sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta synsätt, fortsätter direktiven, inbegrep bl.a. rashygien och en tro på folkrening som var förhärskande bland många beslutsfattare, forskare och läkare i liksom i andra länder (dir. 1997:100). Direktiven anger att utredningen allsidigt ska belysa lagarnas tillämpning liksom dess förändring lagstiftningen var i kraft, dvs. 1935–1975 (dir. 1997:100). Föreliggande undersökning är alltså en del av steriliseringsutredningens bearbetning av lagstiftningens praktik och dess förändring . Trots att lag i princip sades vara baserad på friv illighet är det väl känt att många ansökningar kom till under tvång och/eller påver- kan från de myndigheter och institutioner genom vilka ansökningarna administrerades och formulerades. Den forskning och dokumentation som tidigare utförts (jfr t.ex. 1991, 1991, Runcis 1998) har dessutom kunnat konstatera hur initiativet till ansök- ningar om sterilisering i många fall togs av andra än den formellt sökan- 62 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet SOU 2000:20 Sådana initiativ kunde t.ex. tas av de myndigheter och institutioner som också utförde de undersökningar som låg till grund för medicinal- styrelsens bedömning av det enskilda fallet. Förutom de fall där den ste- riliserade själv inte hade undertecknat sin egen finns det med andra ord en mängd andra fall där ansökningshandlingen har skrivits under av den sökande själv men där andra förutsättningar har förelegat som tyder på att den sökande har påverkats eller på olika sätt tvingats att skriva under ansökan. Vårt uppdrag är koncentrerat kring begreppen tvång och frivillighet och syftet med vår undersökning är alltså att beskriva och analysera ste- riliseringslagstiftningens tillämpning i termer av tvång och frivillighet. I praktiken sönderfaller undersökningen i två moment. För det första innebär den ett slags skattning av hur många av de steriliserade som verkligen kan beskrivas som offer i direktivens mening, dvs. hur många individer som steriliserades under några former av myndighetstvång. För det andra innebär uppgiften att beskriva och analysera hur begreppspa- ren tvång och frivillighet kommer till uttryck i de ansökningshandlingar för sterilisering som sändes in till medicinalstyrelsen för bedömning och beslut. Det förra momentet innebär alltså ett slags räkneuppgift där det gäll- er att skaffa sig en uppfattning om hur många individer som ster ilisera- des på frivillig grund respektive olika former av tvång eller påverkan. Det senare momentet utgörs av en kvalitativ studie av akternas texter, främst av de till varje ansökan bilagda utredningarna. Båda momenten innebär en jämförelse av praxis . Primärkällorna till undersökningen har uteslutande varit de akter som upprättades vid en ansökan om ster ilisering. Sammanlagt har undersök- ningen inneburit en granskning av 1618 akter. 1092 av dessa har avsett sterilisering. Resterande 526 utgörs av de abortans ökningar som var och en har sin motsvarighet i en steriliseringsansökning. De 1092 sterilise- ringsansökningarna har valts ut slumpvis ur medicinalstyrelsens rätts- psykiatriska nämndens (1935–46) respektive socialpsykiatriska nämn- dens arkiv (1947–1975). De 1092 steriliseringsansökningarna motsvarar ungefär var 58:e av det totala antalet, 62.888, utförda ster iliseringar som inrapporterades till medicinalstyrelsen och 19351975. Av de 1092 akterna har vi sett oss tvungna att bortse från 18 akter. Tolv av dessa är ansök- ningar vars sociala och medicinska undersökningar ligger i abortakter SOU 2000:20 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 63 som saknas i materialet. Fem akter utgörs av brev ställda till medicinal- styrelsen och är inte några formella ansökningar om sterilisering. Vid sidan av steriliseringsansökningarna ingår 526 abortansökningar i undersökningen, det rör fall där sterilisering och abort sökts vid samma tillfälle. Åtta av abortakterna saknar motsvarande steriliseringsansökan och har därför måst lyftas ut ur