sou · GOB372 · 2001-01-01 00:00:00 — För att få sjukpenning skall den försäkrade lämna en skriftlig försäkran till . Försäkran skall innehålla uppgifter om sjuk- domen, en beskrivning av arbetsuppgifter och egen bedömning av arbetsförmågan. Den försäkrade skall också lämna ett läkarintyg som styrker arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom senast efter sjukanmälan. 2.1.6Fördjupad bedömning av sjukpenningrätten17 För att få sjukpenning skall den försäkrade lämna en särskild försäkran som innehåller en utförligare beskrivning av arbets- uppgifter och egen bedömning av arbetsförmåga. Dessutom skall den försäkrade lämna ett särskilt läkarutlåtande som innehåller uppgift om pågående och planerad behandling eller rehabiliteringsåtgärd, behovet av övrig rehabilitering, beräknad återstående tid med nedsatt funk- tionsförmåga på grund av sjukdom samt läkarens bedömning av i vilken grad den medicinska funktionen påverkar arbetsförmågan. När det särskilda läkarutlåtandet och den särskilda försäkran kom- mit in gör handläggare en fördjupad bedömning efter att ha hört en försäkringsläkare angående vad som medicinskt har framkommit i ärendet. Bedömningen avser i vilken mån arbetsför- mågan är nedsatt på grund av sjukdom samt om rehabilite- ring eller ytterligare utredningsåtgärder behövs. 2.1.7Rätten till sjukpenning18, Steg-för-steg- modellen Sjukpenning utges enligt lagen om allmän försäkring vid sjukdom som sätter ner arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Sjukpenning kan betalas ut med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning beroende på arbetsförmågans nedsättning. Bedömning av arbetsförmåga skall enligt lagens förarbeten göras stegvis i sju steg. Syftet med steg-för-steg-modellen är att beskriva hur tillämparen bör göra bedömningen av arbetsförmåga med olika arbeten som grund och de ställningstaganden som tillämparen bör göra när 16AFL 3 kap. 8 § 17AFL 3 kap. 8a § 18AFL 3 kap. 7 § rätten till ersättning skall avgöras. Om svaret i t.ex. steg 1 är ja behöver ytterligare prövning inte göras. Om svaret är nej går tillämparen vidare till nästa steg, osv. I förutsättningarna ingår då givetvis att det är klarlagt att den försäkrade lider av en sjukdom, samt att det är denna sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga. Begreppet rehabilitering används i detta sammanhang i betydelsen arbetslivs- inriktad rehabilitering. Medicinsk rehabilitering ingår i benämningen nödvändig behandling och konvalescens. Vid bedömningen av arbets- förmågan och rätten till ersättning bör följande överväganden vara vägledande.19 1.Kan den försäkrade utföra sina nuvarande arbetsuppgifter efter nödvändig behandling och konvalescens? 2.Kan den försäkrade utföra sina nuvarande arbetsuppgifter efter viss rehabilitering eller anpassning av arbetsuppgifterna? 3.Kan den försäkrade utföra och erhålla andra arbetsuppgifter hos sin arbetsgivare utan extra insatser? 4.Kan den försäkrade erhålla andra arbetsuppgifter hos sin arbets- givare efter viss utbildning, anpassning av arbetsuppgifter eller liknande rehabiliterande insatser? 5.Kan den försäkrade klara annat på arbetsmarknaden normalt före- kommande arbete utan extra insatser? 6.Kan den försäkrade klara annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete efter vissa rehabiliterande insatser t.ex. utbildning eller omskolning? 7.Är den försäkrade varaktigt eller för avsevärd tid arbetsoförmögen? 2.1.8Ersättning för resor i stället för sjukpenning20 Det finns en möjlighet att byta ut sjukpenning mot ersättning för resor till och från arbetet. Syftet är att underlätta återgång i arbete i anslutning till ett sjukdomsfall. Det är ensam som har att avgöra om den försäkrade i stället för sjukpenning skall få ersättning för merutgifter vid resor till och från arbetet. Den för- säkrades samtycke är inte nödvändigt. 