sou · GOB37d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Exportgraden, export i procent av import, ökade inom samtliga varuslag och högst var ökningstakten inom kunskapsintensiva varor. Den ökade produktionen i näringslivet genomfördes som antalet sysselsatta minskade. Vi konstaterade att den minskade sysselsättningen första år främst drabbade sysselsatta med låg utbildningsnivå. som följde steg sysselsättningen igen men det var främst de högre utbildade som anställdes. Det innebär att den genomsnittliga utbildningsnivån bland de anställda har stigit. Hur kommer då den framtida utvecklingen att gestalta sig. Med hjälp av en så kallad allmän jämviktsmodell, ISMOD 121, ska vi i detta kapitel ge två möjliga bilder av ekonomin . Dessa scenarier ska inte ses som en förutsägelse om hur ekonomin kommer att utvecklas utan som illustration av vissa ekonomiska samband. Genom att studera hur olika ekonomiska nyckeltal har förändrats vid kan vi belysa hur vissa förändrade förutsättningar påverkar utvecklingen. Exempel på nyckeltal som beräknas är förädlingsvärde, produktivitet, sysselsättning, export, import, nationell efterfrågan samt nedlagd och nytillkommen produktionskapacitet. Inom ramen för modellen beräknas dessutom branschernas efterfrågan på arbetskraft, fördelad på tolv utbildningskategorier från grundskola till forskarutbildning. Med utgångspunkt från dessa nationella scenarier beräknas även hur efterfrågan på arbetskraft kan utvecklas i olika regioner i . I analysen har vi valt att exemplifiera utvecklingen fram med hjälp av två scenarier; ett KXYXGDOWHUQDWLY och ett VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLY Båda scenarierna innebär en positiv utveckling av ekonomin i förhållande till den historiska utvecklingen . Huvudalternativet illustrerar en utveckling utan stora externa chocker där arbetslösheten 121 ,QGXVWULQ WLOO nU ² HWW WLOOYl[WGHFHQQLXP, Bilaga 18 till LU90, Finansdeparte- mentet, samt appendix J. återgår till lägre nivåer och världshandeln utvecklas trendmässigt. Snabbtillväxtalternativet avser att illustrera en framtid där världsmarknaden fortsätter att växa i en takt som mer avspeglar de senaste årens utveckling än genomsnittet . Dessutom har vi ett bättre investeringsklimat, snabbare teknikutveckling, större utlandsinvesteringar och en lägre arbetslöshet än i huvudalternativet. Ett väsentligt antagande är hur världsmarknadsefterfrågan kommer att utvecklas. Vi baserar våra antaganden på historiska trender över pris- och volymutvecklingen till mitten av . I KXYXGDOWHUQDWLYHW antas världsmarknaden växa i volym, vilket motsvarar genomsnittet för den historiska utvecklingen. I VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLYHW antas världsmarknaden växa med ytterligare en procentenhet, det vill säga . En av de faktorer som har stor betydelse för slutresultatet i modellen är tillgången till arbetskraft. I modellen hanteras bara de sysselsatta. Det antagna arbetskraftsutbudet baseras på en prognos från SCBs prognos- institut över hur antalet sysselsatta kommer att utvecklas . förutsätter att arbetskraftsdeltagandet och arbetslösheten i varje åldersklass uppgår till samma nivå som . Vi modifierar denna bild och antar att kommer att återgå till ett, historiskt sett, mer normalt läge. Våra antaganden i huvudalternativet blir därför att av de som är högst och arbetslösa kommer att vara sysselsatta och att hälften av de arbetslösa 30- till 45-åringarna kommer att vara sysselsatta. De arbetslösa