undersökningen. Sammanlagt har med andra ord 1074 steriliseringsansökningar och 518 abortansökningar behandlats i föreliggande granskning. Det totala antalet individer är alltså lika med 1074. Det totala antalet akter 1592. Innehållet i akterna var reglerat. Kortfattat skulle varje formellt giltig ansökan enligt lag innehålla undertecknad ansökan, åldersbetyg för den i ansökan avsedda, yttrande (bilaga 1) från vårdnadshavare, för- myndare, make/maka eller läkare eller anstaltsföreståndare. Vidare skulle till ansökan medfölja ett intyg från anförvanter, make/maka eller andra rörande omständigheter som äro av betydelse för sakens bedö- mande (bilaga 2) samt ett intyg avgivet av en legitimerad läkare (bilaga 3). byråkratiska ordning motsvarades bilaga 2 av intyg (I) samt bilaga 3 av intyg (II). Den formella uppställningen av ansökan och dess bilagor skiljer sig med andra ord till viss del. Denna skillnad är emellertid av marginell betydelse för vår undersökning. Trots denna formalisering skiljer sig akternas innehåll ibland starkt. Många är fylliga, andra är magra. I en del kommer den sökandes röst till relativt klart uttryck. I andra tycks den sökande knappt vara närvarande. I vissa fall framställs ansökan som om en sterilisering är starkt önskad av den sökande. I andra ansökningar står det fullständigt klart att sterili- seringsansökan inte har författats med den sökandes bästa för ögonen utan t.ex. för den kommunala budgetens. Sådana och andra skillnader kan förstås ha många olika orsaker. Vi ska återkomma till dem. Poängen här är att varje fall äger sina unika drag och väljer man att på olika sätt kategorisera ansökningarna innebär det att man gör våld på varje akts enskildheter. Andra problem har att göra med ansökningarnas historiska källvärde. Även om de allra flesta ansökningarna skrevs under av den som ansökan gällde är det sällan som den sökandes egen röst hörs i handlingarna. citeras den sökande men generellt gäller att det är olika myndig- hetspersoner, ibland anhöriga eller arbetsgivare, som redovisar uppgifter om den ansökan gäller. Att uppgifterna på så vis är filtrerade genom andra personer än huvudpersonen har försvårat vår uppgift att uttala oss om just graden av tvång eller frivillighet i varje enskild ansökning. Detta problem har varit en mycket besvärande omständighet för vår undersök- ning. Ytterligare en källkritisk aspekt på innehållet i ansökningshandlingar- na är att dessa snarare än en avspegling av en fullständig process som vi 64 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet kan följa från början till slut snarare är att betrakta som finalen på en i många fall flerårig process. I många ansökningar står det klart att den avsedda individen har varit i kontakt med en eller flera myndig- heter eller institutioner. Det kan röra sig om kommunala fattigvårds- nämnder, barnavårdsnämnder eller nykterhetsnämnder. Det kan också vara anstalter av olika slag, rådgivningsbyråer eller mödravårdscentra- ler. I en del steriliseringsakter är dessa kontakter uttryckta i klartext. I andra kan de bara anas. I ytterligare andra är det helt tyst trots att det är rimligt att anta att ansökan har föregåtts av någon form av möte med myndigheter. För att utröna om ansökan är resultatet av en spontan och frivillig handling eller någon form av tvång är denna ansökningens förhi- storia viktig. Vår uppgift har emellertid begränsats t ill att endast avse ansökningshandlingarna, vilket alltså har givit vår undersökning ytterli- gare ett osäkerhetsmoment. Man kan och bör med andra ord betrakta den här undersökningens re- sultat med kritiska blickar. Särskilt det kvantitativa momentet lider av källmaterialets uppenbara begränsningar. Det går inte att med ledning av vår undersökning entydigt uttala sig om hur många steriliserade individer som opererades på frivilliga grunder. Det går heller inte att säga exakt hur många steriliseringar som utfördes som villkor för något annat, t.ex. abort eller kommunalt understöd. Beträffande abortansökningarna regle- rades