sou · GOB317 · 2001-01-01 00:00:00 — Denna användning av församlings- indelningen kan dock lätt ersättas med någon annan indelningsgrund och motiverar inte förandet av folkbokföring i församling. Församlingsindelningens användning i folkbokföringen är en följd av att det alltid har krävts att folkbokföringen skall redovisa i vilken församling en person är folkbokförd. Församlingsangivelsen har således inte förestavats av något behov av denna för folkbokförings- verksamheten i sig. Den funktion som församlingen har i det materiella bosättningsbegreppet torde utan större svårighet kunna ersättas med exempelvis kommun. Nuvarande IT-stöd för folkbokföringen har byggts med den förutsätt- ningen att församlingar skall utgöra en grundläggande indelning. Att ta bort församlingar ur nuvarande system skulle innebära en mycket omfattande förändring. Kostnaderna för en sådan åtgärd kan antas ligga i storleksordningen . Det kan inte bedömas som rimligt att en så stor investering görs i det nuvarande folkbokföringssystemet som bedöms ha endast kvarvarande livslängd. Församlingsbegreppet (län/kommun/församling) används vid taxering/debitering av inkomstskatt (preliminär skatt, slutlig skatt och omräkning) och vid beräkning och utbetalning av församlings- skattemedel. används församlingsindelningen på motsvarande sätt vid debitering av kyrko- och begravningsavgift samt vid beräkning och utbetalning av avgiftsmedlen till respektive de lokala huvudmännen för begravningsverksamheten. Preliminär och slutligt taxeringsutfall från pågående taxering tas fram till bland andra borgerliga och kyrkliga kommuner. Utfallet används som underlag för beslut av kommande års skattesats. Utfallet redovisas per kommun respektive per församling. Motsvarande underlag kommer att tas fram till även . Stöd till näringslivet ges bland annat genom nedsättning av social- avgifter. Stödområden är i vissa fall församlingar. Administrativ indelning, uppföljning och statistik Församlingsbegreppet används vidare för indelning av skattskyldiga fysiska personer inom skattemyndigheternas olika skattekontor genom sortering per sektion och grupp som kontoren är indelade i. Detta görs för att kunna fördela material i rimlig omfattning till varje enhet och för att respektive handläggare skall få rimlig mängd material fördelat till sig. De stora städerna är indelade i flera skattekontor och fördelnings- grunden för dem när det gäller fysiska personer är församling. Samma fördelningsbegrepp används också i uppföljningssystem och statistikprogram. Konsekvenser för verksamheten om församlingsrelaterade uppgifter försvinner från folkbokföringen Verksamheten kräver absolut kännedom om i vilken församling personer bor/är folkbokförda. Om folkbokföring i församlingen upphör är det helt nödvändigt att uppgift om församlingsboendet kan fås på annat sätt, exempelvis genom en kombination av uppgifter, dels från folkbok- föringen som knyter en person till en fastighet/lägenhet/adress, dels från exempelvis () om i vilken församling denna fastighet/lägenhet/adress är belägen. Uppgiften behövs främst för beräkning och utbetalning av den begravningsavgift som de som inte tillhör betalar. Indelningen kommer även att behövas för administrationen av kyrko- avgift eftersom det är mest rationellt att använda församlingsindelningen även för administrationen av denna avgift. Förändringen kommer att innebära ökade kostnader, dels hos RSV för uppbyggnaden av nya rutiner för inhämtning av uppgifter, dels hos LMV (om LMV får i uppdrag att registrera församlingsgränser och avisera RSV och andra myndigheter). Storleken på de ökade kostnaderna kan beräknas först när det går att bedöma vilket alternativ till nuvarande ordning som kan bli aktuellt. Inom exekutionsområdet används inte några församlingsrelaterade uppgifter. I valverksamheten används den församlingsrelaterade uppgiften som behövs för att identifiera en fastighet, dvs. Om församlingsindelningen försvinner från folkbokföringen får det ingen