sou · GOB321d1 · 2001-01-01 00:00:00 — För den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning skall sjukpenningunderlag inte beräknas till lägre belopp än vad som motsvarar fyra gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring för tid , fyra och en försäkring för tid före 21 års- ålder, basbeloppet för tid och fem gånger basbeloppet för tid från och med . För den som avses i 1 § första stycket 3 och som när skadan inträffade hade varit intagen längre än sex måna- der skall sjukpenningunderlag och livränteunderlag inte beräknas till lägre belopp än som anges i 4 kap. 10 § anda stycket lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Detta gäller även för den som avses i 1 § andra stycket om reg- eringen föreskriver det Den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning som är längre än , har efter skyddstidens utgång rätt till ersättning för nödvändiga halv gånger basbeloppet för tid och fem gånger basbeloppet för tid från och med . För den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbild- ning eller repetitionsutbild- ning utgör livränteunderlaget sju och ett halvt basbelopp. För den som avses i 1 § första stycket 3 och som när skadan inträffade hade varit intagen längre än sex mån- ader skall sjukpenning- underlag och livränteunder- lag inte beräknas till lägre belopp än som anges i 4 kap. 10 § anda stycket lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring. Detta gäller även för den som avses i 1 § andra stycket om regeringen före- skriver det Den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning, har efter skyddstidens utgång rätt till ersättning för nödvändiga kostnader för läkarvård, sjuk- kostnader för läkarvård, sjuk- vårdande behandling, sjuk- husvård samt läkemedel under högst . I kostnader för vård inräknas nödvändiga kostnader för resor. Denna lag träder i kraft den .... vårdande behandling, sjuk- husvård samt läkemedel under högst . I kostnader för vård inräknas nödvändiga kostnader för resor. 8Förlag till lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. att 1 § skall ha följande lydelse. Den som ådrar sig skada som omfattas av lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd har rätt till ersättning av staten enligt fritid vid vistelse utanför för- fritid vid vistelse utanför för- plats där verksamheten i fråga plats där verksamheten i fråga bedrivs, och skadan inte har bedrivs, och skadan inte har orsakats av olycksfall vid färd orsakats av olycksfall vid färd till eller från nämnda plats då till eller från nämnda plats då stod i nära samband med stod i nära samband med ning endast till den som ning till den som tjänstgör lagen (1994:1809) ning än enligt lagen totalförsvarsplikt och som har (1994:1809) om totalförsvars- skadats under tjänstgöringen. plikt och som har skadats Denna lag träder i kraft den ... 9Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring dels att 19 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 18 a §, samt närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. ringen utan att ha uppfyllt lagen (1994:1809) om total- har kunnat slutföras på grund av skada eller av omstän- själv råder över, är sökanden berättigad till ersättning från göringen har fullgjorts. För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod enligt denna lag gäller följande. När det arbetsvillkor skall uppfyllas som skall ligga till grund för en ny ersättningsperiod skall med tid under vilken sökande enligt 12 14 §§ skall ha förvärvsarbetat jämställas den tid då de 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt en arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligt förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, för vilka statligt utbildningsbidrag lämnats, 2.bedrivit näringsverksamhet som avses i förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter 3.deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förord- ningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader 5.utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbetet, eller 6.fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § läm- nats. 5.fått föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock högst 2 månader 6.utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbetet, eller 7.fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § läm- nats. Denna lag träder i kraft den ... 10Förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet dels att 3 § skall upphöra att gälla, dels att 2 § skall ha följande lydelse. Den som i eller utomlands skall delta i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete och som inte är anställd i För- svarsmakten skall ha samtyckt till att delta i utbildningen. Om en totalförsvarspliktig som fullgör grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt under sin grundutbildning deltar i ut- bildning för fredsfrämjande verksamhet, skall han eller hon även under denna utbild- ning anses fullgöra grund- utbildningen. En totalförsvarspliktig som i andra fall än som sägs i första stycket deltar i utbild- ning för fredsfrämjande verksamhet skall anses full- göra repetitionsutbildning. Denna lag träder i kraft den ... Den som i eller utomlands skall delta i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete och som inte är anställd i Försvarsmakten eller fullgör grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt skall ha samtyckt till att delta i utbildningen. 11Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs beträffande lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. dels att 14 och 37 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1, 10, 15, 21, 24, 29, 34 - 36, 38 - 40, 52 och 62 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny 54 § av nedan angivna Denna lag gäller för 1.totalförsvarspliktiga de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2.dem som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten, 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4. dem som genom krigs- 4. dem som genom krigs- åtagit sig att tjänstgöra fri- åtagit sig att tjänstgöra fri- villigt i befattningar i För- villigt i befattningar i För- tion, då de är tion eller hos annan huvud- (1994:524) om frivillig för- tid då de är tjänstgörings- 5. anställda i utlandsstyrkan i Försvarsmakten, när de tjänstgör varning, extratjänst, löneav- varning, extratjänst och löne- drag och utegångsförbud. Vid val av påföljd varning att anse som en lind- rigare påföljd än extratjänst och löneavdrag. Särskilt av- seende skall fästas vid om- ständigheter som talar för att påföljden kan stanna vid varning. Löneavdrag får åläggas tillsammans med utegångs- förbud, om det krävs av hänsyn till ordningen inom den verksamhet där disciplin- förseelsen har begåtts. Löneavdrag får åläggas tillsammans med extratjänst, om det krävs av hänsyn till ordningen inom den verksam- het där disciplinförseelsen har begåtts. En chef som avses i 20 § får överlämna åt andra chefer som tjänstgör under honom eller henne, dock lägst en kompanichef eller motsvarande chef, att pröva frågor om disciplinansvar för personal som står under deras befäl, under förutsättning att 1.förfarandet inte kan antas utgöra brott, 2.förseelsen har erkänts och beslutas eller en åtalsanmälan beslutas eller en åtalsanmälan görs i fråga om en disciplin- görs i fråga om en disciplin- ansvarig, skall yttrande in- ansvarig, skall yttrande in- inte när ärendet prövas enligt inte när ärendet prövas under 21 § eller, under de förutsätt- de förutsättningar som anges i ningar som anges i 21 §, av 21 § 1-3 om inte den disciplinansvarige begär det. eller ett landsting. Auditören är medansvarig för de beslut som myndig- heten, kommunen eller lands- tinget fattar på hans eller hennes tillstyrkan. Auditören är medansvarig för de beslut som fattas på hans eller hennes tillstyrkan. Den disciplinansvarige skall innan ärendet avgörs få del av vad som kommit fram under utredningen och ges tillfälle att yttra sig över det, om det inte är uppenbart obehövligt. Den disciplinansvarige skall erinras om sin rätt enligt 24 § att begära att yttrande från auditör tas in i ärendet. Han eller hon skall också innan ärendet avgörs få del av vad som kommit fram under utredningen och ges tillfälle att yttra sig över det, om det inte är uppenbart obehövligt. Beslut om disciplinpåföljd skall verkställas möjligt efter det att beslutet vunnit laga kraft. Om det behövs av hänsyn till ordningen inom den verksamhet där disciplin- förseelsen har begåtts eller av någon annan särskild anled- ning, får det i beslut om extratjänst eller utegångs- förbud bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft. I beslut om extratjänst får det bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft om det behövs av hänsyn till ord- ningen inom den verksamhet där disciplinförseelsen har begåtts. Extratjänst får inte verk- ställas . Detsamma gäller utegångs- förbud i . Extratjänst får inte verkställas . Löneavdrag får verkställas med högst en fjärdedel av lönen per avlöningstillfälle för de totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildning. Verkställigheten