sou · GOB35 · 2001-01-01 00:00:00 — I arbetslivsinriktad rehabiliteringsutredning skall med strukturerad metodik den försäkrades resurser och tillgångar bedömas utifrån ett ar- betsmarknadsperspektiv samt ge rekommendation om på vilket sätt denna arbetsförmåga kan tillvaratas och uppnås. Utredningen skall så- ledes vara ett instrument som ger vägledning inför det fortsatta arbets- livsinriktade rehabiliteringsarbetet på den försäkrades hemort. I anledning av den fokusering som utredningarna (försäkringsmedicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar) skall ha, är det kommitténs uppfattning att vissa slag av kompetenser inom centren behöver utvecklas och förstärkas. Samhällsutvecklingen parad med tillitsbristsjukdomarnas ökade förekomst innebär att en öppenhet måste finnas inom FMC till breddad eller ändrad kompetens i teamen. Kommittén ser som exempel på sådana kompetenser beteendevetenskap, psykiatri, och arbetslivs-/arbetsmarknadskunskap. 5 Dimensionering och bemanning Baserat på ovanstående redovisning av FMC:s inriktning och följande omständigheter redovisar kommittén sitt förslag till dimensionering och bemanning av såväl kärnverksamheten (teamen) som stöd- och lokala ledningsfunktioner. Beträffande basresurser för forskningsverksamheten återkommer kommittén i samband med den redovisning som skall ske till i frågor som rör FMC:s behov av ekonomiskt stöd under uppbyggnadsskedet. Behov och efterfrågan . De nya förutsättningarna för verksamheten gör att nuvarande volymer av utredningar vid sjukhusen inte utan vidare kan läggas till grund för dimensioneringen utan en komplet- terande marknadsundersökning behöver genomföras, vilket kom- mittén har för avsikt att genomföra . Kommitténs bedömning är att de styrande kriterierna för kassornas agerande på en konkurrensutsatt marknad vid köp av de aktuella utredningarna, kommer att baseras på pris, kvalitet, tillgänglighet och kontinuitet. Prissättning och konkurrens . Prissättningen är en faktor för den efterfrågan som kommer att riktas till FMC. inte att kunna föreligga förrän . Vilken konkurrens som kan finnas på marknaden är f.n. heller inte känt. De affärsmässiga förutsättningarna i meningen vilket ekonomiskt stöd alternativt garantier som FMC kan komma att åtnjuta under uppb yggnadsskedet kommer att klargöras först genom årets budgetproposition. Dimensioneringen av FMC måste avvägas mot en kommande regionalisering, vilket är en utvecklingsprocess som an- svarsmässigt ligger på och där klar- het inte bedöms komma att föreligga under kommitténs utredningstid. För få team ger sårbarhetsaspekter i situationer av icke förutsägbar ledighet till följd av sjukdom, tjänstledighet eller annan liknande orsak. Volymer vid sjukhusen m.m. Vid tolkning och analys av statistik över produktionen samt inkommande remisser föreligger vissa svå- righeter eftersom de båda sjukhusen inte har identisk statistikföring. Det finns inte heller en direkt översättningsbarhet mellan dagens typ av utredningar jämfört med vad som, enligt de intentioner som kommittén ger uttryck för, skall utföras vid de nybildade centren. Produktionskapaciteten har uppgetts ligga på ca 2.500 utredningar vad avser det slag av utredningar som är relevanta att ta som utgångspunkt vid en framtidsbedömning. Antalet inkommande remisser har ökat, varför det f.n. finns väntetider på 2 – 6 månader beroende på vad för slag av utredning remissen rör. Från sida redovisades att ett team med ansvar för tidiga grundutredningar beräknas ha en kapacitet av 200 utredningar . Som sagts är det kommitténs uppfattning, vilken även stöds från sjukhussidan, att utredningstiderna skall kunna förkortas. 