19Regeringens proposition, 1996/97:28, Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension, s. 18. 20AFL 3 kap. 7a § Sjukpenning kan också betalas i förebyggande syfte, när en försäkrad genomgår en medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering för att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstid eller att helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Som villkor gäller att behandlingen eller rehabiliteringen har ordinerats av läkare och att den ingår i en av godkänd plan.21 Bedömningen av vilken medicinsk behandling eller medicinsk reha- bilitering som behövs i det enskilda fallet måste alltid göras individuellt. Det finns därför inte någon förteckning över vilka tillstånd som kan berättiga till förebyggande sjukpenning. Sjukgymnastik, syn- och hörselrehabilitering, missbruksvård och behandling av hudsjuk- domar är exempel på aktiviteter som kan berättiga till förebyggande sjukpenning. Karensdag gäller inte vid förebyggande sjukpenning, utan ersättning betalas från första dagen.22 2.1.10Rehabilitering enligt lagen om allmän försäkring Rehabilitering är planerade åtgärder av medicinsk, psykologisk, social och arbetslivsinriktad art som skall hjälpa personer med funktions- hinder att utifrån personens förutsättningar återvinna bästa möjliga funktionsförmåga och bibehålla denna samt skapa förutsättningar för ett normalt liv.23 Med rehabilitering enligt 22 kapitlet AFL avses de insatser som behöver göras för att den som har drabbats av sjukdom skall få tillbaka sin arbetsförmåga och förutsättningar att försörja sig själv genom förvärvsarbete. Åtgärderna skall planeras i samråd med den försäkrade.24 Den som är inskriven hos allmän försäkringskassa eller har rätt till sjukpenning, har möjlighet till rehabilitering och rätt till rehabilite- ringsersättning enligt 22 kapitlet i lagen om allmän försäkring.25 Den försäkrades arbetsgivare skall i samråd med den försäkrade svara för att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. 21AFL 3 kap. 7b § 22Särskilda regler kan gälla för egna företagare. 23Ordlista för arbetslivsinriktad rehabilitering, () och Arbetslivsfonden, 1995. 24AFL 22 kap. 2 § 25AFL 22 kap. 1 § inte framstår som obehövligt skall arbetsgivaren påbörja en rehabilite- ringsutredning26 när: 1.Den försäkrade till följd av sjukdom varit frånvarande mer än fyra sammanhållande veckor. 2.Den försäkrade ofta avbrutit arbetet i korta sjukperioder. 3.Den försäkrade begär det. skall skickas till . Utredningen skall göras i samråd med den försäkrades arbetstagarorganisation, om den försäkrade medger det. Om det finns skäl till det, skall överta ansvaret för utredningen. Om den försäkrade behöver en arbetslivsinriktad rehabiliterings- åtgärd skall upprätta en plan27 som innehåller upp- gifter om vilka åtgärder som skall vidtas, vem som har ansvaret, tids- plan och kostnader för rehabiliteringen. Därefter kan den försäkrade ansöka om rehabiliteringspenning28, som liksom sjukpenningen utgör av den sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Rehabiliteringspenning kan utgå med hel, trekvarts, halv eller en fjär- dedels belopp, beroende på arbetsförmågans nedsättning29. Särskilt bidrag30 kan utgå för kostnader som uppstår i samband med reha- biliteringen t.ex. för resor eller läromedel. 2.1.11Regler för sjukbidrag och förtidspension En försäkrad som är kan få sjukbidrag eller för- tidspension om arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Syftet med sjukbidrag och förtidspension är att ge ekonomisk trygg- het vid förtida förlust eller nedsättning av arbetsförmågan. Ersättningen är avsedd att vara en kompensation för inkomstbortfall som har sin grund i sjukdom eller skada och avser inte att vara en ersättning för invaliditeten som sådan. Sjukbidrag utgår vid nedsatt arbetsförmåga för avsevärd tid, dvs. , och förtidspension utgår vid varaktig arbetsoförmåga till och med . 