större påverkan på verksamheten. Personer som är skrivna på församlingen kommer väl i så fall att skrivas på kommunen? Det innebär att berörda personer måste tas upp i en röstlängd för ett av valdistrikten inom en kommun. hamnar personerna i en röstlängd inom den församling de är skrivna. En stor del av våra skogsvårdsdistrikt arbetar utifrån socken eller församlingsindelning. Man gör utsökningar, inbjudan till informations- träffar m.m. utifrån sockentillhörighet. I samband med vissa inventeringsprojekt har socken registrerats. Det är främst församlingsgränsen som används vid olika indelningar i geografiska områden, t.ex. värdeområden för fastighetstaxering avseende skogsmark. Verksamheten skulle påverkas om församlingsindelningen skulle försvinna från folkbokföringen, men det handlar mest om arbetsmönster och vana. Nya arbetsmönster och andra gränsdragningar går givetvis att skapa. T.ex. kommungräns eller att arbeta mera med koordinater. Några databaser måste byggas om men det handlar om mindre ingrepp. Merkostnaden är svår att beräkna, men den blir inte så stor. Vid den verksamhet som bedrivs vid Epidemioligiskt Centrum (EpC) vid ingår rutinmässigt församlingsuppgift som en del i våra register. Varje person i något av registren kopplas till den sexsiffriga församlingskoden. Redovisning av sjukdomar etc. på församlingsnivå är en viktig del i vår redovisningsverksamhet. Verksamheten påverkas negativt om möjligheterna till församlings- redovisning försvinner. Antagligen skulle problem uppstå om upp- gifterna skulle inhämtas från annat håll. SCB har besvarat enkäten genom att dels föra ett övergripande resonemang, dels redovisa konkreta svar rörande fyra verksamhetsområden; befolkningsstatistik i vid mening, statistik över offentlig ekonomi, regionala indelningar och jordbruksstatistik, så också nedan. SCB använder församlingsuppgifter i tre olika avseenden, nämligen för uppgifter där SCB är ansvarig myndighet, för uppdrag åt andra statistikansvariga myndigheter och för uppdrag åt andra användare. I principfrågan finns en enighet om att det behövs något slags geografisk indelning under kommunnivå. Församlingsnivå har fungerat bra (och har också en icke-religiös betydelse). Statistik där SCB är ansvarig myndighet SCB har ansvar för att hålla register över regionala indelningar - varav indelningen i län-kommun-församling är den mest grundläggande och helt dominerande, att informera om beslutade indelningsändringar (som avser delningar eller sammanläggningar) och att bestämma koder för (län, kommuner och) församlingar. Användare är – förutom de statistikproducenter inom SCB som använder sig av församlingsnivån – framför allt ett stort antal myndigheter, organisationer och företag med regional eller rikstäckande verksamhet, som har byggt upp verksamhets- eller upptagningsområden med församling som minsta byggsten. Det åligger SCB att kontinuerligt förse dessa användare med information om ändringar i den regionala indelningen. Församlingsindelningen finns i SCB:s statistik sedan den startade . Församlingsindelningen har ofta varit en ovärderlig källa vid återanvändning. Ett typexempel är när kommunindelningen ändras, då det har varit möjligt att ta fram tidsserier för de nya kommunerna utifrån församlingsindelningen i arkiverat material. är inte befolkningsstatistik på församlingsnivå officiell statistik. Statistik där annan har ansvaret Inom lantbruksstatistiken har församlingsindelningen en grundläggande betydelse som lägsta regionala byggsten för den officiella statistiken. Statistiken över lantbrukets struktur har vid jordbruksräkningar och senare s.k. lantbruksräkningar med ca femårsintervall redovisats avseende församlingar som lägsta nivå. utgör lantbruksregistret bas för denna statistik. Församlingen är också grunden för vissa för jordbruket speciella områdesindelningar, som t.ex. produktionsområden, skördeområden (SKO) och stödområden för EU:s arealersättningar. För skördeområden beräknas s.k. normskördar. Indelningen