutveckling av metoder för riskbedömning. Med tanke på dagens allt mer komplexa exponeringssituation finns skäl att rikta forskningsinsatser mot allt mer subtila effekter på människa och miljö. (SOU 1997:84) framhöll: att vi människor liksom övriga organismer i ekosystemen exponeras för ett mycket stort antal ämnen från oräkneliga källor – de flesta i låga koncentrationer. ser vi dramatiska biologiska effekter hos oss själva och i vår omgivning som vi inte vet orsakerna till, men som vi misstänker är kemikalierelaterade. SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 309 En kunskapssammanställning och utvärdering av möjliga samband mellan kemikalieexponering och kända respektive befarade störningar på fortplantning och fosterutveckling, med särskilt tonvikt på störningar i de hormonella systemen, har gjorts på initiativ av (m.fl., 1998). Rapporten innehåller även rekommendationer för en framtida forskningsinriktning. Det kan exempelvis inte uteslutas att en diffus exponering under fost- ertid för låga doser av ett stort antal naturfrämmande kemiska ämnen kan leda till ökad benägenhet att utveckla flera av de stora folksjuk- domarna, och att den exponering som varit kan ha bidragit till de ökningar som vi redan ser. Exponeringsförhållanden är dåligt kända, särskilt vad gäller fördelningen av exponering över tiden. När byggs kroppsdepåerna upp i människor och andra organismer? Vilka födo- källor och vilka kongener/ämnen bidrar mest till risken? Vilka andra källor än föda är bidragande? En bättre kunskap behövs om toxiska ämnens egenskaper, förekomst- former, spridning, omvandling, biotillgänglighet, toxiska effekter i miljön och på hälsan samt samverkan med olika ämnen och effekter i olika typer av miljöer. Detta är ett stort arbetsfält som lämpligast bearbetas i internationellt samarbete och där bör delta aktivt. Det är viktigt att resurser avsätts för detta arbete i , inte minst för att kunna bedöma ämnenas uppträdande och toxicitet i vår miljö, vilken på många sätt avviker från miljön i andra delar av världen. För att långsiktigt bygga upp en kunskap kring dessa frågor och göra detta arbete effektivt är det önskvärt med en samverkan mellan flera kompetenscentra med sakkunskap inom ämnesområden såsom miljö- kemi, humantoxikologi och toxiska effekter i mark och vatten, både på det nationella och det internationella planet. Ett koordinerat arbete med hälsomässig och ekotoxikologisk riskbedömning är dessutom resursbe- sparande och vore av synnerligen stort värde för såväl metodutveck- lingsarbete som toxicitetstester i laboratoriemiljö och i fält. 310 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 9.1.2.1Bioackumulering och nedbrytning samt biotillgänglighet, exponering och ekotoxikologiska effekter Ett angeläget forskningsområde är studier av persistens och bioacku- mulering och dessa egenskapers relationer till kemiska ämnens övriga inneboende egenskaper med syfte att skapa generella verktyg för klassificering av kemiska ämnen. När det gäller bioackumulering är det väsentligt att öka kunskapen även när det gäller förhållandet mellan bioackumulering och biomagnificering, samt betydelsen av ämnens fettlöslighet i förhållande till andra upptags- och fastläggningsmekanismer. Det finns också ett stort behov av studier av bioackumulering och biomagnifiering i landbaserade näringskedjor, vilket är en förutsättning för att relevanta testmetoder på detta område skall kunna utvecklas. Det tycks finnas stora kunskapsluckor inom detta område exempelvis vad gäller upptag av miljöföroreningar via jordbruksgrödor. Nedbrytning av organiska miljöföroreningar under olika förhållanden är ett forskningsområde av stort intresse för angelägen metodutveckling på området. Det är också av stort intresse att öka kunskaperna om vari- ationer i nedbrytbarhet och deras orsaker. Ett område som kräver nya forskningssatsningar är identifiering och kvantifiering av nya, potentiella miljöproblem. Bland sådana kan emissioner av ämnen från varor vara av betydelse, exempelvis: ·emissioner från olika material och skillnader i emissioner beroende på vilken typ av material ett ämne finns i samt vilket slag av miljö (luft, mark, vatten, deponi) materialet