som är har gått i pension. De nytillkomna på arbetsmarknaden förväntas ha samma sysselsätt- ningsfrekvens som före krisåren. Ovanstående antaganden medför att antalet sysselsatta ökar med 180 000, vilket innebär en ökning på 0,3 I VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLYHW antar vi att den snabbare tillväxten ger sysselsättning 360 000 personer, vilket motsvarar en ökningstakt på . Dessa två scenarier skulle innebära att arbetslösheten sjunker från till . Vi antar att den offentliga sektorns andel av BNP även fortsättningsvis kommer att minska. Det innebär att den offentliga sektorn växer långsammare än resten av ekonomin. I huvudalternativet ökar den offentliga konsumtionen och i snabb- tillväxtalternativet . Häri ligger ett implicit antagande att skattekvoten kommer att minska eftersom den offentliga sektorn skulle växa i väsentligt högre takt om skattekvoten var oförändrad. De produktionsenheter som tillkommer antas förbättra sin produktivitet, enligt vad som observerats under historiskt tidsperiod. Även investeringsbenägenheten bygger på historiska värden. I snabbtillväxtalternativet förväntas produktivitetsutvecklingen ta en snabbare bana och den årliga ökningstakten blir högre än i huvudalternativet. Investeringsbenägenheten ökar mer i 122 Det arbetslöshetsmått som vi använder oss av är summan av de arbetslösa, enligt , och de som deltar i AMS-åtgärder som andel av arbetskraften. I snabbtillväxtalternativet antar vi dessutom att det svenska investeringsklimatet förbättras så att de utländska direktinvesteringarna ökar jämfört med huvudalternativet. Det leder till ett lägre krav på exportöverskott. En sammanfattning av de förutsättningar som skiljer scenarierna åt finns i tabell 6.1. )|UXWVlWWQLQJDU VRP VNLOMHU GH WYn VFHQDULHUQD nW 9lUOGVPDUNQDGVWLOOYl[W SURFHQW nU $UEHWVNUDIWVXWEXG nUOLJ SURFHQWXHOO WLOOYl[W $UEHWVO|VKHWHQ VOXWnUHW SURFHQW 2IIHQWOLJ NRQVXPWLRQ nUOLJ I|UlQGULQJ L SURFHQW 3URGXNWLYLWHWV|NQLQJ L Q\ WHNQLN SURFHQW Snabbtillväxtalternativet kan sägas illustrera modellens känslighet för förändrade antaganden. Den största relativa skillnaden mellan de två scenarierna är antagandet att ökningen i arbetskraftsutbudet är dubbelt så stort i snabbtillväxtalternativet. Med utgångspunkt från de antaganden som gjorts i modellen ökar BNP i huvudalternativet och i snabbtillväxtalternativet. Skillnaden mellan de båda scenarieutfallen är stor. 124 Exempelvis är nivån på privat konsumtion högre i alternativet med den snabbare tillväxten, vilket motsvarar . Som jämförelse kan nämnas att den privata konsumtionen ökade med , vilket internationellt sett var mycket litet. Investeringarna ökar kraftigt och investeringskvoten stiger från till . Investeringskvoten har tidigare legat på nivåer så är en historiskt sett låg nivå, som bland annat beror på en kraftig nedgång i investeringar i bostäder och kommersiella byggnader. Utrikeshandeln ökar mycket kraftigt i de båda alternativen. Det krävs en snabb produktivitetstillväxt 125 för att denna ekonomiska utveckling ska uppnås. Framför allt inom industrin där resultaten visar på 123I ISMOD räknas personer i arbetsmarknadsåtgärder såsom arbetslösa, vilket medför en högre siffra än den öppet redovisade arbetslösheten. 124Detaljerade resultattabeller återfinnes i Appendix K. I tidigare genomförda känslighets- analyser, se referens i fotnot 127, har antaganden på arbetskraftsutbudet den enskilt största effekten på scenarieresultaten. 