av extra- tjänst eller utegångsförbud får skjutas upp eller avbrytas, om det finns särskilda skäl. Den dag då avbrott sker skall i sin helhet räknas som verkställig- hetstid. Verkställigheten av extra- tjänst får skjutas upp eller avbrytas, om det finns sär- skilda skäl. Den dag då avbrott sker skall i sin helhet räknas som verkställighetstid. Om den som har ålagts utegångsförbud efter över- klagande slutligen blir ålagd löneavdrag, skall avräkning ske för den tid under vilken förbudet har verkställts. En dags utegångsförbud skall anses motsvara två dagars löneavdrag Om den som har ålagts extratjänst efter överklagande slutligen blir ålagd löne- avdrag, skall avräkning ske för den tid under vilken extratjänsten har verkställts. Två timmars extratjänst motsvarar en dags löne- avdrag. Extratjänst bortfaller i den del den inte har verkställts innan den disciplinansvariges pågående tjänstgöringsskyl- dighet har upphört. Extratjänst får inte ver- kställas efter det att den disciplinansvariges pågående tjänstgöringsskyldighet har upphört. Om extratjänst inte kan verkställas skall den som meddelat beslutet omvandla det till löneavdrag med tillämpning av 38 § andra meningen. Utegångsförbud får inte verkställas efter det att den disciplinansvariges pågående tjänstgöringsskyldighet har upphört. Om utegångsförbud inte kan verkställas, skall den som har meddelat beslutet om- vandla det till löneavdrag med tillämpning av 38 § andra meningen. Om löneavdrag inte kan göras och motsvarande belopp inte betalas, gäller om verkställighet vad som är föreskrivet om uppbörd och indrivning av böter. Obetalda belopp får dock inte förvandlas till fängelse. Löneavdrag bortfaller i den mån det inte har verkställts från det beslutet om disciplinpåföljd vann laga kraft. Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden om inte annat föreskrivs i denna lag. Ärenden om disciplin- ansvar skall handläggas skyn- dsamt av domstolen. har upphävts genom lag (1996:269). Ett beslut om ersättnings- skyldighet som fattats av en sådan chef i Försvarsmakten som avses i 20 §, av en annan myndighet än Försvars- makten, eller av en kommun eller ett landsting får över- klagas av den disciplin- ansvarige till tingsrätten. Bestämmelserna i 50 53 och Hovrätten får inte pröva ett överklagande av ett beslut av en tingsrätt, om inte hovrätten meddelat pröv- ningstillstånd. Prövningstillstånd behövs inte om överklagandet avser beslut som rör någon annan än en part, beslut i vilket tingsrätten ogillat jäv mot en domare eller beslut genom vilket ett överklagande avvisats. Ett beslut om ersättnings- skyldighet som fattats av en sådan chef i Försvarsmakten som avses i 20 §, av en annan myndighet än Försvars- makten, eller av en kommun eller ett landsting får över- klagas av den disciplinan- svarige till tingsrätten. Bestämmelserna i 50 55 §§ 55 §§ gäller vid sådant gäller vid sådant överklag- rätt behövs dock inte om yrkandet om ersättning över- lagen (1962:381) om allmän försäkring eller om ersätt- ningsärendet handlagts i sam- band med ett disciplinärende delats i det ärendet. Denna lag träder i kraft den 1.Tidigare beslutat utegångsförbud skall omräknas till löneavdrag i den del det inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen skall en dags utegångsförbud motsvara två dagars löneavdrag. 2.Tidigare beslut om extratjänst som inte verkställts före ikraftträdandet och inte heller kan verkställas därefter bortfaller enligt 38 § i dess äldre lydelse 3.Har beslut i disciplinärende eller i ärende om ersättning meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser beträffande talan mot beslutet tillämpas. 12Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:241) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs beträffande förordningen (1995:241 om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. dels att 3 kap. 1 - 4 §§ samt 5 kap. 2 § skall ha nedan angiven lydelse, dels att första underrubriken till 3 kap. (1 - 5 §§) skall lyda Extratjänst. Ett beslut om extratjänst eller utegångsförbud får verkställas , om den disciplinansvarige skrift- ligen begär det Den som beslutat om extratjänst eller utegångs- förbud skall se till att påföljden verkställs och att bestämma om verkställig- hetstidens början och slut. Innan ett beslut om utegångs- förbud verkställs skall det utredas om det finns andra beslut om utegångs- förbud för den disciplin- ansvarige som ännu inte verk- ställts. Ett beslut om extratjänst får verkställas , om den disciplinansvarige skrift- ligen