finns, ·inverkan på emissionerna från bl.a. nötning, korrosion och migration av ämnen i och från material, ·omvandling (av bl.a. tillsatser) i varor, nedbrytning i deponier och i naturen av olika material, ·metodik för uppskattning av ackumulation i samhället av långlivade varor innehållande kemiska ämnen för uppskattning av livstids- emissioner från olika typer av varor, samt för uppskattning av totala emissioner av ett ämne från de varor som ackumulerats i samhället, ·emissionsfaktorer för olika typer av ämnen/material/miljöer, att ut- nyttja när mätdata saknas. Ett område av stort intresse är ekotoxikologisk effektforskning i system omfattande flera steg i näringskedjan, samt koppling mellan ekotoxiko- SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 311 logiska effekter av miljöfarliga ämnen och biologisk mångfald. Till detta område hör också inverkan av exempelvis nya metaller samt långlivade och bioackumulerbara ämnen på nedbrytningsprocesser i mark och vatten. Det är också av intresse att studera de ekotoxikologiska effekterna av moderna bekämpningsmedel. Det behövs kunskap om deras verkningar i andra miljöer än de som de avsetts för, även här med koppling till biologisk mångfald. Ett angeläget forskningsområde är den ekotoxikologisk betydelsen av olika hormonstörande ämnen, med verkan på såväl lägre som högre organismer. Det kan därtill vara av intresse att studera effekter av kemiska ämnen som kan inverka på kemisk kommunikation mellan organismer av samma art, respektive av olika arter.2 Ytterligare forskning krävs för att klargöra var metaller finns i sam- hället, spridningsvägar, samt vilken exponering av människor och miljö som förekomsten av metaller ger upphov till. För att man skall kunna agera förebyggande måste system skapas där metallernas förekomst och hälso- och miljömässiga egenskaper är kända redan när varorna som de ingår i kommer ut på marknaden. Det behövs dock fortfarande forskning om flöden och effekter samt en kontinuerlig övervakning av metallhalter i människa och miljön. Den forskning kring metallers förekomst och flöden från samhället till miljön som gjorts har främst varit inriktad mot metaller med stor användning. Med hjälp av de metoder som utvecklats och de erfaren- heter som vunnits bör det gå att relativt snabbt komma vidare med flera metaller, vilket är nödvändigt för att inte missa nya metaller som annars kan komma att bli framtida miljöproblem. måste det finnas utrymme att uppdatera de kartläggningar av metallflöden som gjorts eftersom metallernas användningsmönster kan ändras över tiden. Metallspeciering och biotillgänglighet av olika metallföreningar är andra forskningsområden av intresse. I anslutning till fortlöpande miljöövervakning av kemiska ämnen är det angeläget att göra en långsiktig uppföljning av effekter och halter, samt att tillförsäkra möjligheter att kunna ställa dessa mot exempelvis register med hälsodata som underlag för forskning. 2 sådana ämnen kallas feromoner respektive kairomoner 312 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 9.1.2.2Toxikologisk forskning, hälsoeffekter, riskbedömning Det finns ett stort behov av grundläggande, mekanistisk och epidemi- ologisk forskning inom området hormonstörande effekter, samt inom områdena reproduktions- och utvecklingstoxikologi, med koppling till störningar i fortplantningsförmågan, missbildningar hos avkomman, cancer, diabetes, påverkan på immunsystemet, benskörhet, hjärt-kärl- sjukdomar, samt påverkan på nervsystemet som kan leda till beteende- påverkan. Detta behov av grundläggande forskning vad beträffar hälso- och miljöeffekter, samt därtill även metabolismstudier, gäller såväl kända miljögifter som sannolikt många av de andra ämnen som berörs av regeringens riktlinjer. Nya misstankar om effekter uppdagas allt som oftast, såsom att vissa PCB-kongener kan orsaka benskörhet (, 2000). Även studier av synergieffekter och kroniska lågdoseffekter av naturfrämmande kemiska ämnen i en komplex exponeringssituation är av stort intresse. Miljömedicinska studier behövs även av möjlig inverkan av kemiska ämnen på utveckling av allergier och effekter på utveckling, inlärnings- förmåga och mental kapacitet. Det är