125Produktivitet mätt som förädlingsvärde per sysselsatt. en ökningstakt på . I tjänstebranscherna blir den lägre och uppgår till . Jämfört med utvecklingen är detta inga uppseende- väckande produktivitetsökningar. 6DPPDQIDWWQLQJ DY UHVXOWDW IUnQ GH WYn VFHQDULHUQD )|UV|UMQLQJV EDODQVHQ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ WLOO nU )|UV|UMQLQJVEDODQV L IDVWD SULVHU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ .lOOD 187(. får ett kraftigt överskott i handelsbalansen som medger att utlandsskulden successivt kan minskas. Utvecklingen av de makroekonomiska variablerna fram framgår av tabell 6.2 och 6.3. 7DEHOO 6DPPDQIDWWQLQJ DY UHVXOWDWHQ IUnQ GH WYn VFHQDULHUQD LQYHVWHULQJDU SURGXNWLYLWHW RFK XWULNHVKDQGHO +DQGHOVEDODQV SURFHQW DY %13 7HUPV RI 7UDGH nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ .lOOD 187(. De två scenarierna visar en strukturomvandling som går i samma riktning men utvecklingen är något snabbare i snabbtillväxtalternativet. Vi kommer därför fortsättningsvis att endast beskriva utvecklingen i huvudscenariet. Genom att studera utvecklingen av näringslivets produktion får vi en bild av i vilken riktning strukturomvandlingen går. I diagram 6.1 visas utvecklingen enligt huvudscenariet. Med hjälp av tabell 6.4 kan vi också studera hur efterfrågan har utvecklats inom tillgångs- respektive användningssidan. Det framgår att produktionen ökar mycket snabbt i den NXQVNDSVLQWHQVLYD LQGXVWULQ och att dess andel av den totala produktionen stiger från 2010. 126 Exportefterfrågan är mycket stark och ökar medan insats- och konsumtionsefterfrågan ökar hälften så snabbt. Inom den kunskapsinten- siva industrin är det som väntat teleprodukt- och läkemedelsindustri som växer snabbast men det innebär inte att de är dominerande, även maskinindustri och transportmedelsindustri utvecklas mycket bra och har ett högre produktionsvärde än teleprodukt- och läkemedelsindustrin. 8WYHFNOLQJ DY I|UV|UMQLQJVEDODQVHQV NRPSRQHQWHU nU WLOO I|UGHODW Sn QlULQJVJUHQDU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 6XPPD WMlQVWHU |YU .lOOD 187(. De NDSLWDOLQWHQVLYD WMlQVWHUQD minskar sin andel av den totala produktionen, från 2010. Det är konsumtion och export som utvecklas i långsam takt medan insatsvaruefterfrågan utvecklas gynnsamt och importen ökar kraftigt. Även |YULJ YHUNVDPKHWminskar sin andel, från 1995 till fem 126 För en närmare diskussion om de kriterier som används för indelningen i de sju sektorerna hänvisas till appendix A. I tabell 2.1 ges en översikt av de branscher som ingår i sektorerna. I appendix B återges data för ingående delsektorer och sektorer . Importen ökar snabbt och exporten minskar kraftigt. De övriga verksamheterna behåller i stort sett sin andel av produktionsvolymen. Sammantaget kan vi säga att produktionssammansättning förändras i kunskapsintensiv riktning. Denna utveckling framgår tydligt av diagram 6.1 som visar hur förädlingsvärdet fördelar sig mellan de olika näringslivsgrenarna . 'LDJUDP 6WUXNWXURPYDQGOLQJ L SURGXNWLRQHQ PHOODQ WLOO L KXYXGDOWHUQDWLYHW cUVYLV I|UGHOQLQJ DY I|UlGOLQJVYlUGHW PHOODQ QlULQJVOLYVJUHQDUQD $QP 0HOODQ RFK UHGRYLVDV GHQ IDNWLVND XWYHFNOLQJHQ .lOOD 6&% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU RFK 187(. Den kunskapsintensiva industrin dominerade utrikeshandeln , både som exportör och importör. Detta framgår av diagram 6.2 och vi kan också se att den kunskapsintensiva industrin kraftigt ökar sin andel av exporten och helt kommer att dominera som exportör . Även importandelen av