sou · GOB38 · 2001-01-01 00:00:00 — I analy serna har vi funnit att det i stället finns samband mellan grunderna för varugruppsindelningen. Vid analyser av de framtida industristrukturerna har vi funnit att kraven på transportsektorn kommer att bli allt mer omfattande kommer transportarbetet väsentligt att öka i omfattning. Kraven blir bl.a. snabbare flöden, mer frekventa flöden, ökade miljöhänsyn, global täckning och IT-kopplingar. Genom out- sourcing och 3PL:s utveckling kommer transportbranschen att få möjligheter att utveckla mer omfattande åtaganden, stora globala företag men också fraktmäklare kommer att utveckla världs- omspännande transport- och logistiksystem. Den transportsektor som kommer att uppvisa störst tillväxt är paket- transporter, elektronisk handel är en orsak till detta. Analyserna visar vidare att vi utöver de globala transportföre- tagen kommer att ha nationella företag som arbetar med mer geo- grafiskt avgränsade system. Ett koncept som är under utveckling är de närmast virtuella företagen som benämns fraktbörs, dessa före- tag kan beskrivas som en webbplats med anslutna transportörer. Skall den elektroniska handeln inte i onödan orsaka ökade trans- porter och miljöbelastning så måste samma koncept utvecklas inom pakettransportområdet. En viktig förutsättning för att transportsystem skall kunna utvecklas är standardisering och att konkurrensneutralitet kan uppnås. Både i det nationella och internationella perspektivet måste harmoniseringsfrågorna drivas av transportpolitiker och andra beslutsfattare i överstatliga beslutande organ. Ser man resultaten i ett teoretiskt perspektiv så understryker våra resultat vad etablerade internationella logistikforskare, som Den framtida transportstrukturens krav på bl.a. Coyle och Button, uttrycker om bl.a. transporternas betydelse. Effektiva transportsystem är helt avgörande för alla fysiska rörel ser och man kan nog se hela samhällsutvecklingen som beroende av transporter. är det tydligt att transporter i olika sam- manhang har en ganska låg status, man får definitivt inte den uppmärksamhet som t.ex. internet- och IT-konsulter får. Industrin och handeln outsourcar ofta sin transport- och logistikverksamhet, om detta skall ses som att man ser det som en perifier tjänst eller att tjänsten är så komplex att man lämnar den till specialister låter vi vara osagt. Vi kan dock konstatera att transporter och logistik sällan är en kärntjänst men företagen betonar den stora vikt som transporter och logistik har, det kan finnas något mot- sägelsefullt i detta. Kraven på transporter är bl.a. att det skall gå snabbt men sam- tidigt kan vi konstatera att mycket som gäller transporternas förut- sättningar inte alltid går så snabbt. Button´s bild över påverkan (figur 3.1) är fortfarande i hög grad aktuell. Integration, separation av infrastruktur och drift, privatisering och internationalisering är även och frågor med hög aktualitet. De förändringskrav för effektivare transporter som fanns finns fortfarande kvar, interna- överenskommelser på trafikområdet är inte alltid så snabba. Även om undersökningen inte i första hand fokuserat transport- företagen så kan vi konstatera att transportnäringen i många fall arbetar effektivt i förhållande till de effektivitetskriterier som (1998) anger. De gäller då internal – external – och price efficiency, men många företrädare för transportbranschen och transport- företagen fokuserar problemen kring konkur rensen. Mer neutrala konkurrensförutsättningar är också en förut sättning för integration och utveckling av system i stället för den traditionella betoningen på olika transportslag. Vi kan kortfattat sammanfatta undersökningens resultat i föl- jande punkter; ·Det är svårt att göra en ny enhetlig indelning av varugrupper. ·Statistiken behöver förbättras, framför allt när det gäller ut- ländska aktörer som bedriver trafik i . 