26AFL 22 kap. 3 § 27AFL 22 kap. 6 § 28AFL 22 kap. 8 § 29AFL 22 kap. 9 § 30AFL 22 kap. 10 § Sjukbidrag och förtidspension kan beviljas i fyra olika omfatt- ningar; hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels grad, beroende på omfattningen av arbetsförmågans nedsättning31. För att få hel ersättning skall arbetsförmågan vara helt, eller i det närmaste helt, nedsatt. I det närmaste helt skall enligt proposition 1997/98:111 Reformerad för- tidspension, likställas med sju åttondels nedsatt arbetsförmåga. Vid bedömningen av i vad mån arbetsförmågan är nedsatt skall beaktas den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäk- rade. Bedömningen skall göras efter samma grunder oavsett arten av prestationsförmågans nedsättning. Med inkomst av arbete likställs i skälig omfattning värdet av hushållsarbete i hemmet32. Den försäkrade kan ansöka själv om sjukbidrag eller förtidspension, men kan också byta ut sjukpenning mot sjukbidrag eller förtidspension om arbetsförmågan är nedsatt för avsevärd tid eller varaktigt33. Beslut om sjukbidrag och förtidspension fattas inte av tjänste- männen på , utan av en socialförsäkringsnämnd34. ledamöter utses av sty- relse. Fem av ledamöterna utses på förslag av de politiska partier som finns representerade i det eller de landsting eller den kommun som utgör verksamhetsområde. De övriga två ledamöter- na skall utses på förslag av de organisationer på arbetsmarknaden som finns inom verksamhetsområdet. Styrelsen skall utse ordförande och vice ordförande i nämnden.35 Sjukförsäkringen finansieras av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. är arbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift 8,5 procent36 och egenföretagarens sjukförsäkringsavgift 9,23 procent.37 Egenföretagare kan få en lägre avgift om de väljer 3 eller . 31AFL 7 kap. 2 § 32AFL 7 kap. 3 § 33AFL 16 kap. 1 § 34AFL 18 kap. 17 § 35AFL 18 kap. 33 § 36Lag (1981:691) om socialavgifter 2 kap. 1 § 37Lag (1981:691) om socialavgifter 3 kap. 1 § rad med 3 dagars karenstid är sjukförsäkringsavgiften och vid 30 dagars karenstid 6,72 procent.38 Sjukförsäkringsavgiften finansierar från och med 199939 sjukpen- ning, rehabiliteringsersättningar, närståendepenning, havandeskapspen- ning och större delen av förtidspensioneringen. Förtidspension från folkpensioneringen för de som inte har ATP finansieras dock från stats- budgeten. Från avgiften finansieras också vissa av försäkringskassornas förvaltningsutgifter. Även statliga ålderspensionsavgifter för dagersätt- ningarna och en del av de ålderspensionsavgifter som är att hänföra till förtidspension finansieras från avgiften. Det finns ingen regel om att sjukförsäkringsavgiften skall finansiera förmånerna i sin helhet. Om avgifterna inte räcker får statsbidrag läm- nas för viss del av kostnaden.40 Sjukförsäkringsavgift för åren 1998–1999, källa RFV. Sjukförsäkringens finansieringsfrågor redovisas vidare i avsnittet 5.3.3. Utöver lagen om allmän försäkring har också Arbetsmiljölagen en viktig funktion när det gäller att förebygga sjukskrivning och ohälsa. I följande avsnitt görs en genomgång av några för sjukförsäkringen centrala avsnitt. De lagparagrafer som omnämns i texten finns angivna i fotnoter nederst på sidorna som följer. Arbetsmiljölagens (AML) ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö.41 Lagen trädde i kraft och har därefter ändrats . Lagens avsikt är inte bara att förebygga olycksfall och ohälsa i arbetet. Den strävar också efter att arbetsmiljön skall ge ett positivt utbyte i form av ett rikt arbetsinnehåll, arbetstillfredsställelse, gemen- skap och personlig utveckling. 38AFL 3 kap. 11 § samt RFFS 1999:16 1 § 39År 1998 finansierade sjukförsäkringsavgiften även läkemedelsersättningar och föräldraförsäkringen. 