sou · GOB329d1 · 2001-01-01 00:00:00 — sou 2000 29 d1 Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att lämna förslag om hur den framtida konsu- mentpolitiken skall kunna ge människor förutsättningar att känna sig trygga som konsumenter och ha ett starkt inflytande över sin vardags- situation. Genom tilläggsdirektiv fick kommittén i uppdrag att analysera och lämna förslag angående konsumentinforma- tion om dagligvaror. Kommittén har antagit namnet 2000. I kommitténs arbete har följande ledamöter, sakkunniga, experter och sekreterare deltagit. Ledamöter (förordnade fr.o.m. ): riksdagsledamoten (ordförande) (s), riksdagsleda- möterna () och (), marknadschefen (), f.d. riksdagsledamöterna () och (), riksdagsledamöterna (), () och () samt stude- randen (). Sakkunniga (förordnade fr.o.m. om inte annat anges): numera kanslirådet , generaldirektören , avdelningschefen , hovrättsassessorn (t.o.m. ), departementsrådet (t.o.m. ), hovrättsassessorn (fr.o.m. ) samt departementsrådet (fr.o.m. ). Experter (förordnade fr.o.m. om inte annat anges): numera departementsrådet (t.o.m. ), departementssekreteraren (fr.o.m. ), departementssekreteraren , vice verkställande direktören , avdelningsdirektören , advokaten , generalsekreteraren (t.o.m. ), jur. kand. (t.o.m. den 5 septem- ber 1999), enhetschefen (fr.o.m. ), verkställande direktören , departementssekreteraren , chefsjuristen , bitr. avdelningschefen , produktsäkerhetsdirektören , generalsekre- teraren , departementssekreteraren (fr.o.m. ), departementssekreteraren (fr.o.m. ), konsumentsekreteraren , hovrättsassessorn (fr.o.m. ), departementssekreteraren , departements- sekreteraren (t.o.m. ), avdel- ningschefen , verkställande direktören (t.o.m. ), bankjuristen , enhets- chefen , departementssekreteraren (t.o.m. ), direktören , direktören , departementssekreteraren , general- sekreteraren (fr.o.m. ), professor , departementssekreteraren , konsument- sekreteraren samt jur. kand. (fr.o.m. ). Sekreterare: jur. kand. (fr.o.m. ), råd- mannen (huvudsekreterare, fr.o.m. ), avdelningsdirektören (fr.o.m. ), hov- rättsassessorerna och (fr.o.m. ). entledigades och ersattes av tidigare experten i utredningen (fr.o.m. ). Kommittén har tidigare avgett delrapporten tjänster från ett konsumentperspektiv och delbetänkandet Nordisk miljömärkning - det statliga engagemanget (SOU 1999:145). Härmed överlämnas kommitténs slutbetänkande Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Kommitténs arbete är härmed slutfört. 1 Förslag till lag om konsumentverksamhet i kommunerna .......... 2 Förslag till lag om ändring i prisinformationslagen (1991:601)................................................................................... 3 Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)................................................................................... Det svenska konsumentpolitiska engagemanget............... De nu gällande konsumentpolitiska målen ....................... Konsumentpolitikens syfte och övergripande mål............ Den kommunala konsumentverksamheten ....................... 2.4Regeringens prioriteringar för konsumentpolitiken 1994/95 – 1999 ................................................................. Regeringens handlingsplan för miljön.............................. Grön databas och provning av varors miljövänlighet....... Överväganden och förslag................................................ Gällande konsumentpolitiska mål..................................... Ett nytt konsumentpolitiskt mål........................................ Insatser på myndighetsnivå............................................... Konsumentpolitisk proposition eller skrivelse ................. Den svenska konsumentpolitiken i EU och internationellt ........ Konsumentpolitiken inom EU .......................................... Övergripande mål och inriktning för det svenska EU- Utvärdering av arbetet ...................................................... och de frivilliga konsument- organisationernas internationella verksamhet................... De frivilliga konsumentorganisationerna.......................... Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiska Nordisk handlingsplan för konsumentområdet t.o.m. Överväganden och förslag................................................ Det nordiska samarbetet.................................................... Verksamheten i kommunerna ........................................... Det statliga stödet till kommunerna .................................. Statsmakterna om den kommunala konsument- Utvärderingar av den kommunala konsument- En jämförelse – konsumentrådgivning i Den kommunala självstyrelsen ....................................... Överväganden och förslag.............................................. Konsumentverksamhet – en obligatorisk Organisation och dimensionering av konsument- Ett förstärkt statligt stöd till kommunerna ...................... De frivilliga organisationerna ......................................... Organisationernas roll i konsumentpolitiken.................. Överväganden och förslag.............................................. Konsumentråd och Konsumenter i Bristande kunskaper i svenska språket ........................... Delrapporten tjänster från ett konsument- Överväganden och förslag.............................................. Privatekonomi – ett nytt skolämne ................................. Några frågor om konsumentkrediter............................... Lån utan särskild säkerhet m.m. ..................................... Uttryckligt krav på kreditprövning ................................. Tillsyn över kreditprövning ............................................ Kreditkostnaden i kronor ................................................ Betalningsansvar vid förlust av kontokort m.m.............. Reglering av ansvar för finansiell rådgivning................. Renodling av den finansiella tillsynen............................ Bättre information om finansiella tjänster ...................... 6.2.15Föreskriftsrätt för om prisinformation169 Information om betaltjänster........................................... En byrå för rådgivning om finansiella tjänster ............... Betaltjänster via Internet................................................. Kontokortsbedrägerier på Internet .................................. Det nya pensionssystemet............................................... En fråga om sekretess ..................................................... Tvistlösning utanför domstol .......................................... arbete inom hushållningsmålet ........ En ospännande dramatik ............................................. Överväganden och förslag.............................................. Budgetrådgivning och skuldsanering......................................... Uppföljning av skuldsaneringslagen............................... 8.2.3Projekt om telefonrådgivning i budget- och skuld- Överväganden och förslag.............................................. Utvärdering av skuldsaneringslagen............................... Renodling av arbetsuppgifter.......................................... Det statliga stödet till kommunerna m.m........................ arbete med säkerhetsfrågor .............. 9.5Överväganden och förslag angående skade Skaderegister över hem- och fritidsolyckor.................... Ett utbyggt nationellt EHLASS-register ......................... Samordning med andra register ...................................... Överväganden och förslag angående marknads Utökade resurser för marknadskontroll .......................... Överväganden och förslag angående standardisering... 266 Statens deltagande i standardiseringen ........................... Ökat konsumentinflytande i standardiseringen............... Godkännandeprocedur för mandaterade standarder ....... Överväganden och förslag.............................................. Konsumentvetenskap – samlingsbegrepp för Konsumentfrågor i skolan........................................................... Den svenska skolan......................................................... Konsumentkunskap i skolan ........................................... Undersökningar om konsumentkunskap i skolan ........... Den kommunala konsumentverksamhetens stöd till Överväganden och förslag.............................................. Konsumentfrågornas roll i skolan................................... Det statliga stödet till konsumentundervisningen........... 12 Konsumentinformation om dagligvaror m.m. .......................... (SOU 1999:7)................................................. Riktad information om dagligvaror till grupper med särskilt behov av sådan ................................................... Information om dagligvaror vid handel via Internet....... En undersökning av dagligvaruhandeln på Internet........ Resultatet av undersökningen ......................................... Dansk Varefakta Naevn .................................................. En beskrivning av ....................................... Finansiering och förvaltning av systemet ....................... Överväganden och förslag.............................................. Riktad information om dagligvaror till grupper med särskilt behov av sådan ................................................... Rekommendationer om stöd till vissa konsument- (SOU 1999:7)................................................. Redovisning av ingredienser i livsmedel ........................ Annan information än förpackningsmärkning................ Information om dagligvaror vid handel via Internet....... Användarvänlighet och service....................................... 13 Rådgivning inför bostadsköp ...................................................... Två tänkbara modeller för rådgivning ............................ Intresse hos marknadens aktörer..................................... Konsumenternas behov av boenderådgivning ................ Överväganden och förslag.............................................. Allmänt om de nya marknaderna.................................... Rättigheter som medborgare och konsument.................. Instanser för klagomål..................................................... Rådgivning och information ........................................... Överväganden och förslag.............................................. 15.3Överväganden och förslag angående Utrednings- och analysarbete.......................................... 15.3.3 Integrering av KO i ............................ 15.3.4Konsumentverkets befogenheter inom det rättsliga Begränsning av uppgifter................. Biträde åt enskilda .......................................................... Överväganden angående biträde åt enskilda ................. Näringsförbud på det marknadsrättsliga området........... Överväganden angående näringsförbud ........................ Ekonomiska konsekvenser för staten.............................. Särskilt om förslaget om Ekonomiska konsekvenser för andra än stat och 17.1Förslaget till lag om konsumentverksamhet i 17.2Förslaget till lag om ändring i prisinformationslagen (1991:601)....................................................................... 17.3Förslaget till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)....................................................................... Reservationer och särskilda yttranden................................................ Förteckning över kommuner som saknar konsument EN OSPÄNNANDE DRAMATIK, Analys av publikationer av hushållens ekonomi... Nya marknader – Schematisk beskrivning om bl.a. regelverk och klagomöjligheter .......................................... Finansiella tjänster från ett konsumentperspektiv .............. Uppdraget enligt direktiven till 2000 innebär att se över konsumentpolitiken till följd av de stora föränd- ringar samhället genomgått . Vi har i uppgift att lämna för- slag om hur den framtida konsumentpolitiken skall kunna ge människor förutsättningar att känna sig trygga som konsumenter och ha ett starkt inflytande över sin vardagssituation. Arbetet skall genomföras i ett tydligt EU-perspektiv, där det nordiska samarbetet är en viktig bas. Vi skall för detta ändamål göra en utvärdering och en översyn av de kon- sumentpolitiska målen och vid behov föreslå hur målen kan utvecklas och förbättras mot bakgrund av de nya förutsättningar som samhället ger. Vi skall också överväga vilka medel i form av lagstiftning och eko- nomiska och andra resurser som bör utnyttjas för att bäst nå dessa mål. Genom tilläggsdirektiv har vi därtill fått i uppdrag att kartlägga rättsläget när det gäller konsumenternas möjlighet att få konsumentin- formation om dagligvaror via Internet. Syftet med våra förslag är att de skall leda till en ökad satsning på kon- sumentpolitiken. Vår strävan har också varit att försöka finna en rimlig avvägning mellan vad det offentliga bör göra på konsumentområdet och vad som med fördel kan överlåtas till frivilliga organisationer eller anordnas av näringslivet genom frivilliga insatser. De förändringar i samhället som påverkar den framtida konsument- politiken är enligt vår mening främst den ökade internationaliseringen i allmänhet och EU-medlemskapet särskilt. Andra viktiga företeelser är den nya informationstekniken och de av- och omreglerade marknaderna. Den nya informationstekniken, IT, kan komma att innebära stora förändringar för konsumenterna på flera sätt. Frågan om IT-utveckling- ens betydelse för konsumenterna har diskuterats i många olika sammanhang och mycket arbete pågår i , inom EU och globalt när det gäller konsumentskyddsaspekter i samband med IT. Det är enligt vår mening viktigt att konsumentintresset får en framträ- dande roll när det nya informationssamhället tar form. Konsumentfrågor återfinns inom de flesta områden. Det finns emeller- tid enligt vår mening en risk för att konsumentaspekterna inte i till- räcklig utsträckning beaktas när åtgärder vidtas utanför det traditionella konsumentpolitiska området, vilket kan leda till att de konsument- politiska insatserna försvagas eller till och med motverkas. I instruktionerna för myndigheter som har till uppgift att verka för konsumentintresset bör finnas en hänvisning till de konsument- politiska målen. Ett Konsumentdepartement inrättas. I ansvarsområdet bör ingå, för- utom de frågor som