174 Den framtida transportstrukturens krav på ·Industrin och handelns krav (snabbhet, miljökrav etc) på trans- porterna ökar, anser man att transporterna kan bli billigare. ·Utvecklingen av transportsystem ställer ökade standardise- ringskrav. ·Transporterna blir mer och mer totala logistiksystem. ·Den globala outsourcingen och uppbyggnaden av 3PL-system fortsätter. ·Transportarbetet ökar snabbare än volymerna, pakettransporter är den snabbast växande marknaden. ·En ökad harmonisering måste tillskapas för att det skall bli möjligt att bygga effektiva transportsystem. ·Nya aktörer som samordnar transporterna i transportsystem, både nationellt och internationellt, kommer att etableras på den framtida marknaden. ·Stora världsomspännade transport- och logistikföretag kommer i ökad grad att utveckla globala systemkoncept. Projektet har en bred inriktning, när man arbetar med ett sådant upplägg så stöter man på områden där en fördjupad kunskap vore av intresse. Arbetet är också inriktat på industri- och handels- företagens behov och krav på transporter, ett fortsatt arbete vore då, att med nuvarande kunskap om kraven, studera och analysera transportföretagen. Transportföretagens situation, dess förmåga att klara av kraven och generellt om utvecklingen avseende aktörerna och nya globala koncept är områden som torde kräva fördjupade studier. Resultaten från en sådan studie skulle sedan kunna ledas tillbaka till industrin och handelsföretagen. Ett annat område för studier av totala transportsystem är sam- manbindningspunkterna mellan länkarna i systemen. Med detta avses s.k. noder, hubar eller gateways om vilka det finns ringa kunskap. I vårt arbete har vi sett betydelsen av detta och också att Den framtida transportstrukturens krav på det sker en utveckling inom området men en samlad bild och dju- pare kunskaper härom är svår att finna. En annan fråga gäller de svenska transportföretagens roll i den framtida globala utvecklingen. De svenska transportföretag som är stora och globala köps upp av utländska företag eller ingår i inter- nationella allianser. Frågan är då vilken betydelse det har att vi kanske inte får några svenska transportörer som verkar på den glo- bala transportmarknaden (några industriföretag har uttryckt att man helst/bara vill samarbeta med svenska transport- och logistik- företag). En global utveckling kräver ekonomiska resurser och det är tydligt att de svenska transportföretagen generellt har en något besvärlig lönsamhetssituation, företag flaggar ut för att minska sina kostnader men säljs också till nya utländska ägare. Flera svenska rederier är nu t.ex. i utländsk ägo och den svenska han delsflottan krymper, det gäller inte minst tankfartygstonnaget. Det torde råda en stor osäkerhet om de svenska transportaktörernas förmåga att klara de framtida krav som ställs i den globala utveck lingen. Transportarbetets ökning, som enligt Eurostat´s progno- ser´(Leaders Club, 1999) helt tillfaller vägtransporterna (ökningen bedöms till ), är ett problem i flera avseenden. Det är inte bara miljön och trängseln som belastas ytterligare, det finns avgörande frågor kring varför transportarbetet ökar betydligt mer än transportvolymerna. Förhållandet innebär att fordonen utnyttjas för dåligt och/eller att transportsträckorna blir allt längre. Man kan misstänka att logistikkoncept som just in time, den ökade andelen pakettransporter, krav på snabbare och frekventare flöden och lagerreduceringar gör att det är svårt att utnyttja fordo nen maximalt. Det kan även finnas andra orsaker, inom t.ex. regel verk och restriktioner, till transportarbetets stora ökning. Inte minst ur miljösynpunkt kommer vi att få restriktioner för vägtra fiken, med stor sannolikhet kan då inte transportarbetet på väg tillåtas öka i den förväntade takten. Det är angeläget att vidare stu dera europeiska förhållanden när det gäller flera faktorer i det nämnda perspektivet. Förhållandet transportarbete – transport volymer fördelat på olika varugrupper känns som ett angeläget område ur 176 Den framtida transportstrukturens krav på Ett resultat om detta skulle vara av betydelse för alla transportmedel och för uppbyggnaden av trans portsystem. Även om vi i projektet varit inriktade så har trans- porter också en historisk dimension som är minst lika betydelse full. Ångloket har gjort mer för människors närmande än alla filoso- fer, diktare och profeter från världens skapelse (, 1821–1862). , et al, 1998, Avreglering på svenska- exemplet järnväg, KFB-Meddelande 1998:18, , , 1999, Industrins krav för framtidens transporter i , Paper Nordic rail 1999, , et al, 1994, Transport and logistics, Woodhead- Faulkner, Trowbridge, UK Button, , 1991, The future of transportation and communication; The future of European transport, Swedish national road administration, Button, , 1994, Transport economics, University Press, Coyle, . et