sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — På så sätt har vi skapat två grupper, som kan jämföras med varandra, när det gäller egenskaperna hos gruppen långtidssjukskrivna, diagnoserna och hur sjukfallen avslutas . Dessa två grupper har också analyserats utifrån skillnader mellan kvinnor och män. De långtidssjukskrivna – förändringar mellan slutet av och 1999 Andelen kvinnor och äldre har ökat Antalet långtidssjukskrivna har ökat mycket kraftigt under 1990- talet. långtidssjukskrivna från 154 000 till 175 000, det vill säga en ökning med 21 000 sjukfall. Det var emellertid bara kvinnorna som hade ökat, från 84 000 till 109 000. Männen hade däremot minskat från 70 000 till 66 000. Antalet långtidssjukskrivna kvinnor ökade således med 25 000 personer , medan antalet långtidssjukskrivna män minskade med 4 000 personer . Andelen kvinnor bland de långtidssjukskrivna ökade från mellan slutet av och 1999. Det betyder att kvinnorna nu utgör nästan två tredjedelar av alla långtids- sjukskrivna. Andelen äldre, det vill säga personer som var , ökade från bland de långtidssjukskrivna mellan slutet av och 1999. Det fanns 1999 en större andel män än kvinnor bland dem som var äldre, 29 jämfört . Andelen som har arbete har minskat Andelen långtidssjukskrivna med arbete minskade från till . Minskningen har samband med den lågkonjunktur som inträffade . Både att de långtids- sjukskrivna blev äldre och att de i högre utsträckning inte hade förankring på arbetsmarknaden innebar att de som grupp betraktat kan ha blivit svårare att rehabilitera arbetslivsmässigt. Tidigare studier har visat att risken för förtidspension bland långvarigt sjukskrivna ökar med stigande ålder och är större bland arbetslösa än bland dem som har arbete.3 Det var en lägre andel av männen bland de långtidssjukskrivna som hade arbete än bland kvinnorna, . Ett stort nytillskott av långtidssjukskrivna En annan signifikant förändring är att andelen personer, som hade haft ett längre sjukfall , som föregick det aktuella sjukfallet, minskade från . Det innebär att de långtidssjuka i hög utsträckning numera utgörs av ett nytillskott, som inte har varit sjukskrivna . 3 Se till exempel Risk- och friskfaktorer. Detta gäller i något större utsträckning männen än kvinnorna – bland männen var det och bland kvinnorna , som hade haft ett tidigare långt sjukfall. Mönstret är dock detsamma för både kvinnor och män. De psykiska diagnoserna har ökat kraftigt bland kvinnorna Den största och kanske mest intressanta förändringen under 1990- talet gäller de psykiska sjukdomarna. Det är kvinnorna som har ökat i denna diagnosgrupp, från till 1999. Bland männen finns däremot inga signifikanta ökningar. Männens andel var och 1999. Det innebär att kvinnorna ser ut att vara på väg att passera männen, när det gäller psykiska diagnoser. Utbrändhet – diagnosen hos av kvinnorna och en procent av männen Utbrändhet är en diagnos som har varit uppmärksammad i medierna . Den fanns inte som term , men tillkom i den nya utgåvan av Klassifikation av sjukdomar och hälsoproblem 1997,4 och då i ett nytt kapitel. Det var emellertid fortfarande 1999 en liten del av de långtidssjuk- skrivna som fick diagnosen utbrändhet – av kvinnorna och en procent av männen. De fysiska diagnoserna har minskat Andelen långtidssjukskrivna med sjukdomar i rörelseorganen har minskat från till 1999. Minskningen är emellertid bara signifikant bland männen, inte bland kvinnorna. Skador och förgiftningar har minskat från . Den diagnosen är vanligast bland männen, och minskningen är störst bland dem. 4 Klassifikation av sjukdomar och hälsoproblem 1997. Svensk version av ICD-10. organen har minskat från . Även här är minskningen störst bland männen. Andelen långtidssjukskrivna som ingår i diagnosgruppen symptom har minskat från . I denna grupp kan troligen både fysiska och psykiska sjukdomsorsaker ingå.5 Hur många som blir arbetsföra Andelen som friskskrivs har minskat Under den senare friskskrevs av de långtidssjukskrivna efter sjukfallets början. Denna andel minskade till . Andelen som är sjukskrivna har ökat En annan bild av utvecklingen får vi, när vi ser hur stor andel av de långtidssjukskrivna som är sjukskrivna efter det att sjukfallet började. Denna andel har ökat mellan de två undersökningsperioderna. Under den senare var fortfarande sjukskrivna. ökade andelen till . Ett relativt fåtal fick förtidspension efter sjukfallets början. Andelen var under slutet av 1980- talet, och 1999, något högre för män än för kvinnor. 