kunskapsintensiva produkter ökar , dock inte lika kraftigt som exportandelen. Denna utveckling speglas mycket tydligt av sektorns självförsörjningsgrad 127 som halveras , från år . Denna utveckling är en 127 Självförsörjningsgrad = (produktion - export)/(produktion + import), dvs hur stor andel av de varor och tjänster som utbjuds på den svenska marknaden som är producerade i . avspegling av världsmarknadsutvecklingen där efterfrågan vrids mot kunskapsintensiva produkter men också ett resultat av att utnyttjar sina komparativa fördelar inom kunskapsintensiv produktion. 'LDJUDP ([SRUW RFK LPSRUWYlUGH I|UGHODG Sn QlULQJVOLYVJUHQDU RFK .lOOD 187(. /ETMXEPMRXIRWMZ MRH /YRWOETWMRXIRWMZ MRH Den kapitalintensiva industrins exportandel sjunker och självförsörjnings- graden ökar. Framförallt kan detta hänföras till förlorade andelar på världsmarknaden som i sin tur beror på att den kapitalintensiva industrin inte lyckas hålla kostnader och priser på en internationellt konkurrenskraftig nivå, när inte längre genomför successiva devalveringar. För den arbetsintensiva industrin går det bättre och exportandelarna stiger tack vare att kostnaderna stiger i lägre takt som självförsörjningsgraden sjunker. )|UlQGULQJ L H[SRUWDQGHODU HQOLJW VFHQDULH KXYXGDOWHUQDWLYHW )|UQ\HOVH DY SURGXNWLRQVDSSDUDWHQ Förnyelsen av näringslivet måste gå snabbt för att kraven som ställts i scenarieförutsättningarna ska uppfyllas. Således består mer än hälften av produktionskapaciteten av anlä ggningar som tillkommit . Högst är kravet på industribranscherna där nya anläggningar 128 har två gånger så stor kapacitet som de gamla. Bland industribranscherna är förnyelsen som väntat snabbast inom den kunskapsintensiva industrin och lägst inom den kapitalintensiva industrin. Även kapitalintensiva tjänster och kapitalintensiv övrig verksamhet har en relativt långsam förnyelsetakt. Anledningen är att kraven på produktionsökning i dessa näringsgrenar är relativt måttliga, att investeringar i dessa branscher är mycket kapitalkrävande, avkastningen under genomsnittet och teknikutvecklingen långsam jämfört med den kunskapintensiva industrin. Tjänstenäringarna har genomgående lägre behov av kapital och teknikutvecklingen är långsammare än inom industrin. 128 Nya anläggningar är sådana som tillkommer genom investeringar företagna och som använder sig av den bästa tekniken som existerar vid periodens början. Gamla anläggningar är följaktligen de befintliga anläggningarna vid periodens början minus de som lagts ned på grund av låg lönsamhet. .DSDFLWHW L JDPPDO RFK Q\ WHNQLN nU I|UGHODGH Sn QlULQJVJUHQDU 0LOMRQHU NURQRU L nUV SULVHU 6FHQDULR HQOLJW Mätt i sysselsättningstermer blir bilden av strukturomvandlingen delvis annorlunda jämfört med produktionsutvecklingen. Industrins andel av sysselsättningen minskar från år , se diagram 6.5. Det beror främst på att den arbetsintensiva industrin minskar medan den kapital- och den kunskapsintensiva industrin ligger kvar på samma andel, trots att främst den kunskapsintensiva industrin uppvisar en snabb produktivitetstillväxt. 