41AML 1 kap. 1 § Arbetsmiljölagen är en ramlag. Bestämmelserna är tämligen allmänt hållna. Innebörden av lagen förtydligas i Arbetarskyddsstyrelsens olika kungörelser, som innehåller föreskrifter och allmänna råd. I andra kapitlet, Arbetsmiljöns beskaffenhet, anges bl.a. att arbets- miljön skall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället. Arbetsförhållandena skall anpassas till människors olika förutsätt- ningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetstagaren skall ges möjlighet att medverka i utformningen av sin egen arbetssituation samt i förändrings- och utvecklingsarbete som rör hans eget arbete. Teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll skall utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Därvid skall även löneförmåner och förläggning av arbetstider beaktas. Starkt styrt eller bundet arbete skall undvikas eller begränsas. Det skall eftersträvas att arbetet ger möjligheter till variation, social kontakt och samarbete samt sammanhang mellan enskilda arbetsupp- gifter. Det skall vidare eftersträvas att arbetsförhållandena ger möjligheter till personlig och yrkesmässig utveckling liksom till självbestämmande och yrkesmässigt ansvar.42 2.2.2Allmänna skyldigheter – rollfördelning I tredje kapitlet, Allmänna skyldigheter, anges vilka som har ansvar för arbetsmiljön och hur långt ansvaret sträcker sig. Här anges bl.a. att: Arbetsgivare och arbetstagare skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö43 och att arbetsgivaren skall vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall44. Arbetsgivaren skall systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller kraven. Han skall utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka 42AML 2 kap. 1 § 43AML 3 kap. 1a § 44AML 3 kap. 2 § riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som föranleds av detta. Åtgärder som inte kan vidtas skall tidsplaneras. Arbetsgivaren skall i den utsträckning verksamheten kräver doku- mentera arbetsmiljön och arbetet med denna. Handlingsplaner skall därvid upprättas. Arbetsgivaren skall vidare se till att det i hans verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliterings- verksamhet för fullgörande av de uppgifter som enligt denna lag och enligt 22 kapitlet i lagen om allmän försäkring vilar på honom.45 Närmare bestämmelser om arbetsgivarens skyldigheter beträffande arbetsanpassning och rehabilitering enligt arbetsmiljölagen framgår av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse Arbetsanpassning och rehabilite- ring, AFS 1994:1. Arbetsgivaren skall genom att anpassa arbetsförhållandena eller vidta annan lämplig åtgärd ta hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet. Vid arbetets planläggning och anordnande skall beaktas att människors förutsättningar att utföra arbetsuppgifter är olika.46 Arbetstagaren skall medverka i arbetsmiljöarbetet och delta i genomförandet av de åtgärder som behövs för att åstadkomma en god arbetsmiljö.47 gäller en ny paragraf om företagshälsovård som också definierar vad som menas med företagshälsovård. Enligt denna skall arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbets- platser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa.48 45AML 3 kap. 2a § 46AML 3 kap. 3 § 47AML 3 kap. 4 § 48AML 3 kap. 2b § Tillsynsmyndigheter för att arbetsmiljölagen efterlevs är Arbetar- skyddsstyrelsen och, under styrelsens överinseende och ledning, Yrkes- inspektionen. Tillsammans kallas de . Om yrkesinspektionen finner att t.ex. en arbetsgivare bryter mot lagen eller mot en föreskrift skall inspektionen ingripa. I allmänhet får arbetsgivaren då ett inspektionsmeddelande med skriftliga krav. Om arbetsgivaren inte följer inspektionsmeddelandet, kan Yrkesinspek- tionen utfärda ett föreläggande eller förbud. I beslut om föreläggande och förbud kan sätta ut vite. Den som bryter mot ett föreläggande eller förbud kan drabbas av olika påföljder. lämnade regeringen en proposition (1999/2000:141) till beträffande förslag till ändringar i arbetsmiljölagen. Där föreslås bl.a. att skall ombildas till en myndighet, . Lagändringen föreslås träda i kraft . Det är vanligt att den ersättning som lämnas från den allmänna för- säkringen kompletteras med avtalsförsäkringar. Det förekommer också att privata sjukförsäkringar tecknas, både enskilt och i grupp. I följande avsnitt redovisas främst vanligt före- kommande avtalsförsäkringar. Vid sidan av de offentliga systemen för ersättning till personer som på grund av sjukdom drabbas av nedsättning av arbetsförmågan finns det avtalsreglerade ersättningssystem. Genom centrala avtal mellan fack- föreningar och arbetsgivarorganisationer regleras löner, ledigheter, sjuk- och arbetsskadeersättningar, pensioner och andra anställnings- villkor för praktiskt taget alla anställda på den svenska arbetsmark- naden. I många situationer kompletteras ersättningarna från de offentliga socialförsäkringarna av de kollektivavtalade ersättningarna. Egenföretagare omfattas inte, såvida de inte har en anställning vid sidan om sin egen verksamhet, och inte heller dem som aldrig blivit etablerade på arbetsmarknaden. Avtalsförsäkringarna har vuxit fram och finns över nästan hela arbetsmarknaden. Försäkringarna är obligatoriska för dem som tillhör ett visst avtalsområde. Någon riskselektering genom hälsoprövning sker inte utan riskerna sprids på hela avtalskollektivet. Försäkringarna är samordnade mellan olika områden så att rättigheter upparbetade på ett område kan föras över till ett annat vid byte till en ny anställning på ett annat avtalsområde. Utformningen av finansiering, kvalifikationsvillkor, ersättningsregler etc. skiljer sig åt mellan arbetare och tjänstemän och mellan privat och offentlig sektor. Genomgående bygger dock avtalsförsäkringarna, liksom de offentliga socialförsäk- ringarna, på inkomstbortfallsprincipen. Ersättningen står i relation till den tidigare lönen. Finansieringen sker genom proportionella avtals- enliga avgifter på lönen. De allra flesta arbetstagare har rätt till en avtalsenlig ersättning för det fall de blir långvarigt sjuka eller funktionshindrade. Avtalsersätt- ningen fungerar då som ett komplement till den sjukpenning eller förtidspension som betalas från det offentliga systemet. Den totala ersättningsnivån blir därför högre för inkomster upp till det s.k. för- månstak på 7,5 basbelopp som tillämpas i de offentliga social- försäkringarna. Högavlönade anställda, främst tjänstemän, får dess- utom ersättning för inkomstdelar som ligger över detta tak.49 SAF, LO och kooperationen Anställda inom SAF:s, LO:s och kooperationens avtalsområde har rätt till Avtalsgruppsjukförsäkring (AGS) som lämnar ersättning till den som är sjuk eller har sjukbidrag/förtidspension. Sjukpenning kompletteras med dagersättning under sjukdagarna 15– 360. Dagersättningen är av sjukpenningen vilket mot- svarar av den sjukpenninggrundande inkomsten. Tillsam- mans med sjukpenningen ger AGS-ersättningen av sjukpen- ninggrundande inkomst. Till den som får sjukbidrag eller förtidspension betalar AGS en kompletterande månadsersättning. Månadsersättningens storlek beror på den sjukpenninggrundade inkomsten vid insjuknandet och graden av beviljad förmån. Ersättningen lämnas längst t.o.m. månaden före 65- årsdagen.50 49Ohälsoförsäkringen, trygghet och aktivitet, (SOU 1997:166) sid 499–500. 