också av stort intresse att under- söka möjligheten att utnyttja genteknologisk forskning för att identifiera känsliga grupper och organismer. Endast viss begränsad information om metallers hälsoeffekter finns tillgänglig. Kunskaperna är särskilt bristfälliga om icke-carcinogena effekter och variationer i känslighet hos människor. är kännedomen om exponeringsförhållandena i befolkningen mycket dålig vad gäller flertalet metaller. Det är därför angeläget att undersökningar av hälsoeffekter integreras i nya forskningsprogram om metaller i större utsträckning än som gjorts. Vidareutveckling av metoder för riskbedömning är ytterligare ett viktigt område där förstärkta forskningsinsatser krävs. Det gäller t.ex. sambandet mellan ämnens exponering och biotillgänglighet å ena sidan och deras extraherbarhet och kemiska analyserbarhet å andra sidan. Det gäller även samband mellan ämnens exponering och nedbrytbarhet, rörlighet och toxiska effekter. Forskning om riskbedömning bör även riktas mot möjliga effekter av användning av biotekniska och genetiskt modifierade organismer i exempelvis bekämpning av växtsjukdomar. Dessa mikroorganismer kan ha produktion av mycket giftiga ämnen som verkningsmekanism. Området är nytt och växande, och det är viktigt att man i början av en SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 313 snabb utveckling försöker klarlägga riskerna för att man genom att övergå till biologisk bekämpning släpper loss nya problemämnen. 9.1.3Förslag till samhällsvetenskaplig forskning Det finns ett stort behov av satsningar på: ·studier av beteende- och attitydförändringar i samhället i förhåll- ande till ökad kunskap om kemiska ämnen och till olika former av styrmedel, ·forskning om effektiviteten hos olika styrmedel, ·studier av hur policyställningstaganden utformas, ·vidareutveckling av metoder för att ta hänsyn till effekter av kemikalier i livscykelanalyser Människors attityder kan påverkas när den allmänna kunskapsnivån ökar om olika av människan framställda kemiska ämnen och deras effekter, och om deras förekomst i industriella processer, i infrastruk- turella anläggningar, i varor, och som föroreningar i miljön. Detta kan leda till förändringar i människornas beteenden på olika plan. De kan t.ex. förändra sina inköpsvanor eller sina val av kommunikationsmedel, vilket kan ha styrande effekter både på marknaden och på den politiska processen. Ett illustrativt exempel på detta är hur allmänhetens uppfattning om negativa effekter av produktion av papper gjort på massa blekt med klorhaltiga kemikalier fick en marknadsstyrande verkan. På ställdes produktionen vid många massablekerier om till blekning utan användning av klorgas, och vid några till blekning utan någon användning alls av klorhaltiga kemikalier. Detta skedde både pga. det ökade incitamentet till frivilliga åtgärder och pga. regulativa åtgärder från myndigheternas sida. Delar av marknaden krävde pappersprodukter blekta utan användning av klorhaltiga kemikalier. Omställningen vad gäller användningen av klorgas var mycket påtaglig på stora delar av den europeiska mark- 314 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 naden, och i upphörde alla massablekerier med att använda klorgas i processen.3 Det är av stort samhällsvetenskapligt intresse att närmare studera hur detta slag av attityd- och beteendeförändringar uppkommer och tar sig uttryck, samt vilka effekter de kan få. Sådan kunskap är av särskilt stort intresse i förhållande till exempelvis utvärdering av insatser med olika former av mjuka styrmedel såsom miljömärkning och informations- kampanjer samt fri opinionsbildning. När det gäller fortsatt utveckling av testmetoder och av kriterier för oönskade egenskaper hos kemiska ämnen, är det viktigt att göra forsk- ningsinsatser för att belysa processerna kring policyställningstaganden exempelvis vad beträffar acceptans av olika testmetoder och kriterie - system. Det gäller framför allt växelspelet mellan vetenskap och politik, innefattande betydelsen av olika aktörers uppfattningar, kunskap, motiv och befogenheter, och inte minst hur grundläggande faktorer såsom försiktighetsprincipen konkret tillämpas. Därutöver vore ett intressant studieområde