al, 1994, Transportation, , , , , 1999, Railways and their Suppliers; The challenges of globalisation beyond 2000, , , , et al, 1997, En kritisk granskning av slutbetänkande SOU 1997:35, , , , 1997, Environmental Strategies, Logistics Spectrum, / , , 1998, Åkerinäringens kostnads- och kokurrensvillkor, , , , 1999, Questions about the supply chain management concept, 15th International conference on production research, Fölster, S. , J. 1999, Vad koster en limpa på nätet? ; så kan internethandeln pressa priserna, 41, Gori, Adorisio, Perotti, 1998, : from service restrictions to market capacity, Università di , Hesselborn, , 1994, Ekonomiska styrmedel för begränsning av vägtrafikutsläpp, VTI , U. et al, 1999, Vägen till välstånd, , , , , 1998, Competition in railway monopolies, Logistics and Transport Rev, Vol. 34, No. , , 1987, Kombinerade transporter i Sverige-system, ekonomi och strategier, 1987:9 1999, Internethandel; Ur ett detaljhandelsperspektiv, 40, Karyd, , 1997, Inrikesflygets infrastruktur, prissättning och organisation Ketelaar, , , , 1998, ; The Future of , , Hague, The Kunzmann, , 1991, The future of transportation and communication; Transnational planning education and the internationalization, Swedish national road administration, Kågeson, Per, 1998, Konkurrensen mellan transportslagen efter en internationalisering av de externa kostnaderna, 1998:1, Lumsden, , 1998, Logistikens grunder, , , , 1999, Effektivisering av materialflöden i supply chain, Acta WEXIONENSIA, , , Drewes, 1999, Transportvirksomheders relationer, Institut for Logistik og Transport Handelshøjskolen i Køpenhavn , , 1998, Blomstrande Näringsliv, IVA, Rees, , 1998, How will TEN need to be adopted to cope with expected changes in Northern Europe in the 21st century, Paper konferens , , Tom, 1999, Europabanan i ett godsperspektiv, Europakorridoren , , , , 1991, Transport Deregulation; Devolution of transport policy in Europe, , , , 1998, Länkar till ; Rapport om behovet att förbättra den svenska infrastrukturen, , Affärsvärlden, 1999, VD:ar väntar fler fusioner, nr 35, Affärsvärlden, 1999, Regeringen vill välja ny väg, nr 39, Bundesministerium für Verkehr 1997, , Die Bundesregierung, Concerted action on shortsea , 1999, National Technical Universety of European Commission, 1995, Towards fair and efficient pricing in transports, paper, COM 1995:691 EU-Kommissionen, 1998, Rättvisa trafikavgifter: en modell för ett stegvis införande av gemensamma avgiftsprinciper för transportinfrastrukturen i EU, Kommissionen 1998:466 Leader Club, 1999, of Standardization, Annual General , , European Commission, 1999, Transport in Figures, European Commission, Invest in ; The Baltic Sea Region MaTs, 1996, På väg mot ett miljöanpassat transportsystem, Förhandsutgåva av slutrapporten , 1993, Trafik och miljö, Rapport 4505, , , 1999, Svenskt näringsliv på rätt väg ?, bilaga till , 1999 , 1997, Ny kurs i trafikpolitiken, Slutbetänkande av , SOU 1997:35 , National Accounts, 1999 UIC, 1998, Freight Freeways, The view of the UIC Freight Commission, UIC, SCB, , T 30 , Varutransporter med lastbil, Statistiska meddelanden SCB, , T 45 , Utrikes och inrikes trafik med fartyg, Statistiska meddelanden SCB, , T56 , Svenska lastbilstransporter i utlandet, Statistiska meddelanden , 1998, Varutransporter med lastbil efter varuslag NST/R 1997 , 1998, Transporter och kommunikationer, 1998 SJ nytt, 1999, Bolagisera SJ! Förslag från enig styrelse, SJ nytt, nr 16, 1999 , EU-handel och transporter; Analyser och prognoser för , 1999, TFK, 1999, East-Route, Transport Routes Scandinavia- Eastern/Central Europe, Report 1999:3E TFK, 1998, , Rapport 1998:4 , 1999, Godstransporterna i , , 1992, Vision and strategies around the Baltic sea, , , Vice President, and Contracting, Transport , , Customer service, Bernmar, , General , Brenkert, , Inrikes transportansvarig, ICA , , Contracts Manager , ABB Fontér, , Logistics and Distributions Manager, SOU 2000:8 Referenslista 181 , , & Transports, , Dag, Havlund, , Distribution Manager, , , Transportingenjör, , , Projektledare, , , Mattelin, , Manager, , , VD, Top Logic , , Vice President, , Bo, Manager, and Invoicing, Rydsund, , Domestic Distribution Transport Manager, , , ; Strategy, Development & Control, , , & Projects, , , Project Leader Eco-logistics, , , , foods , , Logistics Manager, Wallier, , Development,