5.1Kommitténs bedömning av volymer och kapacitet vid FMC Med utgångspunkt i att utredningstiderna kommer att kunna förkortas och jämfört med ovan nämnda bedömning om utredningskapacitet per team förväntar sig kommittén en betydande kapacitetsökning per utred- ningsteam. Ett antagande om en minst femtioprocentig volymsökning finner kommittén vara realistisk i sammanhanget, vilket skulle ge en produktion om minst 300 utredningar per team och år. 5.2.1Antalet team och dess inriktning För försäkringsmedicinska utredningar skall det totalt finnas sju team, varav tre i och fyra i . Motivet för att i be- manna ytterligare ett team jämfört med , utgår från bedöm- ningen att en kommande regionalisering i landet, behöver byggas upp och stödjas av kunskap och erfarenhet från ett av centren. har därvid bedömts som lämpligast eftersom STRUT-konceptet härleder sitt ursprung därifrån och även har kvalitetscertifierats vid sjukhuset. För arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar skall det finnas ett team på vardera centerort. Teamen avses inte per definition bli diagnosgruppsinriktade utan skall kunna arbeta med såväl grundutredningar som fördjupade utred- ningar. Hur rörligheten och sammansättningen i de två typerna av team skall utformas är frågor för den fortsatta ombildningsprocessen. Kom- mittén avser som redan antytts att etablera ett antal projekt för såväl program- som kompetensutveckling och där även mer konkreta organisationsfrågor för kärnverksamheten bedöms få sin lösning. Med utgångspunkt i det antal team som kommittén föreslår samt den förväntade kapacitetsökningen av antalet utredningar per team, är det kommitténs bedömning att en årskapacitet vid centren om minst 2.700 utredningar kommer att föreligga. Denna nivå kan jämföras med uttalanden i proposition 1998/99:76 (sid 12) om att försäkringskassorna av RFV:s sjukhus tillhandahölls försäkringsmedicinska ut- redningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar för cirka 2.700 försäkrade. I propositionen uttalades vidare att det även framöver finns ett behov av att behålla dessa insatser. Kapacitetsbedömningen kan även jämföras med uppgifter om nuvarande nivå på antalet i nkommande remisser till sjukhusen, vilket vid en jämförelse indikerar en relativt kraftig ökning. Inkomna remisser vad avser s.k. allmänna utredningar och grundutredningar t.o.m. maj månad svarar mot en årsvolym om cirka 3.200 utredningar. 5.2.1.1Teamens sammansättning och dimensionering Teamen förusätts bemannas enligt följande och där bemanningen är uttryckt som en årsarbetare per yrkeskategori/funktion. Teamledare/samordnare (gärna med bakgrund som företagssköterska eller liknande) Beträffande ARU-teamen gäller i stället för arbetsterapeut att arbets- marknadskompetens skall ingå. Kommittén bedömer att utöver ovan nämnda kompetenser skall en årsarbetare per centerort med friskvårdkompetens/livsstilsfrågor stödja teamen. Totalt ger detta beträffande resurser direkt i kärnverksamheten 56 årsarbetare, varav 31 i och 25 i . De direkta stödfunktioner som teamen bedöms behöva i centren rör följande områden: Personaladministration (löneadministration och liknande) Övrigt administrativt stöd till teamen Kommittén har f.n. inte förutsättningar att kunna bedöma hur de ad- ministrativa funktionerna lokalt kan organiseras och integreras med varandra. I syfte att få en jämn arbetsfördelning över tiden och med hänsyn till sårbarheten är dock en integrering av de administrativa upp- gifterna en utgångspunkt. En omständighet att beakta vid utformningen är också om något av centren kan ta helhetsansvaret för vissa funktioner, 72 Bilaga 2 SOU 2000:5 ex.vis personal- respektive ekonomiadministration. Detta är frågor som måste bli föremål för fördjupad analys. Vad gäller de administrativa funktionerna enligt ovan bedöms dessa svara mot sammantaget sju årsarbetare. En viss osäkerhet finns vad gäller de ekonomi- och personaladministrativa funktionernas organise- ring med hänsyn till vilka administrativa stödsystem som på lite kommer att användas. Ett utredningsarbete i dessa frågor har på- börjats inom kommittén. Vad gäller patientadministrationen med för- frågningar/köp från kassorna så är det ett område som kommer att ut- redas med inriktningen att nyttja möjligheterna till elektronisk hantering Resursstöd i form