att alla aborter som skedde på eugeniska grunder också skulle föl- jas av sterilisering. En kvinna som sökte abort och beviljades sådan på eugenisk grund kunde, med vissa undantag1, alltså inte få aborten utförd om hon inte underkastade sig sterilisering. Omkring 4.000 kvinnor steriliserades 1938–1965 enligt abortlagens v illkorsparagraf. I dessa fall sändes ingen ansökan om sterilisering till medicinalstyrelsen, utan av abortakten framgick att den också avsåg sterilisering. Dessa ak- ter ingår inte i vår undersökning. Det betyder att vårt resultat avseende steriliseringar genom indirekt tvång och villkor är något i underkant. Abort och sterilisering skedde emellertid också på andra än eugeniska indikationer. I ansökningshandlingarna är det generellt sett mycket svårt att utröna om den abortsökande kvinnan har ställts inför ett outtalat vill- kor om samtidig sterilisering. I de fall där steriliserande operation har ut- förts på en person som varit inskriven på anstalt har vi tagit för givet att 1 Undantag var enligt anvisningsföreskrifterna till abortlag fall där man- nen konstaterats vara bäraren av de oönskade anlagen, samt fall där särskilda omständigheter ansågs föreligga. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet sterilisering har skett som villkor för utskrivning eller andra förmåner som innebär utökad frihet för den intagne, t.ex. frigång eller försöksut- skrivning. Däremot går det att säga hur många som steriliserades utifrån for- mellt tvång, dvs. de som inte skrev under sin egen ansökan, de som inte hade uppnått m yndig ålder eller som var omyndigförklarade. Vi kan ock- så presentera siffror över hur många som steriliserades års lagstiftning. Dessa individer betraktades som rättsinkapabla och blev, enligt vår tids definition, tvångssteriliserade. För att förstå resultatet av denna undersökning måste således hänsyn tas till källornas begränsade informationsvärde. Likaså måste läsaren beakta de metoder som vi har använt. Till dessa återkommer i avsnitt 2 respektive 3. 66 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet SOU 2000:20 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 67 2 Det kvantitativa momentet Som en del av undersökningen ligger ett moment att utifrån de 1074 be- handlade steriliseringsakterna försöka säga något om hur stor del av de knappt 63.000 steriliseringar som skedde under tvång och med villkor, efter övertalning eller bristande information eller med den steriliserades eget initiativ, frivilliga medverkan och insikt om operationens verkningar och definitiva art. För att genomföra denna del av undersökningen har vi valt att dela in ansökningarna i fem kategorier. Med kategori 1 avses frivillig sterilisering. För att en ansökan ska placeras i denna kategori krävs att den person som ansökan gäller själv har skrivit under ansökan, dvs. inte bara har givit sitt samtycke utan också själv har anhållit om att sterilisering ska utföras. Enbart avsaknad av tvång har inte varit tillräcklig grund för att ansökan ska bedömas som frivillig, utredningen måste därtill innehålla positiva tecken på att den sökande verkligen strävat efter och har önskat att bli steriliserad. Det får inte finnas några signaler om att ansökan har tillkommit eller skrivits på under några former av tvång eller villkor, ej heller att det har skett någon form av övertalning eller annan form av påverkan. I kategori 2 har vi placerat sådana fall som visserligen har skrivits under av den sökande själv men där vi funnit tecken på att övertalning eller påtryckning från myndighet eller institution har förelegat eller där den sökande inte har fått informationer om ingreppets konsekvenser och definitet. I vissa fall framgår explicit av utredningen att ansökan kommit till genom påtryckningar från de utredande funktionärerna, i andra fall kan detta utläsas genom de omständigheter som omgav ansökan eller, ibland, via språkbruk och ordval, t.ex. att patienten går med på eller medger sterilisering. Kategori 3 kännetecknas av att steriliseringen är