att utröna hur man bäst påverkar det internationella arbetet för att få gehör för nya idéer, exempelvis rörande utfasning av ämnen enbart på grundval av att de är långlivade och bioackumulerbara. Utredningen ser vidare ett stort behov av att vidareutveckla metoder för att väga in effekter av kemikalier i livscykelanalyser. Riskerna med innehållet av kemiska ämnen i olika varor behöver i livscykelanalyser uppmärksammas i betydligt högre grad än vad som är fallet, vilket kräver en fortsatt utvecklig av metodiken för genomförandet av livs- cykelanalyser. Ytterligare ett mycket centralt forskningsområde som kan ge betydelse- fulla underlag för ställningstaganden på det kemikaliepolitiska området är miljöekonomisk forskning. Det framstår exempelvis som mycket viktigt att studera effekterna av tillämpningen av de för utredningen grundläggande principerna försiktighetsprincipen och substitutions- principen (se avsnitt 2.3.1) i ett miljöekonomiskt perspektiv. Det måste finnas underlag för företagen att i större utsträckning än vad som är fallet kunna göra miljöekonomiska överväganden exempelvis vid utvecklingen av nya nyttokemikalier. 3 ca 2/3 av producenterna använder klordioxid som blekmedel medan 1/3 av produktionen är helt fri från klorhaltiga kemikalier (, , personlig kommunikation). SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 315 9.1.4Behov av teknisk forskning Det finns ett omfattande behov av: ·utveckling av mindre farliga kemikalier, ·utveckling av mindre kemikaliekrävande tekniker för att möjlig- göra ersättning i användningsområden där farliga kemikalier används , ·utveckling av alternativ till exempelvis blyackumulatorer som startbatterier, samt zink i bildäck. Det finns ett större behov av teknisk forskning och produktutveckling än vad som redovisas här. Utredningen begränsar sig till att peka ut några i vårt tycke viktiga grundprinciper, samt ett par problemområden där vi ser ett behov av forskning och utveckling. För att även kommande generationer skall få åtnjuta de positiva sidor av teknisk kemikalieanvändning som samhället i stor utsträckning har gjort sig beroende av , är det, vilket bl.a. framgår av regeringens nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken, dagens allmänna uppfattning att det är eftersträvansvärt att arbeta för att minimera de eventuella negativa effekterna av denna kemikalieanvändning på människors hälsa och på miljön. Det är utredningens bedömning att viktiga led i detta arbete består i att i enlighet med substitutionsprincipen utveckla kemikalier som i mindre utsträckning riskerar ge oönskade effekter än många av de kemikalier som används , samt att utveckla tekniska lösningar som innebär en mindre grad av kemikalieberoende, eller som helt eliminerar beroendet av kemiska ämnen och som kan ersätta de tekniker där farliga kemikalier används . Utredningen vill här åter poängtera att det är mycket viktigt att använd- ningen av kemiska ämnen i varor betraktas ur ett livscykelperspektiv. I avsnitt 7.4.2 redogör vi för ett antal områden där användningen av vissa metaller bör minska. För att kunna göra en övergång till mindre farliga alternativ krävs i vissa fall teknisk forskning och utveckling. Två exempel på sådana områden är alternativ till blyackumulatorer, i synnerhet i användningen som startbatterier för fordon (se avsnitt 7.4.2.1), samt alternativ till zink i bildäck, och tekniker för korrosions- skydd som ersättning för förzinkning (se avsnitt 7.4.2.3). 316 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 Utredningens bedömning och förslag Utredningen ser följande behov av metodutveckling, och vill särskilt framhålla medföljande behov av validering, standardisering och implementering av metoder: 1.Utveckling av metoder som minskar behovet av tester på djur för att ta reda på ämnens egenskaper och effekter, genom att: ·de försöksdjur som måste användas utnyttjas bättre så att antalet djur som behövs relativt sett minskar, som djurens för- hållanden förbättras, ·fler djurfria metoder utvecklas och kan ersätta vissa djurförsök, ·möjligheterna att utnyttja genmatriser undersöks, och ·beräknings- och prediktionsmodeller utvecklas mot större nog- grannhet. 