av boende och mat är tjänster som FMC avses upphandla. Beroende på hur ledningsfunktionerna organiseras vad avser informations- och marknadsföring kan ev. sådan kompetens också komma att läggas vid centren eller något av centren. FMC kommer att bedrivas som en resultatenhet inom och är därmed underställd kassans styrelse och direktör. Den närmare organiseringen av det operativa ledningsansvaret är explicit inte en fråga för organisationskommittén att ta ställning till även om dessa frågor diskuterats. Det sammanhållna ansvaret för FMC som resultatenhet och affärs- verksamhet kan antas komma att utövas av en affärsområdeschef eller liknande med resultatansvar. De funktioner som bedöms komma att in- rymmas i ledningsfunktionen är sådana områden som rör information, marknadsföring, kundansvar, kvalitetssäkring, controller och forskning. Ekonomi- och personalstrategiska frågor bedöms kunna stödjas genom kassans ordinarie funktioner. Verksamheten lokalt vid centren har behov av en lokalt verksam- hetsansvarig, liknande dagens platschefer vid sjukhusen. 5.5Bemanningen på centerorterna i sammanfattning Baserat på ovanstående bedömning och förslag framträder följande lokala bemaning per centerort. Kommentar: Beroende på hur de administrativa stödfunktionerna orga- niseras så påverkar detta fördelningen mellan centren. Som tidigare nämnts har dimensionerings-, bemannings- och organisa- tionsfrågorna i flera avseenden en koppling till frågor som ligger fram- över i kommitténs arbete. Baserat på de styrande förutsättningar som bl.a. följer av vad som kommittén redovisat i denna skrivelse, samt vad som krävs för att ombildningen skall resultera i en kvalitativ leveran- törsorganisation visavi kassorna, kommer ett antal delprojekt under kommitténs ledning att starta möjligt. För att nå ett bra resultat inom de olika men överlappande områdena kommer den erfarenhet och kunskap som finns hos personer vid sjukhusen att bli involverade i det operativa ombildningsarbetet. Kommittén kommer givetvis också inom de områden som direkt berör kassorna att föra en dialog med dessa. De projektområden som planeras är följande: Patientadministration/Rutiner FMC-FK Lokaler/Boende/Mat Redovisning av ekonomiska förutsättningar m.m. för verksamhet vid Försäkringsmedicinska center (FMC) (S 1999:03) med uppdrag att förbereda in- rättandet av försäkrings-medicinska center redovisar i denna skrivelse sina förslag till ekonomiska förutsättningar och villkor. Inledningsvis redovisas dock vissa frågor som har med själva verksamhetsutform- ningen att göra. Utredningen har tidigare i skrivelse till () med koppling till dess avvecklingsuppdrag redovisat sin uppfattning vad avser bemanning samt dimensionering av FMC. I det sammanhanget har även verksamhetsinriktningen redovisats. Ett relativt omfattande arbete återstår för det konkreta ombildnings- arbetet. Ett antal arbetsområden har identifierats och delprojekt är under bildande för dessa uppgifter. Därvid kommer kompetens och er- farenheter vid sjukhusen att tillvaratas liksom att en nära dialog med försäkringskassorna kommer att föras. Verksamhetsgrenarna består av utredningsverksamhet, forskning samt kunskapsförmedling. Verksamhetsinriktningen presenteras på en övergripande nivå i åtta punkter. Verksamheten är i huvudsak intäktsfinansierad. Försäkringsmedicinska utredningar (FMU) och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar (ARU) för personer med sammansatta och svårbedömda besvär prioriteras Kvalitén i utredningarna skall säkerställa en rättvis, objektiv och förutsägbar rättstillämpning Finansiering sker via avgiftsintäkter genom köp från försäkrings- kassorna på en konkurrensutsatt marknad Tillkommande medel för köp av FMU och ARU tillförs försäk- ringskassornas nuvarande medel för köp av arbetslivsinriktade re- habiliteringstjänster m.m. Vid köp av av utredningar skall försäkringskassorna beakta de kva- litetskrav som utarbetas av RFV vad avser FMU och ARU. Forskningen skall tjäna