50Källa, AMF Försäkring. Kommuner, landsting och Anställda i bl.a. kommuner, landsting och har rätt till Avtalsgruppsjukförsäkring för kommun- och landstingsanställda (AGS- KL). AGS-KL kan lämna dagersättning under sjukdagarna 15–360. Det finns dock de som har rätt till sjuklön från arbetsgivaren enligt lag och avtal och då träder AGS-KL in fr.o.m. sjukdag 91. Ersättningens storlek och ersättning vid sjukbidrag/förtidspension är lika som för Avtalsgruppsjukförsäkringen AGS.51 De flesta privatanställda tjänstemän har rätt till kollektivavtalad sjuk- lön . Från och med den femtonde dagen kompletterar sjuklönen sjukpenningen från så att den totala ersättningen blir av lönen till dag 90 i sjukfallet. Den som tjänar mer än 7,5 prisbasbelopp () får sjuklön för den del som ligger över taket upp till 30 pris- basbelopp (). Efter dag 90 kan den som har en årslön få sjukpension från industrin och handelns tilläggspension (ITP) för den del som ligger över taket. och och betalas på inkomster gäller även vid för- men då för inkomster över 7,5 För inkomster upp till 279 750 betalas ersättning vid förtidspension. Det är försäkringsbolaget som betalar ut ITP:s sjukpension.52 Statsanställda har enligt allmänt löne- och förmånsavtal53 rätt att behålla vissa delar av lönen vid sjukfrånvaro. För första sjukdagen görs avdrag på lönen (karensdag). Dag två till fjorton görs ett avdrag . Dag femton till nittio görs ett avdrag . Därefter görs avdraget . Vid sjukbidrag och förtidspension utgår tillfällig sjukpension och sjukpension av pensionsunderlaget upp till 7,5 för- 51Källa, AMF Försäkring Mellan 7,5 och 20 prisbasbelopp är tillägget av pensionsunderlaget och mellan 20 och 30 prisbasbelopp . Om fattat beslut om sjukbidrag eller förtidspension före gäller andra regler. Det förekommer också att privata sjukförsäkringar tecknas, både enskilt och i grupp för att ytterligare täcka inkomstbortfall på grund av sjukdom. Av nuvarande statistik går det inte att avläsa hur många för- säkringar som avser inkomstbortfall. Sammantaget finns ca en halv miljon individuella sjuk- och olycksfallsförsäkringar och ca en halv miljon gruppsjuk- och gruppolycksfallsförsäkringar.54 Från det att sjukanmälan görs tills dess att sjukfallet avslutas gör för- säkringskassan ett antal bedömningar som grundar sig på uppgifter som lämnas från den försäkrade, läkare, arbetsgivare m.fl. aktörer i sjuk- skrivningsprocessen. Kortfattat kan processen för en anställd beskrivas enligt följande: Den försäkrade gör sjukanmälan till sin arbetsgivare och från och med åttonde sjukdagen lämnar han ett medicinskt underlag läkarintyg som utfärdats av en läkare. Arbetsgivaren betalar sjuklön i , är karensdag. Blir sjukfallet längre än gör arbetsgivaren sjukanmälan till . skickar en särskild försäkran. Den försäkrade fyller i försäkran och lämnar den tillsammans med medicinskt underlag till som gör en bedömning av rätten till sjukpenning. Sjukpenningen betalas till den försäkrade. Blir sjukfallet längre än gör en för- djupad bedömning av rätten till sjukpenning och en bedömning av rehabiliteringsbehovet. Försäkringsläkaren yttrar sig över det medi- cinska underlaget. Alla bedömningar skall göras enligt steg-för-steg-modellen. Vid behov utreder med den försäkrade, läkaren och arbetsgivaren frågor som är av vikt för bedömningen av rätten till ersättning och för att planera rehabilitering. Har arbetsgivaren tillgång till företagshälsovård är denna ofta med i processen. Det förekommer också att fackliga representanter medverkar. 54 Källa: . En försäkrad utan anställning gör sjukanmälan till och lämnar försäkran och medicinskt underlag, för att få ersättning från . I övrigt är processen lika som för dem med anställning vad gäller bedömning av rätt till ersätt- ning. När det gäller rehabiliteringsplanering samverkar försäkrings- kassan – om den enskilde tillåter det – med arbetsförmedling, arbets- marknadsinstitut, hälso- och sjukvården och socialtjänst. Dessa bistår med utredningar och de åtgärder som kan behövas inom deras verk- samhetsområde. har även särskilt avsatta medel för bedömning av rehabiliteringsbehov och genomförande av rehabilite- ring. Det medför att också har kontakter med en mängd rehabiliteringsproducenter. I avsnittet som följer beskrivs flera av aktörernas ansvar och roll i processen. 2.4.1Den försäkrades rättigheter och skyldigheter