begär det. Den som beslutat om extratjänst skall se till att påföljden verkställs och att bestämma om verkställig- hetstidens början och slut. Verkställighet av beslut om Verkställighet av beslut om extratjänst skall ske i en följd förbud skall ske i en följd utan uppehåll om inte annat utan uppehåll om inte annat följer av 35 § lagen följer av 35 § lagen är tjänstefri om den disciplinansvarige enligt fastställd tjänstgöringsplan inte skulle ha tjänstgjort någon del av den om extratjänst eller utegångs- om extratjänst får inte på- börjas eller, om avbrott har inte påbörjas eller, om avbrott skett, fortsätta vid sådan tid har skett, fortsätta vid sådan tid att den disciplinansvariges påföljande tjänstefri dag för- svåras i avsevärd grad. försvåras i avsevärd grad. extratjänst skall skriftligen ge tiden till den disciplinansva- tiden till den disciplinansva- rige och till den som skall rige och till den som skall Den som kontrollerar verk- ställigheten av ett utegångs- förbud får ålägga den dis- sig eller på annat sätt visa att han eller hon underkastar sig gande får inte medföra någon vad själva påföljden innebär. Formulär till sådant skriftlig besked som anges i första stycket fastställs av Försvarsmakten efter hörande av . överlämnas till tingsrätten i ett disciplinärende skall fogas ett disciplinärende skall fogas en uppgift om när den disciplinansvarige fick del av 1. när den disciplin- beslutet och när överklag- ansvarige fick del av beslutet, andet kom in till den myndig- het, den kommun eller det in till den myndighet, den som har fattat beslutet, och 3. när den disciplin- Denna förordning träder i kraft den 13Förslag till lag om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag ges föreskrifter om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner. Lagen är inte tillämplig under höjd beredskap. 2 § Med allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner avses i denna lag omfattande avbrott inom landet i kommunikationerna eller försörjningen med livsnödvändiga förnödenheter eller tjänster om avbrottet medför allvarlig fara för många människors liv, personliga säkerhet eller hälsa. 3 § Regeringen får besluta om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner, om det är nödvändigt för att skydda liv, personlig säkerhet eller hälsa. Ett sådant beslut får avse viss del av landet eller en viss verksamhet. 4 § Ett beslut enligt 3 § får inte göras mer omfattande eller ingripande än vad som krävs för att tillgodose behovet av personal. 5 § När sådana förhållanden som avses i 2 § inte längre råder, skall regeringen besluta om att tjänsteplikten inte länge skall gälla. 6 § Skyldigheten att fullgöra tjänsteplikt gäller var och en som är bosatt i och som under kalenderåret fyller lägst arton och högst , i den mån hans eller hennes kunskaper, hälsa och kroppskrafter tillåter. Tjänsteplikt enligt första stycket gäller inte den som har ålagts att fullgöra tjänsteplikt enligt 44 § räddningstjänstlagen (1986:1102) 7 § Tjänsteplikten fullgörs genom att den som är tjänstepliktig 1.kvarstår i sin anställning eller fullföljer ett uppdrag, 2.tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner, eller 3.utför arbete som anvisas honom eller henne av den myndighet som regeringen bestämmer. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall besluta 1.hos vilken arbetsgivare och uppdragsgivare som tjänste- plikten skall fullgöras, och 2.vilka arbetstagare och uppdragstagare som skall omfattas av tjänsteplikten. 9 § Den som fullgör tjänsteplikt enligt 7 § 3 har rätt till skälig ersättning för kostnader för resa och uppehälle samt för arbete och tidspillan enligt bestämmelser som meddelas av regeringen. Han eller hon har också rätt till ersättning för skada på kläder och andra personliga tillhörigheter. 10 § Vad som sägs i 9 § om kostnader för resa och uppehälle och rätt till ersättning för skada på kläder och andra personliga tillhörigheter skall även gälla den som tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring vid allvarliga störningar i viktiga sam- hällsfunktioner. 11 § Ersättning enligt 9 och 10 §§ skall betalas av staten. 12 § Bestämmelser om rätt till ersättning för personskada finns i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m.. Skydd för anställning m.m. 13 § Ingen arbetstagare får sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon fullgör tjänsteplikt enligt denna lag. Om den som fullgör tjänsteplikt enligt denna lag därigenom hindras att utföra ett arbete som han eller hon har åtagit sig, får detta inte åberopas mot honom eller henne som grund för skadestånd eller liknande anspråk. 