socialförsäkringens uppgifter Målet med forskningen är att garantera en långsiktig uppb yggnad av forskningsresultat inom ohälsoområdet för försäkrade med samman- satta och svårbedömda besvär En basresurs för forskningsverksamheten skall finnas vid FMC En övergripande forskningsinriktning och dess organisering redovisas Forskningsprogram tas fram och redovisas i kommitténs slutrapport Basresursen finansieras genom anslag medan forskningsprojekt finansieras på traditionellt sätt genom forskningsråd etc. RFV:s forskningsanslag bör naturligen komma till nytta för FMC-anknuten forskning. Till forskningsverksamheten knyts en styrgrupp och expertgrupp Nätverk för kunskapsutveckling och kunskapsuppb yggnad föreslås bli uppbyggd I syfte att förmedla värdefull kunskap till intressenter med ansvar inom ohälsoområdet utvecklas denna tredje verksamhetsgren Finansiering sker genom intäktsfinansiering 1.2Ekonomiska förutsättningar/villkor Behovet och efterfrågan riktad mot FMC vad avser FMU och ARU på en konkurrensutsatt marknad utgör en osäkerhetsfaktor Marknadsföring gentemot försäkringskassorna om FMC:s verksam- het är en uppgift av stor betydelse RFV:s kvalitetskrav på utredningarna behöver föreligga före upp- starten av FMC:s verksamhet Regionalisering av FMC är en förutsättning för att kunna tillgodose behovet av utredningar hos landets samtliga försäkringskassor. Kommittén lägger förslag till om den fortsatta inriktningen och ekonomiska förutsättningar Prissättningskalkylen utgår från en stabil nivå Kalkylen baserar sig på att FMC inledningsvis kommer att ha en produktionskapacitet om cirka 1 800 – 2 000 utredningar men som kommer att kunna ökas till en nivå om 2.700 utredningar. Särskilt stöd under uppbyggnadsskedet m.m. FMC skall fungera som en resultatenhet inom . Detta kräver en tydlighet om vilka medel som adresseras till FMC-verksamheten respektive till i övrigt. Behov av ett successivt nedtrappat ekonomiskt stöd bedöms föreligga Behovet av ekonomiskt stöd har bedömts till 18, 11 respektive för åren 2000, 2001 respektive 2002 och bör tas från de under anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Behovet av ekonomiskt stöd för basresurs inom forskningsverksam- heten har bedömts till Behovet av likviditet genom en kredit på räntekontot har bedömts till för . Behovet av låneram för investeringar har bedömts till för . Behovet av ekonomiskt stöd under ett inledande skede för regiona- lisering har bedömts till och medel bör reserveras från folkpensioneringsfonden alternativt av de För en ev. avveckling av FMC-verksamheten bör hela eller delar av folkpensioneringsfonden kunna tas i anspråk. Regeringen har i kommittédirektiv 1999:30 givit kommittén i uppdrag att bland annat: Klargöra de ekonomiska villkoren för verksamheten. Redovisa eventuella behov av ekonomiskt stöd under det inledande skedet. Redovisa förslag till former för stöd av forskning och utveckling. Genom denna skrivelse redovisar organisationskommittén sin uppfatt- ning i de aktuella frågorna samt lägger förslag på lösningar i finansiella avseenden Förslag på verksamhetsmål av inriktningskaraktär redovisas också i denna skrivelse för verksamhetens olika delar. Därutöver redovisas för- slag i andra centrala avseenden inom respektive verksamhetsdel i FMC- verksamheten. kommer kommittén framför allt att arbeta med följande centrala frågor: Utformning av konkreta verksamhetsmål Därutöver har ett antal arbetsområden/delprojekt definierats inom bl.a. följande områden Försäkringsmedicinsk administration/Rutiner FMC-FK Lokaler/Boende/Kost Arbetet kommer att bedrivas på ett sådant sätt att kunskap och erfaren- heter från sjukhusen tas tillvara samt att en nära dialog med försäk- ringskassorna kommer att föras.Med de sistnämnda har kommittén genom skilda nätverksgrupper, bestående av försäkringsöverläkare respektive försäkringschefer redan påbörjat en dialog. Kommittén har som utgångspunkt att de kvalitetskrav på utredningarna som utarbetas av RFV kommer att kunna