sou · GOB323d1 · 2001-01-01 00:00:00 — bör i de fortsatta förhandlingarna verka för att sänkor inkluderas på ett sätt som inte snedvrider åtagandena i Kyotoprotokollet, där storleken på reduktions- eller begränsnings- åtagandena gjorts med förutsättningen att sänkorna ska inkluderas i begränsad omfattning. Givet dessa restriktioner bör verka för att sänkor inkluderas på ett sätt som är neutralt och som uppfattas som rättvist, och som beaktar metodikosäkerheter. Detta innebär att sänkor som parter kan utnyttja för att möta åtaganden bör återspegla en verklig sänka för skogsbruket som helhet. bör också verka för att reglerna för tillämpningen av Kyotoprotokollet utformas, så att det finns incitament för att bedriva en skogsskötsel som upprätthåller eller ökar upptaget av koldioxid i sänkor och att det sker inom ramen för ett långsiktigt uthålligt skogsbruk. bör även fortsättningsvis aktivt engagera sig i tillämpningen av mekanismen gemensamt genomförande, bl.a. i samt närliggande områden kring . bör i EU vara pådrivande för att en europeisk handel med utsläppsrätter för växthusgaser ska införas i ett successivt allt vidare tillämpningsområde vad gäller utsläppskällor. bör även driva frågan att även länder som inte ingår i den europeiska gemenskapen ska kunna ansluta sig till systemet, samt vara pådrivande inom EU för att ett europeiskt system ska kunna införas tidigare än 2005. bör verka för en miniminivå avseende miljöstyrande energiskatter och koldioxidskatt inom EU. bör också verka för att beslut om miljöskatter inom EU ska fattas med kvalificerad majoritet. Detta kan bidra till att underlätta genomförandet av klimatstrategi som kostnaderna reduceras. 78 Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet bör i EU vara pådrivande för en successiv eliminering av nuvarande subventionering av s.k. energiintensiv industri samt annan utsläppsgenererande verksamhet genom att verka för ett konvergensprogram för EU och dess kandidatländer, syftande till lika konkurrensvillkor. bör vara pådrivande inom EU för en gemensam utformning av en kilometerskatt för tunga fordon. En körsträckebaserad skatt för godstransporter på väg bör ersätta nuvarande vägavgiftssystem för vissa lastbilar, det s.k. Eurovinjettesystemet. Genom att gå från en fast avgift till en rörlig skatt ökas motivationen att effektivisera vägtrafikens godstransporter. Kan denna förändring inte ske med en EU gemensam utformning bör det prövas om kilometerskatten kan införas i samklang med likasinnade Europeiska länder. Regeringen bör hos EU kommissionen ansöka om skattebefrielse på bioalkohol för låginblandning i bensin och diesel enligt artikel 8.4 i mineraloljedirektivet. bör inom EU verka för en förändring av gemenskapsrätten, så att differentierade skattesatser på biobaserade drivmedel som blandas in i bensin och diesel inte förhindras. bör inom EU initiera förslag till lagreglering av lustgasutsläpp från bilar. bör aktivt arbeta för att omförhandla de internationella avtal mellan EU:s medlemsstater och andra länder som förhindrar skatt på flygbränsle. bör aktivt verka för att regler införs inom EU som begränsar utsläppen av de industriella gaserna. 3.2.2Förslag om nationella åtgärder De nationella förslagen är uppdelade med avseende på vem vi föreslår som ansvarig för genomförandet av respektive åtgärd. För vissa åtgärder anges uppskattningar för statens utgifter. Dessa bygger i de flesta fall på myndigheternas uppskattningar om kostnader för projekt som föreslagits. Osäkerheter finns i materialet. En mer detaljerad budgetprövning behövs därför för att fastställa utgifterna för respektive åtgärd. Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet 79 Kommittén föreslår att regeringen ska vidta följande åtgärder: Regeringen bör skyndsamt informera medborgarna och samhället i stort om växthuseffekten och om möjligheter till medverkan att begränsa klimatpåverkan genom egna åtgärder samt om nödvändig- heten av skärpta styrmedel. Informationen bör utformas i bred samverkan med myndigheter, näringsliv, fackliga organisationer, kommuner och frivilliga organisationer. Statens utgifter uppskattas till . Informationen bör genomföras . När oklarheterna kring användningen av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer är utklarade är det av stor vikt att har en hög beredskap att etablera ett system för mekanismerna. Sådana åtgärder kan endast ses som ett supplement till insatser i det egna landet. Därför bör fortsatta analyser och förberedelser genomföras för en framtida tillämpning av mekanismer. Svenska förberedelser bör intensifieras för att införa handel med utsläppsrätter för samtliga utsläpp av koldioxid samt med inriktningen att även utsläpp av andra växthusgaser ska inkluderas . Möjligheter till ett nationellt system bör även utredas, för att användas om ett EU-system dröjer eller inte blir tillräckligt omfattande. Systemet bör dessutom, mot bakgrund av den tidsmässiga osäkerheten i de internationella förhandlingarna, skapa beredskap för att inbjuda andra länder i norra att delta. Systemet behöver kombineras med inhemska åtgärder. En särskild teknisk utredning bör tillsättas för att ge förslag till utformning av systemet för handel med utsläppsrätter. Utsläppsrätter bör fördelas genom ett system med auktionering av utsläppsrätter av konkurrensskäl samt administrativa och statsfinansiella skäl. Klimatpolitiska överväganden bör beaktas i direktiv till utredningar inom de politikområden som berörs av klimatpolitiken. Bedömningarna ska omfatta hur lämnade förslag påverkar utsläppen av växthusgaser. Syftet är att förbättra beslutsunderlaget och underlätta för den politiska nivån att göra avvägningarna mellan olika intressen. Myndigheternas ansvar och uppgifter för genomförandet av klimatpolitiken bör anges i instruktion och regleringsbrev för respektive myndighet. De myndigheter som i första hand berörs är 80 Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet , , , , , , , , , , , Sida, och Skogsvårds- organisationen dvs. Uppgifterna innebär att myndigheterna har ett ansvar för att göra en enhetlig redovisning av utsläpp inom de sektorer där utsläpp av växthusgaser sker och att redovisa vilka åtgärder som vidtas. Myndigheterna ska vidare upprätta planer för sina områden för att minska utsläppen och hushålla med energi och ansvara för att lämna förslag till ytterligare åtgärder. Dessa bör omfatta en bedömning av minskningen av växthusgaser med kostnader och beskriva vilka styrmedel som är lämpliga att använda. Myndigheterna bör följa upp åtgärder och genomföra de åtgärder som man ansvarar för. Regeringen bör rapportera till i samband med att rapportering genomförs till internationella organ. Behovet av överblick över åtgärder och resultat kan därmed tillgodoses. En samlad utvärdering av måluppfyllelse och uppnådda resultat bör genomföras . På grundval av uppnådda resultat bör klimatpolitiska beslut fattas av om en eventuell revidering av mål, fortsatta åtgärder och styrmedel, samt ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter. Samordningen inom bör förstärks i syfte att bl.a. leda och fördela ansvar för ett brett genomförande av klimatpolitiken. Kommittén förordar en organisatorisk lösning som säkerställer ett tydligare politiskt inflytande samt att behov av kansliresurser för ändamålet bör tillgodoses. Ett Klimatråd bör inrättas på myndighetsnivå. Rådet bör vara rådgivande och utgöra ett stöd för i deras nuvarande myndighetsuppgifter avseende de frågor som rör genomförandet av klimatpolitiken och efterföljande rapportering. Rådet bör därvid medverka till att ta fram underlag för en samlad utvärdering för att säkerställa genomförande av klimatpolitiken. Till rådet bör ett mindre kansli knytas. Följande myndigheter bör ingå i rådet: , , , , , , , , , , , Sida, och , dvs. och Skogsvårds- styrelsen. Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet 81 Stöd till lokala klimatprogram (KLIMP) bör startas i syfte att stödja projekt som reducerar utsläppen av växthusgaser och som främjar energihushållning. En myndighet bör ansvara för fördelning av medel till programmen. Medel ska fördelas med hänsyn till projektens relativa kostnadseffektivitet. Projekt inom klimat- programmen bör ha tydliga mål, vilket underlättar uppföljning och utvärdering. Programmens inriktning beskrivs i kapitel 9 och avsnitt 13.1.1. Statens utgifter föreslås till . Statliga verksamheter bör minska utsläppen genom t.ex. energieffektiviseringar inom den egna verksamheten samt att i samband med upphandling av fordon, transporttjänster, resor, lokaler och entreprenadarbeten sträva efter att sådana upphandlingar väljs som innebär låga utsläpp av växthusgaser och hushållning med energi. Det kan ske genom att tillämpa de rekommendationer som utarbetas av delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (M1998:01). Information bör spridas till kommuner, landsting och stat om vikten av att ställa miljövillkor vid upphandling. Statens utgifter uppskattas till . I samband med utvecklingen av miljöledningssystem i statliga verksamheter bör klimatfrågan uppmärksammas. Satsningarna på vindkraft bör öka. Målet för bör vara att elproduktionen från vindkraft ökas med till 2010, utöver det gällande programmet. Stöd kommer att behövas som förlängning eller tillägg till det stöd som finns . En interdepartemental grupp utreder formerna för långsiktigt stöd till förnybar energi och kommer att lämna förslag . Medel bör avsättas för vindkraftsutbyggnaden. Kostnadsunderlag bör tas fram för att genomföra hela vindkraftsprogrammet. En utredning bör därför tillsätta för att beräkna kostnaderna och behov ytterligare insatser från staten . Prioritering av utbyggnaden av vindkraft är väsentlig. Det är angeläget att omgående påbörja arbetet att undanröja hinder vad gäller bl.a. lokalisering och tillståndsprövning eftersom denna process är mycket tidskrävande. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att genomföra en översyn av (1987:10). I ett långsiktigt perspektiv är det särskilt angeläget att i planeringssammanhang tillgodose behoven av att minska utsläppen av växthusgaser. 82 Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet markanvändning- och bebyggelseplaneringen kan bidra till bättre utnyttjande av kollektivtrafik och minska behovet av bilresande bör ingå i utredningen. Lagen (1977:439) om energiplanering bör ses över. Särskild uppmärksamhet bör ägnas möjligheterna att i lagen särskilt beakta utsläpp av växthusgaser samt att i övrigt stärka lagen genom uppföljning, tillsyn och sanktioner. redovisas i 2 kap. 5§, ska ges en stor vikt i den kommunala energiplaneringen. Regeringen bör genomföra en samlad utvärdering av de olika utred- ningarna om miljööverenskommelser, som bedrivs inom Närings- departementet, Miljövårdsberedningen och för att åstadkomma en utveckling av miljööverenskommelserna. Regeringen bör utvärdera hur de regionala energikontorens verksamhet påverkat utsläpp av växthusgaser och introduktion av alternativa energikällor. Finansieringen av verksamheten bör i första hand vara en fråga för respektive region. Regeringen bör utreda hur man i den nuvarande indexeringen av koldioxidskatten kan ta hänsyn till förändringar i BNP. En försäljningsskatt för nya bilar som differentieras efter utsläpp av koldioxid bör prövas. Utformning av en sådan differentiering bör skyndsamt utredas. En differentiering av den årliga fordonsskatten för nya personbilar efter bilarnas utsläpp av koldioxid bör prövas. Skatten för bilar i trafik bör vara oförändrad eftersom jämförbara data över koldioxidutsläpp ofta saknas. Utformning av en sådan differentiering bör påbörjas. Beräkningsgrunden för förmånsvärdet för fri bil bör omarbetas genom att sänka värdet för den fasta kostnaden beräknad på nybilspriset till förmån för en beskattning av en rörlig kostnadsdel baserad på bränsleförbrukningen. Bilar som är särskilt bränsleeffektiva och sådana som är specifikt anpassade för att drivas med alternativa drivmedel bör få en extra nedsättning av förmåns- värdet. Utredning