hör till konsumentområdet, även sådana livsmedelsfrågor som har en direkt betydelse för den enskilde kon- sumenten. De nu gällande konsumentpolitiska målen är relevanta och fungerar i huvudsak väl. Det bör uttryckligen anges att de konsumentpolitiska målen skall beaktas på alla områden och gälla för såväl det nationella som det svenska konsumentpolitiska arbetet i internationella sammanhang. De nu gällande konsumentpolitiska målen utökas med ett nytt mål som tar sikte på att tillgodose konsumenternas behov av bra utbild- ning, information och vägledning. Enligt vår mening bör dagens metod med långsiktiga prioriteringar, som t.ex. baskonsumtion, frångås till förmån för ett mera flexibelt syn- sätt. Prioriteringen av konsumentpolitiska insatser, såväl , bör i större utsträckning ske på myndighetsnivå med utgångs- punkt från de övergripande målen. skall ta egna initiativ och ha en beredskap för att snabbt kunna agera på aktuella företeelser samt ha ett övergripande ansvar för konsumentfrågor och en samordnande och pådrivande roll inom hela det konsumentpolitiska området. skall ge regeringen en redovisning av relevanta myndigheters konsumentpolitiska insatser. De rapporter som föreslås lämna till regeringen bör kunna tjäna som underlag för bedömning av konsumentpolitikens utveckling. Regeringen bör lägga fram en konsumentpolitisk proposition eller skrivelse till , där de ovan nämnda redo- visningarna bör kunna tjäna som underlag. Den svenska konsumentpolitiken i EU och internationellt De nationella svenska konsumentpolitiska målen har visat sig fungera väl som utgångspunkt för såväl arbetet inom gemenskapen som annat internationellt arbete. Den generella utgångspunkten för de svenska insatserna skall därför vara de mål som gäller för den nationella svenska konsumentpolitiken. Vi föreslår bland annat: bör arbeta för en fungerande gemensam europeisk marknad som har konsumenternas förtroende. bör inom EU verka för att konsumenterna blir medvetna om sambandet mellan konsumtionsmönster och miljön och att de, bl.a. genom tydligare information, ges reell möjlighet att genom sin kon- sumtion främja en långsiktigt hållbar utveckling. Ett europeiskt institut/centrum för konsumentforskning bör upp- rättas och stödjas av EU. bedriver ett omfattande internationellt arbete där EU- frågorna utgör tyngdpunkten. De frivilliga organisationernas arbete utgör ett viktigt och nödvändigt komplement till de statliga insatserna. och de frivilliga organisationerna bör få ökade resurser för sitt arbete med konsumentfrågor inom ramen för det europeiska och övriga internationella arbetet. bör regelmässigt, tillsammans med ansvarigt departement, delta då frågor med anknytning till ansvars- område diskuteras i råds- och kommissionsarbetsgrupper inom EU. Konsumentverksamhet bedrivs i 240 av landets kommuner och saknas därmed i 49 av kommunerna. Det innebär att närmare en miljon konsumenter saknar konsumentverksamhet. Verksamheten i de kommuner som har konsumentvägledning är dessutom mycket vari- erande och bedrivs i vissa kommuner på en nivå som inte är tillfreds- ställande. konsumentverksamhet görs till en obligatorisk uppgift. Kommunerna får organisera verksamheten på det sätt de finner lämpligt. Det är dock viktigt att den utformas på ett sätt som ger konsumenterna god tillgång till verksamheten. materialservice, kursutbud och övriga stöd till den kommunala konsumentverksamheten bör utökas och förstärkas. Kurser och material skall tillhandahållas utan kostnad för kommu- nerna. Staten bidrar med finansieringen av kommunernas konsumentverk- samhet av kostnaden för löner, andra personal- kostnader och driftskostnader. Drygt 50 organisationer i uppger att de är engagerade i konsu- mentfrågor. Bland organisationer med konsumentfrågor som huvud- program kan främst nämnas de två paraplyorganisationerna Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan. Dessa två erhåller särskilda statliga bidrag för sin verksamhet. Den nationella och internationella konsumentrepresentationen måste förstärkas kraftigt om det skall vara möjligt att med trovärdighet och framgång hävda konsu- mentintresset på de nya och större marknader som växer fram. Vi före- slår: Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan bör få väsentligt ökade resurser för att fullgöra sina ökande åtaganden nationellt och internationellt. För att nå ut till unga konsumenter bör en riktad satsning med pro- jektstöd göras för att stärka ungdomar i deras roll som konsumenter. För att stärka ställningen hos dem som har bristande kunskaper i svenska språket bör resurser avsättas för ett femårigt projekt med ekonomiskt stöd till lokala organisationer som vill öka konsument- kunskaperna och förbättra medlemmarnas och andra konsumenters möjligheter att hävda sin rätt som