i SKO har vidare varit grunden vid indelningen för nuvarande EU-stödområden för vilka ansvarar. Dessa stödområden kan ändras över tiden. Även länsstyrelserna är viktiga användare av både struktur- och skördestatistiken på församlingsnivå. Uppdrag åt andra användare Församlingsstatistiken ingår numera i första hand i SCB:s åtaganden inom den uppdragsfinansierade verksamheten. med hjälp av ett stort antal variabler, först och främst av demografiskt slag men även inom andra statistiska områden såsom arbetsmarknad, inkomst och förmögenhet, utbildning och ekonomi. SCB utför på beställning av ett antal uppdrag som bygger på församlingsindelningen, bl.a. Ekonomisk utjämning inom (som bl.a. utgår från skatteunderlag på församlingsnivå) och Ekonomisk redogörelse för kyrkokommuner. Församlingsnivån, med kopplingar till pastorats- och samfällighetsnivån, fungerar som en nödvändig brygga mellan en borgerlig indelning och de kyrkliga nivåer som pastorat och samfälligheter representerar. I boken kommuner, ÅSK redovisas vissa uppgifter på församlingsnivå. Eftersom upphör att vara kommun och blir registrerat trossamfund kommer uppgifter om att utgå ur ÅSK. Eftersom skall ta in begravningsavgift för icke kyrkotillhöriga räknar SCB med att det även måste finnas en koppling mellan den enskilde medborgarens folkbokföring och den kyrkliga enhet som svarar för begravningsverksamheten. Vid urvalsdragningar används församlingstillhörighet som geografisk ram. Om församlingar utgår ur folkbokföringen, måste SCB få tillgång till församlingsindelningen på annat sätt. En församling består av ett antal fastigheter och folkbokföring sker på fastighet. Det enda alternativet till individrelaterade församlingsaviseringar synes vara fastighetsrelaterade församlingsaviseringar med ett rapporteringssystem från till , för vidare befordran till SCB. Rapporteringssystemet bör regleras i författning. SCB kan inte nu göra en noggrann kostnadsberäkning utan att ha utrett olika alternativ, vilket kräver både tid och resurser. SCB framställer och distribuerar statistik för en mängd olika geografiska indelningar, varav församlingsindelningen är en. Församlingsstatistik ingår numera i första hand i SCB:s åtaganden inom den uppdrags- finansierade verksamheten. Församlingsindelningen finns i SCB:s statistik sedan den startade . I och med att statistikproduktionen datoriserades på 1960- talet har det varit möjligt att arkivera primärmaterialet så att det går att återanvända. kommunförändringar delades ibland de kommuner som etablerats . Delningen följde dock församlingsgränser. Det var därigenom möjligt att ta fram tidsserier för de nya kommunerna utifrån församlingsindelningen i arkiverat material. har ett begränsat antal kommuner delats. Som regel har också dessa gränser följt församlingsgränserna. Detta har underlättat revideringen av statistiken. Vid urvalsdragningar används församlingsindelningen som geografisk ram. Om församlingar utgår ur folkbokföringen, måste SCB få tillgång till församlingsindelningen på annat sätt. En församling består av ett antal fastigheter och folkbokföring sker på fastighet. Det enda alternativet till individrelaterade församlingsaviseringar är fastighetsrelaterade försam- lingsaviseringar. Ett fastighetsregister med uppgift om varje fastighets församlings- tillhörighet måste därför upprättas och underhållas vid SCB. Vid produktionstillfället måste församlingsuppgiften först tillföras befolk- ningsregistret från det nyetablerade fastighetsregistret med fastighets- beteckning som nyckel. Därefter aggregeras statistiken till församlings- nivå som vanligt. Detta innebär att SCB måste ändra sina produktionss- ystem genom att ytterligare ett bearbetningssteg tillkommer. SCB:s fastighetsregister måste kunna ajourföras löpande, dels med avseende på förändringar i fastighetsindelningen, dels med avseende på förändringar i församlingsindelningen (fastigheter kan föras över från en församling till en annan, församlingskoder kan ändras