beaktas i det ovan nämnda utvecklingsarbetet inom kärnverksamheten, d.v.s. FMU och ARU. Skrivelsen utgår från de förutsättningar som angetts i direktiven för kommittén samt de bedömningar som kommittén har gjort i samband med dimensionering och bemanning av FMC, vilket redovisats genom skrivelse till RFV per . De centrala ut- gångspunkterna för den ombildade verksamheten är följande: Verksamheten vid FMC ska fr.o.m. bedrivas som en egen resultatenhet inom . Omfattning av verksamheten ska styras av efterfrågan från landets försäkringskassor. Verksamheten ska intäktsfinansieras. Kvalitetsnormer för försäkringskassornas arbete utarbetas av RFV, vilka behöver föreligga på i vart fall en grundläggande nivå till kommande årsskifte. FMC följer de ekonomiadministrativa regler som gäller för statlig verksamhet och för försäkringskassorna särskilt. 4Verksamhetens indelning för styrning och uppföljning FMC:s kärnverksamhet består av de försäkringsmedicinska utredningar (FMU) och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar (ARU) som produceras på en konkurrensutsatt marknad och som säljs till försäk- ringskassorna. Därutöver kommer en forskningsverksamhet att finnas. har kommittén bedömt att även kunskapsförmedling visavi olika avnämare är motiverad och möjlig att utveckla inom FMC. Kommittén har funnit det lämpligt att låta dessa sinsemellan beroende, men olika arbetsprocesserna, utgöra FMC:s verksamhetsgrenar. FMC:s samlade verksamhet utgör ett resultatområde. FMC:s verk- samhetsgrenar avspeglar de inledningsvis två huvudsakliga proces- ser i vilka verksamheten bedrivs. utvecklas det tredje resultatområdet Kunskapsförmedling. Förslaget baseras på de bedömningar som redovisats i kommitténs skrivelse till RFV , i vilken inriktningen på FMCs verksamhet definierats på en övergripande nivå enligt följande: Verksamheten vid FMC kommer vid en jämförelse med dagens verksamhet vid sjukhusen att få en ny inriktning. Den avgörande skillnaden ligger i FMC:s tydliga inriktning på utredningsverksamhet. FMC skall utreda särskilt svåra och komplexa ärenden där före- liggande medicinska underlag av kassorna inte kan användas som underlag för en försäkringsmedicinsk och försäkringsjuridisk be- dömning, utan kräver tillgång till den särskilda och unika kompetens som kommer att finnas vid FMC. 1.Verksamheten skall inriktas på försäkringsmedicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar där försäkrade med sammansatta och svårbedömda besvär prioriteras. 2.Verksamheten skall bidra till att skapa förutsättningar för en rätt- vis, objektiv och förutsägbar rättstillämpning. 3.Verksamheten skall präglas av en välstrukturerad arbetsmodell med täckning för de två huvudslagen av utredningar. 4.Verksamheten skall kännetecknas av en hög och bred kompetens genom i huvudsak egna resurser som vid behov kan kompletteras med externa konsultresurser. En hög etik och en helhetssyn på människan skall prägla verksamhetsutövningen vid FMC. 5.Verksamheten skall svara för metodutveckling och kun- skapsöverföring som anknyter till verksamhetens målgr upp. 6.Verksamheten skall svara för forskning inom området. 7.Verksamheten, vilken kommer att bedrivas på en konkurrensutsatt marknad skall präglas av en aktiv dialog med FMC:s kunder. 8.Verksamheten skall stå under tillsyn av och är därför inte att se som medicinsk verksamhet enligt Hälso- och sjukvårdslagen. För de enskilda legitimerade yrkesutövarna i kärnverksamheten har att utöva tillsynen. Som en konsekvens av att FMC:s verksamhet utgör ett resultatområde följer krav att särredovisa verksamheten i årsredo- visning1. Det ställer också krav på redovisning och uppföljningssystem som ger underlag för en rättvisande prissättning. I huvudsak kan verk- samheten och hur den är tänkt att finansieras illustreras genom nedan- stående sammanfattande tabell. Basresurs – anslagsfinansierad. Forskningsprojekt – medel från ex- I bilaga till denna skrivelse redovisas en sammanfattande bild av resurser och