konsumenter. Vi överlämnade till regeringen delrapporten ella tjänster från ett konsumentperspektiv, vilken har utgjort ett diskus- sionsunderlag för vårt fortsatta arbete. Konsumentskyddet behöver för- stärkas på ett antal områden. Vi föreslår i huvudsak: Utökad undervisning i privatekonomiska frågor i skolan. ges i uppdrag att närmare analysera orsakerna till s.k. skuldfällor (t.ex. varför konsumenterna tar lån med mycket höga räntor) och att föreslå lämpliga åtgärder för att komma till rätta med problemet. Bestämmelser bör införas i konsumentkreditlagen med bl.a. ett uttryckligt krav på kreditprövning, krav på att kostnaden för en kre- dit skall anges i kronor i bl.a. marknadsföringen och delvis nya för- utsättningar för betalningsansvar vid förlust av kontokort och PIN- kod. Konsumentskyddet beträffande de finansiella institutens ansvar vid rådgivning förstärks genom lagstiftning. ges i uppdrag att i samråd med Finansinspektio- nen verka för en kvalitetshöjning av informationen om finansiella tjänster. Prisinformationslagen görs tillämplig på samtliga finansiella tjäns- ter. Informationsskyldigheten vid betaltjänster utökas genom lagstift- ning. och ges i upp- drag att genom en dialog med parterna på avtalspensionsområdet uppnå en samordning av information om den allmänna pensionen och avtalspensionen samt att undersöka möjligheterna och formerna för en gemensam central och lokal rådgivning till allmänheten om pensionsfrågor. arbete inom det hushållsekonomiska området star- tade med beräkningar av skäliga levnadskost- nader för några vanliga budgetposter. Analyserna har varit och är av stort värde, men det finns enligt vår mening utrymme för förbättringar och utveckling. Materialet bakom analyserna bör kompletteras och bearbetningen av de insamlade uppgifterna justeras och fördjupas. Vid sidan av den ovan beskrivna konsumentvägledningen tillhanda- håller kommunerna budget- och skuldrådgivning. Verksamheten, som är obligatorisk enligt lag, är mycket varierande i omfattning och kvalitet. Väntetiderna är på vissa håll oacceptabelt långa. Vi före- slår: Det bör ske en renodling mellan kommunerna och kronofogde- myndigheterna vad gäller arbetsuppgifter. bör i ökad utsträckning följa och utvärdera kom- munernas verksamhet vad gäller budget- och skuldrådgivning. Forskningsprojekt bör initieras av och för att bl.a. analysera orsakerna till överskuld- sättning samt effekterna av skuldrådgivning och skuldsanering. Att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet är ett av de övergri- pande målen för den svenska konsumentpolitiken. Det är också ett prio- riterat område inom EU. Många myndigheter arbetar med konsument- säkerhet. Det ger utrymme för stora satsningar, men ställer också krav på samordning. Det är angeläget att resursfördelningen mellan olika myndigheter sker på ett sådant sätt att var och en av dessa har en faktisk möjlighet att bedriva verksamheten på det sätt som regeringen avsett. bör ges utökade resurser för att kunna bedriva en marknadskontroll som tillgodoser konsumenternas rätt till säkra produkter och uppfyller de åtaganden som har när det gäller den inre marknadens funktion. Vad gäller standardiseringsarbetet bör staten verka för att rutiner och procedurer, t.ex. röstningsregler, tillämpas som ger konsu- mentintresset ett väsentligt inflytande. En långsiktig finansiering bör säkerställas för ett skaderegister över hem- och fritidsolyckor med grund i det nuvarande EHLASS-regist- ret. Konsumentforskningen har en viktig funktion att fylla i fråga om kun- skap om konsumenters behov, problem och beteenden. Den nuvarande forskningen överensstämmer enligt vår mening inte med samhällets behov vad gäller bredd och omfattning. Konsumentvetenskap som samlingsbegrepp för konsumentforskning bör etableras som vetenskaplig disciplin vid universitet och hög- skola. Forskarutbildning och karriärmöjligheter på olika nivåer bör ordnas för att forskare skall uppmuntras att söka sig till den konsu- mentvetenskapliga forskningen. Ett nationellt på universi- tet/högskolenivå bör inrättas för att höja statusen på området och ge det en egen identitet i forskarvärlden. En uppbyggnad av varaktiga forskarnätverk bör stimuleras. Forskningsfinansieringen bör ske via ett forskningsråd. En omför- delning av forskningsresurser från andra forskningsområden bör ske till förmån för konsumentforskningen. För att kunna bli en kunnig, medveten och stark konsument krävs det att grundläggande kunskaper i konsumentfrågor förmedlas redan under skolåren. Det har framgått att konsumentfrågorna har en otydlig roll i skolan och att ämnets gränsöverskridande karaktär ofta medför att området inte prioriteras i undervisningen. Kursplanen för ämnet hemkunskap i bör kompletteras med uppgifter och mål med inriktning på konsumentfrågor.