etc.). Ett rapporteringssystem måste upprättas mellan () och SCB för aviseringar av församlingskodade fastigheter med koppling mellan gamla och nya fastigheter samt mellan och för aviseringar av församlingsändringar. Ändringar i försam- lingsindelningen måste avse ett visst givet datum för hela landet, vilket bör vara vid årsskiften. SCB anser att båda rapporteringssystemen skall vara reglerade i författning. För att kunna besvara frågan om kostnader bör det finnas en skiss till systemlösning. Någon sådan skiss har inte tagits fram. Något underlag finns därför inte för kostnadsberäkningar. Det är dock klart att SCB:s kostnader för att framställa församlingsstatistik kommer att öka. Kost- naden för att lagra och ajourföra ett församlingskodat fastighetsregister uppskattas till ca . Därtill kommer en fördyring av själva statistikframställningen och kostnader för att ändra i befintliga produktionssystem. På grund av det mer komplicerade produktionsförfarandet kommer statistiken att ta att framställa. Om LMV:s aviseringar till SCB innehåller fastighetsförändringar med fullständig koppling mellan fastigheter före och efter en förändring beräknas församlingsstatistiken hålla samma kvalitet som i nuvarande system. I annat fall kan det uppstå ett visst bortfall bestående av personer som inte kan lokaliseras till någon församling. Kvaliteten påverkas också av mängden och omfattningen av försam- lingsändringar. En relativ stabil indelning underlättar jämförelser över tiden. Statistik om offentlig ekonomi SCB utför på uppdrag av ett antal uppdrag. Eftersom RSV skall ta in begravningsavgiften för icke kyrkotillhöriga räknar vi med att det även måste finnas en koppling mellan den enskilde medborgarens folkbokföring och den kyrkliga enhet som svarar för begravningsverksamheten. Vårt system för beräkning av ekonomisk utjämning för kan därmed försörjas med de underlagsuppgifter som krävs. Kostnader för förändring av de system som SCB använder för de uppdrag vi utför åt är svåra att överblicka. gjorda erfarenheter visar att det ändå rör sig om . SCB har ansvar för att hålla register över indelningar – varav indelning- en i län-kommun-församling (LKF) är den mest grundläggande och dominerande, att informera om beslutade indelningsändringar (som avser delningar eller sammanläggningar) och att bestämma koder för (län, kommuner och) församlingar. Avnämare är – förutom de statistikproducenter inom SCB, som använder sig av församlingsnivån, framför allt ett stort antal myndig- heter, organisationer och företag med regional eller rikstäckande verk- samhet som har byggt upp verksamhets- eller upptagningsområden med församling som minsta byggsten. Det åligger SCB att kontinuerligt förse dessa användare med information om ändringar i den regionala indelningen. ·Statliga myndigheter: RSV; verksamhetsområdena för skattekontoren i de tre storstäderna är uppbyggda av församlingar, valdistrikten uppbyggda av (delar av) församlingar. ·Organisationer; verksamhets- eller upptagningsområden. ·Företag: distriktsindelning, t.ex. försäljningsdistrikt för försäkrings- bolag, banker, bilföretag, dataföretag, marknadsföringsinstitut, bensin- och oljebolag, detaljhandeln, m.fl. Information om församlingsindelningen och dess förändringar: ·I (Meddelanden i samordningsfrågor för officiella statistik) utges Regionala koder , däremellan supplement. ·I Indelningsändringar sammanställs kvartalsvis inkomna beslut om indelningsändringar och distribueras till abonnenter. ·Finns på SCB:s webbplats. Verksamheten i denna del påverkas om församlingsuppgifterna försvinner från folkbokföringen eftersom det påverkar både redovisning och framställning av olika slag av statistik. Så länge församling används för statistikändamål kan det vara motiverat att registerhållning (och eventuellt även kodsättning) även i fortsättningen sköts av SCB. Uppgifter om indelningsändringar bör kunna inhämtas från . Av största betydelse är då att rutinerna för en sådan inrapportering fungerar