resultatet av indirekt tvång eller att sterilisering har ställts som villkor för något annat, t.ex. abort, utskrivning från anstalt eller understöd från kommunala sociala myndigheter. I kategori 4 hamnar vad som med vår tids ögon måste betraktas som tvångssteriliseringar, dvs. ansökningar som inte är undertecknade av den ansökan gäller eller där den steriliserade inte är myndig p.g.a. av låg ål- der eller omyndigförklarad. Som tidigare nämnts har vi placerat alla ste- riliseringar utförda års lag i denna kategori. Kategori 5 är en så kallad restkategori i vilken vi har placerat de an- sökningar som vi inte förmått placera in i någon av de övriga kategorier- na. Den huvudsakliga orsaken är att ansökningens utredningar innehåller alltför lite information eller att de signaler som ges i undersökningarna är alltför motstridiga. 68 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Utöver dessa fem kategorier har vi lyft ut sammanlagt 25 akter ur undersökningen med anledning av att de inte utgjort några formella an- sökningar. Det kan dels gälla ansökningar som inte är kompletta och därför inte har behandlats av medicinalstyrelsen, dels informella skrivel- ser som kommit in till medicinalstyrelsen från enskilda personer eller tjänstemän. Vårt tillvägångssätt har inneburit att vi var för sig, oberoende av var- andra, har läst samma akter och sökt placera in varje enskild ansökan i någon av de fem kategorierna. Den som i någon mån har kommit i kon- takt med steriliseringsansökningar förstår snart att det kan innebära sto- ra svårigheter att tolka dem entydigt i termer av tvång och frivillighet och att placera in varje enskild ansökan i en kategori. En del akter har vi stått mycket tvekande inför. I en del fall har ansökningarna varit så mag- ra att vi inte har sett det möjligt att göra någon bedömning. I andra fall har uppgifterna givit signaler åt så vitt skilda håll att inte heller dessa har varit möjliga att kategorisera. Sådana fall har krävt särskild upp- märksamhet och granskning. Antingen har vi efter ytterligare granskning enats om en bedömning eller så har vi placerat dessa akter i kategori 5. Våra bedömningar baseras på läsningen av ansökninsakterna. Vi har således inte tagit del av material som föregått själva ansökan. Inte heller inbegriper vår undersökning medicinalstyrlesens hantering och bedöm- ning av ansökningarna. Det är alltså enbart informationer och omstän- digheter som kunnat utläsas ur själva ansökningsakten som legat till grund för vår bedömning. Dessa begränsningar tillsammans med det ovan förda källkritiska resonemanget är viktiga vid tolkningen av våra resultat. När vi t.ex. bedömt att en ansökan tillkommit på frivillig väg innebär det att akten saknar såväl uttryck och faktiska förutsättningar för tvång, villkor eller påverkan, som andra tecken som språkbruk, an- tydningar och annat som skulle antyda att steriliseringen hade skett un- der andra omständigheter än i enlighet med den sökandes egen vilja, samt att vi funnit positiva uttryck för att sökanden önskat sterilisering. Vi vill därmed inte påstå att det inte kan ha förekommit tvång, villkor eller på- tryckningar från de undersökandes sida. Detta är en begränsning som alla som tar del av denna undersökning måste ha i minne: På gott och ont bygger våra bedömningar endast på de granskade ansöknings- handlingarna. Vi kan med andra ord inte vara säkra på att vi uttalar oss om de faktiska förhållandena såsom de ägde rum i verkligheten utan bara om de förhållanden som den enskilda ansökningen ger ut- tryck för. SOU 2000:20 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 69 Sammanlagt har alltså vårt källmaterial utgjorts av 1074 formellt giltiga steriliseringsansökningar. Till dessa akter hör 518 abortansökningar som var och en alltså har en motsvarighet i en steriliseringsansökan. Man bör komma ihåg att antalet ansökningar inte är lika med antalet verkställda operationer. En allmän bedömning av akterna ger emellertid vid handen att det endast är ett fåtal ansökningar som inte