7DEHOO 3URGXNWLYLWHWVXWYHFNOLQJ I|UGHODW Sn QlULQJVJUHQDU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ WLOO +XYXGDOWHUQDWLYHW 6XPPD WMlQVWHU |YULJ YHUNVDPKHW .lOOD 187(. Bland tjänstesektorerna är det framförallt de kunskapsintensiva tjänsterna som i snabb takt ökar sin andel av sysselsättningen, men även de arbetsintensiva tjänsterna. Tillsammans ökar de båda tjänstesektorernas andel av sysselsättningen från år . Utvecklingen kan hänföras till en positiv produktionstillväxt i kombination med måttliga produktivitetsökningar jämfört med industrin. De kapitalintensiva tjänsterna, till exempel transport- samt post- och telebranscherna, och övrig verksamhet såsom energiproduktion och jordbruk minskar däremot sin andel av sysselsättningen från år . Minskningen beror främst på en långsam produktionstillväxt, men också på en snabb produktivitetstillväxt inom kapitalintensiv övrig verksamhet. Sammantaget innebär detta att andelen av de sysselsatta inom kunskapsintensiva delar av näringslivet ökar från . 'LDJUDP 6WUXNWXURPYDQGOLQJ L V\VVHOVlWWQLQJHQ PHOODQ WLOO L KXYXGDOWHUQDWLYHW cUVYLV I|UGHOQLQJ PHOODQ QlULQJVJUHQDUQD 6&% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU RFK 187(. Den nationella utvecklingen innebär inte automatiskt att alla regioner genomgår samma utveckling. Regionens utveckling är bland annat beroende av dess branschstruktur, regionens historiska sysselsättning samt vilken tillgång till kvalificerad arbetskraft som krävs. För att analysera utvecklingstendenser i olika delar av krävs en lämplig regionindelning som ska fungera som näringsgeografiska regioner, det vill säga en slags funktionella regioner. 129 Funktionella regioner kan variera i både storlek och omfattning beroende på syftet med avgränsningen samt vilka faktorer som skall studeras. Lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner) är den bäst lämpade funktionella regionen då sysselsättningsförändringar ska studeras. Lokala arbetsmarknadsregioner130 baseras på pendlingsrelationer mellan kommuner och indelningen bygger på rörlighetsmönstret hos samtliga sysselsatta. Olika LA-regioner har ofta helt olika utvecklingsförutsättningar, vilket måste tas i beaktande när en region studeras. Utvecklingsförutsättningarna beror i mångt och mycket på varierande produktionsförutsättningar, såsom exempelvis hur stor regionen är, invånarnas utbildningsnivå och näringsklimatet. 129Regioner på väg mot , R 1997:10 130I appendix J finns en närmare beskrivning av de lokala arbetsmarknadsregionerna. har därför delats in i sju regionfamiljer. De olika regionfamiljerna återfinns i tabell 6.6. 5HJLRQIDPLOM 7\S DY RUW 6WRUVWlGHU 6WRFNKROP *|WHERUJ 0DOP| 8QLYHUVLWHWVUHJLRQHU VDPW QnJUD VW|UUH UHJLRQHU PHG K|JVNROD 5HJLRQDO FHQWUD RIWD PHG HQ UHJLRQDO K|JVNROD 5HODWLYW VWRUD LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 5HJLRQHU VRP RIWD KDU HQ VWRU DQGHO RIIHQWOLJW DQVWlOOGD .lOOD 5HJLRQHU Sn YlJ PRW nU ² )|UXWVlWWQLQJDU IDNWD RFK WHQGHQVHU 187(. 9DG KlQGHU Gn L UHJLRQHUQD" Sysselsättningsförändringen i huvudalternativet varierar kraftigt mellan regionerna, från en årlig ökning på till en minskning på nära en procent . Merparten av LA-regioner ligger dock inom intervallet -0,5 till +0,sysselsättningsförändring . Det är endast tolv regioner som ökar . Som framgår av karta 6.1 ligger flertalet av dessa i inlandet, från och norrut. Förutom finner vi även och i denna kategori. De flesta tillhör den sjunde regionfamiljen, regioner som har en stor andel offentligt anställda. Eftersom den offentliga sektorn endast ökar vilket är lägre än den genomsnittliga sysselsättningsökningen för riket är detta inte förklaringen. Gemensamt för dessa regioner är att en stor andel av sysselsättningen är i turistbranscher, som här har definierats såsom hotell och restaurang samt idrott och rekreation. Båda dessa branscher ingår i sektorn privata tjänster och då den sektorn kommer att öka kraftigt