tillfredsställande. Inom lantbruksstatistiken har församlingsindelningen en grundläggande betydelse som lägsta regionala byggsten för den officiella statistiken. Statistiken över lantbrukets struktur har vid jordbruksräkningar och senare s.k. lantbruksräkningar med ca femårsintervall redovisats avseende församlingar som lägsta nivå. utgör lantbruksregistret bas för denna statistik, som bygger på att jord- brukaren lämnar uppgifter om fastigheter, ägoslag och grödarealer församlingsvis. I lantbruksregistrets roll som urvalsram för andra under- sökningar är också församlingen betydelsefull. Församlingen är också grunden för vissa för jordbruk- och miljö- statistiken speciella områdesindelningar, som t.ex. produktionsområden, skördeområden (SKO), avrinningsområden och stödområden för EU:s arealersättningar. finns 106 SKO för vilka ambitionen är att till samma område föra församlingar eller delar av församlingar med i stort sett samma förutsättningar för växtodling. Huvudprincipen för indelningen har varit att bilda områden som är så homogena som möjligt beträffande skördeavkastningen. Dessutom har hänsyn tagits till klimat, jordart, topografi och odlingsinriktning. Den odelade församlingen har varit grundstenen i indelningen. I åtskilliga fall är dock församlingarna så heterogena att en delning av församlingen mellan olika SKO ansetts motiverad. Av rikets ca 2 500 församlingar är 170 delade på olika skördeområden. Områdena har med få undantag gjorts samman- hängande. För skördeområden beräknas s.k. normskördar. Indelningen i SKO har vidare varit grunden vid indelningen för nuvarande EU-stödområden för vilken ansvarar. Dessa stödområden kan ändras över tiden. Länsstyrelserna är viktiga användare av både struktur- och skörde- statistiken på församlingsnivå. Länsstyrelsernas lantbruksenheter (motsvarande) erhåller från lantbruksregistret särskild för- samlingsstatistik för det egna länet. Vid olika specialbearbetningar inom struktur-, skörde- och lantbruksekonomiska områdena åt företag och organisationer efterfrågas ofta regionala indelningar baserade på grupper av församlingar. är statistikansvarig myndighet för huvuddelen av lantbruksstatistiken. En indelning motsvarande församlingar måste sannolikt behållas (frysning av nuvarande gränser?) om man vill upprätthålla kontinuitet och jämförbarhet över tiden för lantbruksstatistiken. Lösningar på den här typen av frågor bör nog ske samlat och inte bara för lantbruks- statistiken. Detta gör det inte meningsfullt att försöka kostnadsberäkna effekter av att församlingsindelningen inte blir tillgänglig som . Inom administrationen av jordbruksstöden används församlingsgränser. Dessa gränser används för att dela in landet i stödområden och härigenom föra den svenska jordbruksmarken till olika stödnivåer för såväl EU:s direktstöd som regionala stöd till jordbrukare. De olika stödområdena definieras genom att namnen på församlingar för respektive stödnivå räknas upp bl.a. i verkets föreskrifter och i regeringsförordningar. Verksamheten påverkas inte av att folkbokföring förs på annat sätt, då vi inte har någon direkt anknytning till denna. Däremot påverkas verket om uppdateringen av församlings- indelningen på kartan upphör. Frågan för verket är därför egentligen om man i fortsättningen kommer att förändra församlingsindelningen som och uppdatera detta på kartan. Om svaret är ja på denna fråga undrar vi sedan om dessa förändringar kommer att uppdateras hos , på kartan, eller endast vara kopplade till , dvs. om församlingsindelningen kommer att vara helt frikopplad från staten. Detta skulle underlätta vår verksamhet, då vi undviker årliga förändringar i våra skördeområden. Uppgift om hemförsamling behövs för fakturering vid begravning m.m. utanför hemförsamlingen. Som planeringsunderlag för staden används inte i första hand statistikuppgifter på församling utan för andra geografiska områden som är relaterade till stadens planeringsverksamhet såsom stadsdelsområden, basområden, upptagningsområden