ledde fram till operation. Somliga avstyrktes av medicinalstyrelsen, andra effektuerades inte på grund av att den sökande antingen vägrade infinna sig till operationen eller hade ångrat sig. I ljuset av andra osäkerhetsfaktorer som ingår som förutsättningar i vår undersökning har vi valt att göra dygd av nödvän- digheten och bortse från denna svaghet i materialet. Av antalet abort- respektive steriliseringsansökningar kan man dra en första slutsats. Drygt hälften – – eller 518 av alla ster ilise- ringsansökningar som gäller kvinnor innebar en abort. Om vi bortser från just aborterna leder oss detta fram till det fak- tum att en övervägande del av de steriliserade individerna är kvinnor. I vårt material avser 991 ans ökningar – eller av ansökningarna – kvinnor 2. Beträffande våra kategorier har följande resultat uppnåtts avseende hela perioden. I kategori 1 har 537 ansökningar placerats. Med ledning av de handlingar som medföljer ansökningarna har vi med andra ord be- traktat dem som frivilliga ansökningar. Kategori 2 102 ansökningar, ka- tegori 3 263, kategori 4 95 samt kategori 5 77. I procentsatser motsvarar talen: 1 – , 2 – , 3 – , 4 – och 5 Enligt vår bedömning skulle således hälften av ansökningarna ha till- kommit på den sökandes eget, frivilliga initiativ, dvs. med ledning av an- sökningshandlingarnas sociala och medicinska undersökningar har vi funnit anledning att göra bedömningen att hälften har tillkommit på detta vis. Om vi bortser från den femte kategorin skulle alltså resten, knappt hälften, av ansökningarna vara resultatet av en glidande skala från for- mellt tvång till olika former av påtryckningar och övertalning. 2 1991 motsvarande siffra hämtad från offentliga stati- stik, Allmän hälso- och sjukvård är . Denna siffra baseras på det totala antalet rapporterade steriliseringar, dvs. 70 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Tabell över fördelning i kategorier över hela perioden –75, relati- va och absoluta tal. För att få en uppfattning om hur ster iliseringslagstiftningen praktik för- ändras har vi valt att dela in åren 1935 t ill 1975 i fyra perioder. 1935–1941 omfattar lag 3 som medgav sterilisering utan sam- tycke av så kallat rättsinkapabla individer. De i vårt material samman- lagt 21 ansökningarna från har således placerats i katego- ri 4. De steriliseringar som utfördes enligt lagstiftning skedde alltså under formellt tvång. 18 individer eller var kvinnor, medan 3 individer eller var män 4. Antalet steriliseringar ökade starkt . lag inne- bar att såväl frivilliga som icke frivilliga steriliseringar reglerades. Indi- kationerna utvidgades dessutom. I vårt material motsvaras perioden –1955 av 424 ans ökningar eller av undersök- ningens totala antal ansökningar. Av dessa gällde kvinnor. Den nya lagstiftningen reglerade alltså även frivilliga steriliseringar. I vårt material var 54 stycken eller att betrakta som tvångsste- riliseringar. av dessa gällde kvinnor. Av de 54 tvångssteriliseringarna är 47 daterade . 100 ansökningar eller var i vår mening frivilliga, dvs. vi har i dessa akter inte funnit tecken på direkt eller indirekt tvång, övertalning eller att sterilisering har använts som villkor för något annat. 186 () ansökningar har vi funnit anledning att placera i kategori 3 medan 56 har placerats i kategori 2. I kategorierna 2 och 3 utgör 81 respektive 89 pro- lag började gälla . För enkelhetens skull har vi låtit även andra hälften av 1941 höra till denna första period. 4Dessa siffror är knappast att betrakta som säkert representativa för det verkliga antalet steriliseringar . Dock redovisar , 1991, en motsvarande siffra på steriliseringar av kvinnor. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 28 ansökningar har vi inte kunnat ta ställning till och alltså placerat i kategori 5. Ett kännetecken är dess fullständiga dominans av kvin- nor. Av totalt 334 undersökta akter behandlar kvin- nor. 186 ansökningar av samtliga är placerade i kategori 1 (), 25 i kategori 2 (), 69 i kategori 3 () och 18 i kategori 4 (). I kategori 5 hamnade 36 akter (11 pro- cent). Dominansen av kvinnor framgår tydligt av männens låga andel av ansökningarna: av kategori 1, av kategori 2, av kategori 3 samt av kategori 4. Steriliseringslagstiftingens sista understryker den närmast totala kvinnodominansen i akterna. Av 295 ansökningar gällde endast två män (= ). Dessa två manliga fall återfinns i kategori 1, som i övrigt utgörs av 249 kvi nnor. De sammanlagt 251 ansökningarna i denna kategori representerar av periodens totala antal. I kategori 2 återfinns 21 ansökningar motsvarande , i kategori 3 är motsva- rande siffra 8 () samt i kategori 4 två fall, vilket motsvarar ca en dryg halv procent. I den femte kategorin återfinns 13 ansökningar, dvs. av periodens totala antal akter. 72 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Tabell över fördelning i kategorier uppdelat i fyra perioder, absoluta tal. I vårt material ingår sammanlagt 83 ansökningar eller knappt åtta pro- cent som berör män. Som ovan nämnt minskar antalet ansökningar avseende män både i absoluta tal och i relation till antalet ansökningar rörande kvinnor. 54 av de 83 ansökningarna åter- finns i vårt material . 28 ans ökningar () är inte un- dertecknade av den person steriliseringen avser, dvs. är i formell mening tvångssterilisering och har placerats i kategori 4. 42 ansökningar () har i undersökningen lagts till kategori 3. I kategori 2 återfinns sex ansökningar () och i kategori 1 sju (). I relativa tal kan konstateras att tvångssteriliseringar är vanligare i den manliga grup- pen. I absoluta tal tvångssteriliserades 67 kvinnor (kategori 4), vilket motsvarar . Ansökningarnas kvinnliga dominans har redan framgått. av det totala antalet ansökningar i vårt material avser kvin- nor. Som tidigare nämnts ökar dominansen till att under 1960- och 70- talen vara i det närmaste total. Av materialets 991 kvinnliga ans ökningar har 530 () placerats i kategori 1 och har alltså med ledning av ansökningshandlingarnas informationer betraktats som frivilliga. 96 () har lagts i kategori 2, 221 () i kategori 3 och 77 (8 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet procent) har inte ansetts innehålla tillräckligt underlag för en bedömning och därför placerats i kategori 5. Beträffande aborterna innehåller vår undersökning 518 abortansök- ningar som alla har en motsvarande steriliseringsansökan i materialet. Vi har inte kategoriserat abortansökningarna. Istället har de använts som stöd för bedömningen av steriliseringsansökningarna. Sammanlagt 518 steriliseringsansökningar i vårt material har en motsvarande ansökan för abort. Av dessa 518 har 279 bedömts vara friv illiga och tillhörande ka- tegori 1. 50 har placerats i kategori 2, 134 i kategori 3 och elva i katego- ri 4. 47 har inte varit möjliga att bedöma och lagts i kategori 5. Vad säger oss dessa siffror? Det för oss mest uppseendeväckande resul- tatet av undersökningen är att vi fann så många ansökningar vara uttryck för den sökandes eget uppsåt och v ilja. I sådana ansökningar har vi dels inte funnit tecken på tvång eller annan påverkan från berörda myndig- heter, dels funnit uttryck för den enskildes eget initiativ. Vi påstår där- med inte att det i verkligheten inte har förekommit tvång eller annan otillbörlig påverkan i dessa fall utan bara att vi inte har kunnat avläsa några sådana signaler och att vi tvärtom har funnit uttryck för den sö- kandes egna vilja. Ett andra resultat är mer välkänt : Den kvinnliga domi- i materialet pockar likväl på uppmärksamhet liksom det faktum att över hälften av de kvinnliga steriliseringsansökningarna är relaterade till en abortansökan. Ett tredje faktum som kräver särskild uppmärk- samhet är att steriliseringarnas praktik såsom de kommer till uttryck i ansökningshandlingarna förändras . Ett inslag i denna förändring är att antalet män minskar från att under de två första decennierna ha representerat i genomsnitt av det totala antalet fall till att under det sista decenniet – 1965 till 1975 inte ens nå upp t ill en procent.