enligt det nationella scenariet ökar sysselsättningen i regioner som domineras av dessa branscher. Det finns dock ingen ensam förklaringsfaktor till ökningen. För de regioner som har en sysselsättningsminskning finns inga gemensamma drag. .DUWD 'HQ nUOLJD V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJHQ L SURFHQW I|U /$ UHJLRQHU IUDP WLOO nU KXYXGVFHQDULHW .lOOD 187(. I diagram 6.6 går det att utläsa att det även är stora skillnader inom de olika regionfamiljerna. Storstäderna, , har en relativt positiv utveckling jämfört med många andra regioner men varierar kraftig sinsemellan. går bra och uppvisar nära en procents årlig sysselsättningsökning, jämfört med som endast ökar sin sysselsättning . Detta beror givetvis på den sammansättning av branscher som finns inom regionen. I finns en stor del av branschen datakonsulter, som är på stark frammarsch, samt elektronikbranschen. har en industristruktur som domineras av branscher som inte går framåt enligt de nationella scenarierna. Eftersom modellerna bygger på historiskt strukturella samband och på bedömningar av makroekonomiska utvecklingen kan inte hänsyn tas till dramatiska förändringar i förutsättningarna för enskilda regioner, där är det mest betydelsefulla exemplet. 'LDJUDP 'HQ nUOLJD SURFHQWXHOOD V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJHQ I|U /$ UHJLRQHU I|UGHODW Sn UHJLRQIDPLOMHU nU KXYXGVFHQDULHW -0,50 -1,00 .lOOD 'HQ UHJLRQDOD V\VVHOVlWWQLQJVPRGHOOHQ 187(. Skillnaden är som nämnts tidigare stor inom regionfamiljen storstäder men även inom regionfamiljerna sex och sju är skillnaderna stora och variationerna uppgår till 1,5-2 gånger så stora. Spridningen mellan regionerna är till viss del grundade i hur stor andel av sysselsättningen som återfinns i privata tjänster. Den minsta skillnaden är inom regionfamilj fyra, det vill säga stora regioner med industri. Detta kan tyckas vara märkligt då mindre regioner som domineras av industri tillhör de som har den största spridningen. Det beror till stor del på att de stora industritunga regionerna inte enbart är beroende av industrin utan också har en betydande andel av sin sysselsättning inom olika privata tjänster. En annan anledning är att det i flera av dessa regioner återfinns stora företag som går riktigt bra inom dessa industribranscher. .DUWD 'HQ nUOLJD V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJHQ L SURFHQW I|U /$ UHJLRQHU IUDP WLOO nU VQDEEWLOOYl[WVFHQDULHW .lOOD 187(. Spridningen mellan regionerna är mycket större i snabbtillväxtscenariet, med en förskjutning mot en mer positiv sysselsättningsförändring. Generellt är det så att när det går bättre för som nation avspeglas detta i den regionala utvecklingen, men detta är inte sant för alla regioner och framförallt inte när det gäller den inbördes fördelningen inom regionfamiljerna. Det är dock fortfarande regioner med en stor sysselsättningsandel inom turismen som ligger i topp. Detta framgår av karta 6.2. I detta alternativ är det 48 regioner som har en sysselsättningsökning som överstiger och endast 16 regioner som har en sysselsättningsminskning . Den senare siffran skall jämföras med att det i huvudalternativet är så många som 44 regioner som visar en negativ trend. 