finansiering för FMC sedd som en helhet. Förslag till verksamhetsmål: att tillgodose försäkringskassornas behov av försäkringsmedi- cinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutred- ningar med en prioritering av försäkrade med sammansatta och svårbedömda besvär. Verksamheten ska vila på en god etisk grund, utifrån en helhetssyn på människan och ge underlag för en rättvis, objektiv och förutsägbar tillämpning av socialförsäk- ringslagstiftningen. Utredningar utgör kärnverksamheten vid FMC. Generellt gäller att ut- redningarna skall vara fokuserade på funktionsförmåga hos individen och att den medicinska utredningen är klar vad avser diagnossättning. Vidare slås fast i kommitténs skrivelse till RFV att samtliga slag av ut- redningar som genomförs vid FMC skall följa en strukturerad modell som täcker såväl försäkringsmedicinska utredningar (FMU) som ar- betslivsinriktade rehabiliteringsutredningar (ARU). Detta innebär att när en försäkringsmedicinsk utredning genomförts vid centret enligt en definierad modell för dessa utredningar, skall den kunna följas av en 1 30 § Avgiftsförordningen 1992:191 strukturerad arbetslivsinriktad rehabiliteringsutredning som naturligen kan utgå från den förra utredningens resultat. En översättningsbarhet skall således finnas mellan FMU och ARU. Baserat på de analyser som kommittén gjort av nuvarande verksam- het vid sjukhusen jämfört med den nya inriktningen och i anslutning till dimensionerings- och bemanningsfrågorna finner kommittén det mo- tiverat att slå fast följande: Det finns i de olika slag av utredningar som utförs vid sjukhusen in- slag som kommer att inrymmas i FMU respektive ARU. Det finns betydande inslag av medicinsk verksamhet i form av me- dicinsk utredning, behandling och rehabilitering som inte längre skall vara delar av den nya verksamheten. Den nya verksamheten kommer inte att präglas av en diagnos- gruppsindelning utan de utvecklade utredningsmodellerna skall kunna appliceras (helt eller delvis) på samtliga utredningsärenden. Den nya verksamheten har sitt fokus på utredningar av nedsatt funktions-/arbetsförmåga samt rehabiliteringspotential, baserat på befintliga medicinska och andra underlag som försäkringskassorna givit in som underlag för den efterfrågade utredningen. Vid förfrågningar och inför köp av utredningstjänst vid FMC måste såväl försäkringskassorna som FMC vara mer precisa i vad för typ av utredning som skall genomföras. Detta förutsätter en aktiv och öppen dialog med tydliga och ömsesidiga kravställningar. I utredningsverksamheten ska inrymmas sådan kompetens- och me- todutveckling som behövs för att FMC ska kunna uppnå sina mål över tiden. En aktiv dialog med FMC:s kunder ger förutsättningar för att kontinuerligt anpassa och utveckla tjänsteutbudet till efterfrågan. Kva- litetssäkring och kvalitetskontroll ska vara en del i den dagliga verk- samheten i syfte att nå rätt kvalitet i resultaten. Utredningsverksamheten finansieras med avgiftsintäkter 2. Det betyder att tjänsterna levereras till ett pris och med ett innehåll och en sådan kvalitet att efterfrågan tillgodoses och verksam- hetens samtliga kostnader finansieras Tillkommande medel för FMU och ARU läggs ihop med de medel som försäkringskassorna disponerar för köp av arbetslivs- inriktade rehabiliteringstjänster m.m. Försäkringskassorna tillförs medel genom anslag för "Köp av arbets- livsinriktade rehabiliteringstjänster m m" för att kunna upphandla ut- redningstjänster som verksamheten vid FMC intäktsfinansieras och likställs med uppdragsverksamhet 3. Avgiftsintäkterna ska täcka samtliga kostnader för verksamheten; fasta som rörliga, direkta som in- direkta. I avgifterna ska täckas in behovet av kompetensutveckling samt utveckling av tjänsteutbud och metoder för att tillgodose framtida behov. Avgiftsinkomsterna får disponeras av FMC. Genom nettoredovisning tydliggörs ett ekonomiskt resultatansvar och ger en flexibilitet i anpassning av myndighetens resurser till skiftande förutsättningar.