för detaljutformning av ändrad förmåns- beskattning enligt dessa principer bör genomföras. De lagförslag som Utredningen med uppdrag att lämna förslag till en lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort förordat i sitt slutbetänkande (SOU 1998:169) bör genomföras i relevanta delar. Syftet är att de kommuner som önskar att införa miljöstyrande Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet 83 trängselavgift tillåts göra detta. Om kommuner väljer att införa sådana vägavgifter är det viktigt att intäkterna går tillbaka till kommunerna för förbättringar i kollektivtrafiken. Den nu befintliga skattebefrielsen för produktion av bioetanol bör förlängas till 2010. Statligt stöd till forskning och utveckling av biodrivmedel bör fortsätta efter 2004. Stödet bör fortsätta åtminstone på dagens nivå till 2010 eller tills produktionskostnaderna för en cellulosabaserad biodrivmedelsproduktion har sänkts till en nivå som ligger under den spannmålsbaserade etanolproduktionen. Andelen infrastrukturmedel, till såväl investeringar som drift, för utbyggnad av godstransportkapaciteten och den långväga person- trafiken på järnväg samt den regionala och lokala kollektivtrafiken bör i jämförelse med dagens fördelning öka i den kommande inriktningen av infrastrukturplaneringen. Ett statligt stöd på per ton för kombitransporterat gods bör införas. En översyn av hur transportstödet bättre ska kunna bidra till minskade koldioxidutsläpp bör genomföras. En lagstiftning om avgaskrav på snöskotrar, i överensstämmelse med det förslag som anmälde till EU , bör införas. Alternativa styrmedel för att bidra till en begränsning av flygets snabba ökning av koldioxidutsläppen bör utredas. Möjligheten att införa utsläppstak för koldioxid på samtliga flygplatser i bör beaktas. Regeringen bör lämna uppdrag till berörda myndigheter, att inom sina ansvarsområden, identifiera vilka risker en förändring av klimatet kan ge upphov till. Underlaget bör ligga till grund för att föreslår åtgärder för att minimera negativa konsekvenser av klimatförändringarna. Arbetet bör lämpligen utföras i samarbete med SWECLIM. SWECLIM:s fortsatta verksamhet bör säkerställas, när det nuvarande projektanslaget från MISTRA upphör. Myndigheten ska för de åtgärder som innehåller informationsinsatser samordna insatser med berörda myndigheter. 84 Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet bör få i uppdrag att efter samråd med Sida genomföra pilotprojekt avseende mekanismen för ren utveckling. Klimatkonventionen lade i sitt beslut 1999 vikt vid geografisk spridning av projekt till fattiga länder. bör vidga inriktningen på hittillsvarande insatser och genomföra projekt som uppfyller kommande krav i sådana länder. Statens utgifter föreslås till . bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att kunna fortsätta stimulera elproduktion från biobränsle i kraftvärmeverk. bör ges i uppdrag att utforma stöd som syftar till att minska användning av fossila bränslen för fjärrvärmeproduktion. Arbetet kan ske i samråd med och enskilda kommuner för att stimulera lokala och regionala projekt. Investeringsstöd bör lämnas till sådana projekt. Stödet bör vara kopplat till information. bör ges i uppdrag att utforma regler och bevilja anslag samt följa upp verksamheten. Statens utgifter uppskattas av myndigheten till och programmet bör genomföras . bör få i uppdrag att främja avtal mellan industrier som genererar spillvärme eller energirika restgaser å ena sidan och staten å andra sidan. Möjligheten att staten går in som en ekonomisk garant, om den industriella verksamheten skulle upphöra bör undersökas. bör tillsammans med ges i uppdrag att undersöka möjligheten att förändra taxesättningen för el och fjärrvärme i riktning mot ökad rörlig andel i syfte att främja energibesparingar. bör verka för att minska utsläpp av koldioxid och energianvändning inom industrin bl.a. genom: -information och utbildning för att åtgärder vidtas för att energieffektivisera i industrins s.k. hjälpsystem. Hjälpsystemen innefattar belysning, ventilation, tryckluft m.m. -minskade utsläpp av växthusgaser från den energiintensiva industrin genom bl.a. investeringsstöd. Myndigheten bör även eftersträva individuella avtal med energiintensiva industrier för att stimulera processrelaterade energibesparingar och utsläpps- minskningar. Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet 85 ges i uppdrag att utforma regler och rutiner i samband med prövning och beviljande av stöd. Myndigheten bör även svara för hantering och uppföljning av stödet. Statens kostnader uppskattas av myndigheten till sammanlagt och ett program bör pågå . Energi- och klimatpåverkan är betydelsefull vid upphandling av ny utrustning till industrin. Därför bör ges i uppdrag att sprida information om märkning och klassificering av energianvändning hos motorer, pumpar fläktar m.m. enligt pågående arbete inom EU för minskad energiförbrukning. bör ges i uppdrag att i samråd med branschföreningar och sprida information om system för energieffektiv upphandling för industrier och näringsliv (t.ex. ENEU-systemet). och bör tillsammans fortsätta arbetet med att stimulera införandet av miljöledningssystem i små och medelstora företag inom myndighetens anslag. Statens utgifter uppskattas av myndigheten till . bör ges i uppdrag att utforma regler och program för eleffektiviserande åtgärder för hushålls- och driftel (energinormer, teknikupphandling, demonstrationsstöd, spridnings- aktiviteter, information, utbildning, tillämpad forskning och utveckling) samt genomföra programmet. Uppdraget bör i tillämp- liga delar genomföras i samverkan med . Statens utgifter uppskattas av myndigheten till och vi föreslår ett program för en . bör i samråd med ges i uppdrag att genom utbildning och information arbeta för att öka vindsisolering och fasadåtgärder i syfte att minska utsläppen av koldioxid och användningen av energi. Statens kostnader bedöms av myndigheten till . bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att minska kostnaderna för att ansluta ytterligare fastigheter till fjärrvärme. bör ges i uppdrag att utforma och bevilja stöd för demonstrationsprojekt för konvertering från olja och el till förädlade biobränslen i småhus, flerbostadshus och lokaler. Stödet bör kompletteras med en informationsinsats. 86 Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet Statens utgifter uppskattas av myndigheten till och vi föreslår ett program . ges i uppdrag att utforma program med information och utbildning för att åstadkomma energieffektivare drift av flerbostadshus och lokaler samt genomföra programmet. Programmet ska omfatta både privata och offentliga byggnader. Statens utgifter beräknas av myndigheten till . bör ges i uppdrag att genomföra undersökningar och mätningar av bebyggelsens energianvändning, för att förbättra möjligheterna till att bedöma olika åtgärder. Myndigheten ska för de åtgärder som innehåller informationsinsatser samordna insatser med berörda myndigheter. Det är viktigt att höja kunskapen inom företagen om verksamhetens och produkternas miljöpåverkan samt de möjligheter som finns att minska påverkan. och bör därför fortsätta det arbete som startades tillsammans med industrins företrädare i syfte att ta fram underlag till miljömålsarbetet (och ). och bör tillsammans fortsätta arbetet med att stimulera införandet av miljöledningssystem i små och medelstora företag. Statens utgifter uppskattas till . bör ges i uppdrag att tillsammans med och fortsätta att stimulera miljöanpassad produktutveckling med avseende på klimatpåverkan och energieffektivitet. bör ges i uppdrag att initiera ett samarbete med näringslivet som syftar till att uppgifter om företagens klimatpåverkan ingår i miljö- och årsredovisningarna. Myndigheten ska för de åtgärder som innehåller informationsinsatser samordna insatser med berörda myndigheter. Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet 87 Kommittén föreslår att ökade resurser avsätts för klimatforskning. bör ges i uppdrag att i samverkan med de grundforskningsråd och myndigheter som har relevans för svensk klimatforskning arbeta fram en plan för hur ökade resurser bäst disponeras för att stärka svensk klimatforskning. Planen bör innefatta såväl naturvetenskaplig, samhällsvetenskaplig som humanistisk forskning. För att öka genomslagskraften av beträffande utsläpp av växthusgaser samt hushållning med energi är det viktigt att prioriterar detta i tillämpningen av . bör vid uppdatering av informationsmaterial, allmänna råd och branschfaktablad, ge förslag till hur energi- effektivisering, energikartläggning och åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser kan utföras vid tillsyn och prövning både allmänt och specifikt för olika branscher där det är miljömässigt, tekniskt och ekonomiskt motiverat. bör vid översyn av föreskrifter och allmänna råd för miljörapportering, överväga att införa krav på rapportering av utsläppen av växthusgaser enligt Kyotoprotokollet, där det är tekniskt, ekonomiskt och miljömässigt motiverat. bör utreda möjligheten att införa generella föreskrifter beträffande återkommande energikartläggning i större företag med krav på att åtgärder som är lönsamma genomföras av företagen. bör pröva möjligheterna att i anvisningar för miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) ställa krav på redovisning av möjligheter att minimera utsläpp av växthusgaser, energianvändning samt potentialen för användning av miljövänliga transportsätt. bör få i uppdrag att utforma förslag till styrmedel som förhindrar användningen av de tre industriella gaserna, dvs. ofullständigt halogenerade fluorkarboner, fluorkarboner och svavelhexafluorid, i nya installationer. Styrmedlen bör införas med en skälig övergångsperiod. bör även ges i uppdrag att analysera möjligheterna att senare införa styrmedel som även omfattar befintliga installationer. Det råder osäkerhet beträffande ansvar för uppföljning av utsläpp från deponier. bör därför ges i att uppdrag utreda och föreslå organisation för uppföljning av utsläpp från deponier. 88 Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet Kvalitet i beräkningsmetoder och dataunderlag bör förbättras. bör därför bl.a.: -Förbättra kvalitetssäkring och skattning av osäkerheter, dokumentera underlag och beräkningar. -Utveckla säkrare metoder för beräkningar av koldioxidflödena till och från jordbruksmarker i samråd med . -Se över metoden för uppskattning av metangasavgången från deponier. -Skyndsamt utveckla en metod för att beräkna de faktiska utsläppen av de tre industriella gaserna och redovisa uppgifter om utsläpp. bör tillsammans med och utarbeta förslag till en strategi för en bredare introduktion av förnyelsebara motorbränslen. bör i samverkan med ges i uppdrag att ta fram statistik och underlag för de bränslen, som går under benämningen avfall eller övriga obeskattade bränslen, beträffande utsläpp av växthusgaser och mängder för att få ännu bättre underlag för utsläppsberäkningar. bör tillsammans med ges i uppdrag att belysa inom vilka användningsområden bioenergi bör utnyttjas för att ge störst nytta i förhållande till kostnader. Samordning bör ske med arbeten för introduktion av förnyelsebara motorbränslen. Myndigheten ska för de åtgärder som innehåller informationsinsatser samordna insatser med berörda myndigheter. bör få i uppdrag att utforma skärpta byggregler för Den bör utformas med generellt krav på en högsta beräknad energiåtgång på 110 kWh/m2 som gäller fullt ut med en skärpning till högst 90 kWh/m2 . bör utreda när en ytterligare skärpning till 60 kWh/m2 kan träda i kraft. Kraven ska omfatta uppvärmning, varmvatten och fast hushållsel. bör även utarbeta metoder och regler för tillsyn och eventuella sanktioner. För att undvika att nya fastigheter byggs med uppvärmningssystem som enbart bygger på direktverkande el bör ges i uppdrag Åtgärder, styrmedel och uppdrag i handlingsprogrammet 89 att utreda möjligheten att skapa förutsättningar för alternativ uppvärmning från förnybara energikällor.