14 § En arbetstagares förmåner i anställningen får inte i vidare mån än som följer av uppehållet i arbetet försämras med anledning av att han eller hon fullgör tjänsteplikt enligt denna lag. 15 § Om uppsägning eller avskedande sker i strid mot bestämmelserna i denna lag, skall åtgärden förklaras ogiltig på yrkande av arbetstagaren. 16 § Den som utan att ha laga förfall uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att fullgöra tjänsteplikt som har ålagts honom eller henne enligt 6 8 §§ döms till böter eller fängelse . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Till ansvar enligt första stycket skall inte dömas, om ansvar för gärningen kan ådömas enligt . 17 § Om den som har ålagts att fullgöra tjänsteplikt utan giltigt skäl uteblir, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att han eller hon på egen bekostnad skall hämtas genom polismyndighetens försorg. 18 § Om regeringen har beslutat om fullgörande av tjänsteplikt enligt 6-8 §§ får beslutet inte överklagas. Har beslutets fattats av annan än regeringen får beslutet överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 19 § Ett beslut om fullgörande av tjänsteplikt enligt 6-8 §§ gäller även om det överklagas. Denna lag träder i kraft den ... 1Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 1.1Pliktsystemet i stora drag Det svenska försvarets folkliga förankring har en mycket stark tradition. Folkförankringen är en av grunderna för totalförsvaret. Den stärker säkerhets- och försvarspolitikens trovärdighet och är en naturlig grund för försvarsviljan. Förutsättningen är, som stats- makterna har framhållit i olika sammanhang, att en stor del av befolkningen kommer i kontakt med och känner samhörighet med totalförsvaret. Att få möjligheter att engagera sig är i själva verket nödvändigt för att samhället skall stå rustat att uthärda och motstå allvarliga hot, risker och påfrestningar i fred och krig. Strävan måste vara att så många som möjligt skall bli delaktiga och kunna hjälpa till att lösa de uppgifter som totalförsvaret har. De nu gällande totalförsvarsplikten infördes , när lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt trädde i kraft. En skyldighet att tjänstgöra hade då funnits mycket . I det krigsomställda samhället skulle en stor del av den svenska befolkningen kunna kallas in till tjänstgöring för civila eller militära uppgifter. Lagen om totalförsvarsplikt – och förordningen som rege- ringen beslutade om – ersatte ett flertal författningar med bestäm- melser för olika slag av pliktpersonal inom totalförsvaret. 78 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande med den nya lagstiftningen var framför allt en flexiblare använd- ning av dem som myndigheterna kunde ta i anspråk med plikt. Hur många som skall skrivas in och hur lång utbildning de är skyldiga att genomgå skall styras av behovet under höjd bered- skap. Tjänstgöringsskyldigheten skall fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Skyldigheten att göra allmän tjänsteplikt föreligger endast under höjd beredskap. De män som vid mönstringen har förutsättningar att fullgöra civilplikt eller värnplikt skall placeras i en eller flera befattnings- grupper och skrivas in för plikttjänstgöring eller i en utbildnings- reserv. De som skrivs i en utbildningsreserv skall senare kunna tas i anspråk när det behövs för försvarsberedskapen. Den vapenfria tjänsten är inte som tidigare ett undantag från värnpliktstjänstgöringen utan ett av flera tjänstgöringsalternativ inom totalförsvarspliktens ram. Skyldigheten att mönstra och att fullgöra lång grundutbildning med civilplikt eller värnplikt gäller endast för svenska män i åldern 19–. Svenska kvinnor är skyldiga att om det behövs genomgå kort grundutbildning med civilplikt. De kan också be- gära att få bli prövade för inskrivning till lång grundutbildning med civilplikt eller värnplikt. En kvinna som blir antagen till en sådan grundutbildning är skyldig att fullgöra civilplikt eller värn- plikt enligt de bestämmelser som gäller för männen. Alla män och kvinnor i åldern 16–som inte tagits i anspråk för andra uppgifter får skrivas in för befattningar som fordrar kort grundutbildning med civilplikt. En mer detaljerad redogörelse för myndigheternas ansvar och befogenheter och för den enskildes skyldigheter följer i kapitel 2. 1.1.1Något om volymerna och tillämpningen Antalet mönstrade var sedan lagen om totalförsvarsplikt hade trätt 1995 i genomsnitt ca 50 000 .