2.Utveckling och vidareutveckling av testmetoder för hormonstör- ande effekter för att kunna: ·identifiera olika hormonstörande egenskaper hos ämnen, och ·påvisa hormonstörande effekter hos både högre och lägre djur. 3.Utveckling av testmetoder för att kunna bestämma hur långlivade och bioackumulerande ämnen är, genom att: ·kunna bestämma halveringstider för organiska ämnens nedbrytning i olika miljömedier, ·kunna uppskatta bioackumulering och biomagnifiering också i landbaserade näringskedjor. Utveckling av kemiska analysmetoder för miljöprover för att: ·rutinmässigt kunna bestämma de ämnen som omfattas av utred- ningens förslag till utfasning, ·rutinmässigt kunna bestämma de godkända bekämpningsmedel som är i användning men som inte kan analyseras rutinmässigt ·bättre kunna bestämma metaller, särskilt i sådana slag av prover som är svåra att analysera , och ·där så är möjligt åstadkomma bra och billiga, rutinmässigt användbara analysmetoder, som är mindre beroende av högtek- nologisk instrumentering. Utredningen bedömer behovet av metodutveckling vara stort, liksom behovet att validera, standardisera och implementera metoder. Behovet av metodutveckling omfattar huvudsakligen två områden: SOU 2000:00 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning 317 ·utveckling av testmetoder för ämnens egenskaper och effekter, ·utveckling av rutinmässigt användbara analysmetoder där sådana saknas. När det gäller utveckling av testmetoder är det särskilt angeläget att ägna forskning åt att ta fram metoder som kan minska eller ersätta behovet av djurförsök utan att säkerheten i riskbedömningen minskar. Därutöver behövs omfattande utveckling av metoder som identifierar hormonstörande egenskaper hos ämnen, samt vidareutveckling av metoder för att bestämma hur långlivade och bioackumulerbara ämnen är. När det gäller utveckling av rutinmässigt användbara analysmetoder där sådana saknas är detta av särskilt intresse för att det skall vara möjligt att ta reda på i vilken utsträckning de ämnen som används sprids till miljön. Detta gäller speciellt många moderna bekämpningsmedel, varav endast en del kan bestämmas rutinmässigt i miljöprover (se avsnitt 9.1.5.4). På båda dessa områden är en internationell samverkan högst väsentlig, för att undvika dubbelarbete vid såväl utveckling och validering av metoder som vid genomförande av testning. 9.1.5.1Utveckling av alternativa metoder som ersättning för tester på djur När det gäller utveckling av testmetoder för att ta reda på ämnens egenskaper ser utredningen det som särskilt angeläget att sådan forskning stimuleras som kan leda till ett minskat behov av djurförsök. Målsättningen i dagens arbete med att ta fram dessa s.k. alternativa testmetoder är att de skall: ·förbättra försöksdjurens förhållanden, ·minska antalet djur som krävs, eller ·helt ersätta djurförsök. Alternativa metoder kan således på vissa områden innebära att antalet djur som behövs relativt sett minskar, och på andra områden att djur- försök helt eller delvis ersätts med djurfria metoder. Det är viktigt att utveckla och optimera testningsinsatserna så att maximal information kan erhållas med minimala testningsinsatser. Som alternativ till testning bör även beräknings- och prediktionsmodeller vidareutvecklas. Här kan t.ex. kvantitativa struktur-aktivitetssamband (QSAR) användas till 318 Förslag till forskning, miljöövervakning och annan uppföljning SOU 2000:00 förutsägelser av toxicitet utifrån kemiska ämnens inneboende egen- skaper (se bilaga 3). På liknande sätt kan även olika mått på persistens beräknas genom kvantitativa struktur-egenskapssamband (QSPR). Nya möjligheter öppnar sig med modern genteknik. Med utgångspunkt från genmatriser (DNA microarray) kan man i en relativt enkel ana- lys studera hur tiotusentals gener från en cell uttrycks. Man hoppas att kunna se mönster i detta t.ex. beroende på exponering för en grupp av kemikalier, eller skillnader i uttryck för djur och människor. Kanske kan man på så vis hitta indikatorer för påverkan, t.ex. ett protein som fungerar som markör för skada på levern hos män- niskor. Man hoppas även kunna belysa individuella skillnader i känslighet för kemikalier samt mekanismer för skadeverkan.