för skolor m.m. Den geografiska områdesnivån församling ingår emellertid i den hierarkiska områdesindelningen som staden använder och redovisar statistik för. Denna statistik efterfrågas ganska konsekvent från allmänhet, forskare, kyrkan m.m. Ett av skälen till att statistik för församlingar efterfrågas kan vara att begreppet församling är välkänt p.g.a. att folkbokföring sker i en församling. I ett historiskt perspektiv är församlingsindelningen den enda indelning som har varit i princip oförändrad och för vilken statistik kan redovisas ända . Även i ett annat avseende används församlingsindelningen i stadens verksamhet. Det hänger samman med den befolkning som enbart är skriven på församling och av något skäl inte har förts till enskild fastighet. Det kan exempelvis röra sig om äldre personer som har bott i församlingen men som bor i en särskild boendeform, exempelvis sjukhem. I stadens fördelning av budgeten för äldreomsorgen är det av stor vikt att föra dessa personer till rätt stadsdel. Det finns närmare 3 000 personer som är skrivna på församling i . Av dessa är 560 stycken . För dessa 560 personer fördelas mellan stadsdelsområdena. Om de i stället för att föras till församling folkbokfördes där de bor, på sjukhemmet, skulle det underlätta äldreomsorgsplaneringen. (I stadens egna system finns rutiner för att ange från vilket stadsdelsområde de ursprungligen kommer). Om de som är enbart skrivna på församling i stället skulle föras till kommunen som helhet skulle det vara oacceptabelt Om församlingsindelningen försvinner skulle det innebära ett inte föraktligt mått av tillkommande arbete och rättelser för att på ett annat sätt få erforderliga och korrekta uppgifter om hemförsamling för avlidna i stadens begravningsverksamhet för de personer som inte var stockholmare. Ett möjligt alternativ vore att skapa en tillkommande uppgiftsruta i den blankett som varje beställare av våra tjänster, före- trädesvis begravningsbyråer, använder. Dessa uppgifter torde dock inte bli lika kompletta och korrekta som nuvarande uppgifter från lokala skattemyndigheten. Fel och brister därvidlag innebär naturligtvis mer- arbete och merkostnader för varje kyrkogårdsförvaltning – drygt 900 stycken i landet. Det gäller både i rollen som utställare och mottagare av clearingfakturor. Det finns dock inte någon grund för en uppskattning av vår merkostnad i detta avseende. Idealet för folkbokföring bör vara att man folkbokförs på så låg geografisk nivå som möjligt – fastighet eller helst lägenhet där man bor. sker folkbokföring på fastigheten och i den församling som fastigheten hör till. Vissa personer är enbart skrivna på församlingen. Om de som enbart är skrivna på församling kommer att folkbokföras på fastigheten där de bor innebär detta en förbättring för stadens planeringsverksamhet. Om de däremot skulle föras på kommunen i stället för på församling vore det oacceptabelt ur planeringssynpunkt. Så länge det finns en nyckel mellan fastighet och församling i Lantmäteriets fastighetsdatasystem innebär en förändring i folkbok- föringen i princip inga problem ur statistikredovisningssynpunkt. Om församlingsindelningen däremot förändras kommer grunden för att redovisa statistik ur ett historiskt perspektiv att försvinna. När kyrkan tar över församlingsindelningen kommer troligen indelningen att ändras i samband med övertagandet och kunskapen om tidigare församlings- indelning kommer successivt att försvinna. Behovet av – och användningen av – församlingsrelaterad statistik och andra uppgifter varierar givetvis i landets 289 kommuner. En över- gripande och sammanfattande bild torde dock vara att kommuner har behov av denna typ av indelning. Som exempel kan nämnas inom valstatistik (röstberättigade inom olika valdistrikt), tidsserieredovis- ningar (historiska data) samt att man även avseende befolkning och näringsliv gör redovisningar på församlingsnivå. Beträffande frågorna två och tre hänvisar vi till respektive svarande kommuns uppfattning.