'LDJUDP 'HQ nUOLJD SURFHQWXHOOD I|UlQGULQJHQ I|U /$ UHJLRQHU I|UGHODW Sn UHJLRQIDPLOMHU nU VQDEEWLOOYl[W VFHQDULHW -0,50 -1,00 .lOOD 'HQ UHJLRQDO V\VVHOVlWWQLQJVPRGHOOHQ 187(. Strukturomvandlingen verkar dock slå igenom mycket kraftigare i detta scenario, Skillnaden är fortfarande störst i regionfamilj sju och minst i familj ett och två vilket kan avläsas ur diagram 6.8. Vi konstaterade i kapitel två att efterfrågan på grundskoleutbildade har sjunkit . Denna utveckling fortsätter och efterfrågan sj unker från år , vilket nästan innebär en halvering. Alla andra utbildningskategorier möter en ökad efterfråge- andel. Den relativt sett största ökningen kan noteras för tekniker, framförallt högskoleingenjörer, och IT-utbildade. och jurister samt de med kortare högskoleutbildningar möter en högre efterfrågan. Andelen högskoleutbildade i näringslivet stiger från 1995 till 2010. Tillspetsat kan vi säga att vi måste närma oss den genomsnittliga utbildningsnivån i OECD- länderna, se kapitel fem, för att uppnå utvecklingen i huvudscenariet. $UEHWVNUDIWVHIWHUIUnJDQ I|UGHODG Sn XWELOGQLQJVNDWHJRULHU nU RFK LQRP SULYDWD QlULQJVOLYHW 3URFHQW .lOOD 6&% cUV\V RFK 187(. $UEHWVNUDIWVHIWHUIUnJDQ I|U HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJVNDWHJRULHU nU RFK LQRP SULYDWD QlULQJVOLYHW 3URFHQW IK]Q XIO IK]Q ¶ZV 6&% cUV\V RFK 187(. Efterfrågan på personer med olika utbildningsnivå varierar mellan de sju regionfamiljerna. Grundskoleutbildade personer efterfrågas i större utsträckning i de regioner som domineras av industri, det vill säga regionfamilj fyra och sex. har andelen grundskoleutbildade dock minskat i de flesta regioner och i snabbtillväxtalternativet i alla regioner. Gymnasieutbildade möter en minskad efterfrågan i alla regioner oavsett scenarie. Personer med eftergymnasial utbildning efterfrågas i en högre utsträckning i storstadsregionerna. I regionfamilj fyra till sju minskar dock andelen universitetsutbildade. Skillnaden i andelen sysselsatta med olika utbildningskaraktär i respektive region i huvudalternativet är liten jämfört med dagens struktur. I snabbtillväxtalternativet blir det dock en förändring mot en större andel universitetsutbildade i alla regioner. Fler personer med längre uni- versitetsutbildning efterfrågas i storstäder och universitetsstäder medan personer med kortare universitetsutbildningar efterfrågas i större utsträckning i de andra regionfamiljerna. Vi har ovan presenterat två scenarier över den framtida ekonomiska utvecklingen. Med utgångspunkt från de antaganden som gjorts i modellen ökar BNP i huvudalternativet och i snabbtillväxtalternativet. Strukturomvandlingen i de båda scenarierna går i samma riktning men utvecklingen går något snabbare i snabbtillväxtalternativet. Det framgår att produktionen ökar mycket snabbt i den kunskapsintensiva industrin och att dess andel av den totala produktionen stiger från år i huvudalternativet. Denna utveckling är en avspegling av världsmarknadsutvecklingen där efterfrågan vrids mot kunskapsintensiva produkter men också ett resultat av att utnyttjar sina komparativa fördelar inom kunskapsintensiv produktion. Den sektor som minskar i störst utsträckning är kapitalintensiva tjänster. Mätt i sysselsättningstermer blir bilden av strukturomvandlingen delvis annorlunda jämfört med produktionsutvecklingen. Industrins andel av sysselsättningen minskar i huvudalternativet från år . Det beror främst på att den arbetsintensiva industrin minskar medan den kapital- och den kunskapsintensiva industrin ligger kvar på samma andel, trots att främst den kunskapsintensiva industrin uppvisar en snabb produktivitetstillväxt. Bland tjänstesektorerna är det framför allt de kunskapsintensiva tjänsterna som i snabb takt ökar sin andel av sysselsättningen.