5 I allmänhet innefattar kategorierna i detta kapitel sådana mindre väl definierade tillstånd och symptom, vilka med ungefär lika stor sannolikhet pekar mot två eller flera sjukdomar eller två eller flera organsystem och där ännu tillräckligt underlag saknas för en slutlig diagnos. Klassifikation av sjukdomar och hälsoproblem 1997. Svensk version av ICD-10. Studien är en jämförelse mellan två undersökningar av långtids- sjukskrivna och 1999. Urvalet består av personer som har varit sjukskrivna i minst . Sjukfallen har följts som längst , oavsett hur långa dessa sjukfall varit i verkligheten. Antalet långtidssjukskrivna har ökat mycket kraftigt under 1990- talet. Mellan ökade antalet långtidssjukskrivna från 154 000 till 175 000, det vill säga en ökning med 21 000 sjukfall. Det var kvinnorna som stod för ökningen. Antalet långtidssjukskrivna kvinnor ökade med 25 000 , medan antalet långtidssjukskrivna män minskade med 4 000. Den andel av de långtidssjukskrivna, som hade varit sjukskrivna året före det aktuella sjukfallet, minskade från 39 till 1999. Det innebär att det har skett ett betydande nytillskott till gruppen långtidssjukskrivna . och mindre utflöde av långtidssjukskrivna 1999 återgick allt färre till arbete efter sjukfallets början, vilket betyder att utflödet ur gruppen minskade. Sålunda återgick av de långtidssjukskrivna i arbete , jämfört . Större andel kvinnor än män bland de långtidssjukskrivna 1999 Andelen kvinnor bland de långtidssjukskrivna har ökat från . Det innebär att kvinnorna nu utgör två tredjedelar av de långtidssjukskrivna. Andelen äldre bland de långtidssjukskrivna har också ökat . En annan och mycket allvarlig förändring är att andelen långtidssjukskrivna som har arbete har minskat från 91 till Kvinnorna har arbete i något större utsträckning än männen. De psykiska diagnoserna har ökat kraftigt bland kvinnorna Bland kvinnorna har andelen psykiska diagnoser ökat från till 1999. Andelen psykiska diagnoser bland männen var i slutet av 1980- talet och 1999. Det innebär att kvinnorna ser ut att vara på väg att passera männen när det gäller andelen långtidssjukskrivna inom denna diagnosgrupp. En diagnos, som tilldragit sig stor uppmärksamhet i massmedia är utbrändhet. Den fanns inte med som term i den första undersökningen, utan tillkom först . Den utgjorde bland kvinnorna och en procent bland männen undersökning. Sammantaget innebär det dock att diagnoser, som berör den psykiska ohälsan, uppgår till bland kvinnorna och bland männen. Andelen långtidssjukskrivna med olika bakgrunds- faktorer och avslutningsanledningar dels dels 1999. Jämförelser mellan slutet av och 1999 dels för samtliga, dels för kvinnor och män separat. Jämförelse mellan kvinnor och män 1999. sjukfall året före det Andelen långtidssjukskrivna med olika diagnoser dels dels 1999. Jämförelser mellan slutet av och 1999 dels för samtliga, dels för kvinnor och män separat. Jämförelse mellan kvinnor och män 1999. kvinnor och män 1999 Sjukdomar i urin och Faktorer av betydelse för hälsotillståndet, varav: i socialpsykologi och fil.mag. Rapport till sjukförsäkringsutredningen (S 1999:11) –Antalet sjukfall i länen har ökat . Mest markant är ökningen bland kvinnorna, som även står för en klar majoritet av sjukfallen. De sjukskrivna kvinnornas andel uppgår till , medan männen svarar för av sjuk- skrivningarna. –Majoriteten av sjukfallen runt om i länen avser personer som är i åldrarna 50–. –Den vanligaste diagnosen är problem i rörelseorganen, men den psykiska ohälsan ökar i samtliga undersökta län. –Från några län konstateras att hjärt- och kärlsjukdomar och skador/olycksfall är typiskt manliga diagnoser, medan psykiska besvär och reumatism/ledsjukdomar har en kvinnlig övervikt. –Specialstudier av sjukskrivningar relaterade till stress och ut- brändhet visar att andelen sjukskrivna för dylika besvär ökar. Kvinnorna är överrepresenterade och majoriteten är i åldrarna 40–. Diagnosen är vanlig bland tjänstemän och högre tjänstemän, men även bland anställda i offentlig sektor, såsom kommunens barn – och ungdomsomsorg. –Arbetare, med ingen eller kort yrkesutbildning, utgör den största gruppen bland de sjukskrivna. Yrkesgrupper som fram- hålls som speciellt drabbade är för kvinnorna: vårdbiträden, undersköterskor, sjuksköterskor, lokalvårdare och kontors- arbetare och för männen: metallarbetare, verkstadsarbetare, chaufförer samt ospecificerade tjänstemän på mellannivå. –Kommunen, med äldreomsorg, barnomsorg och skola, framstår som den dominerande arbetsgivaren, vad avser de sjukskrivnas arbetsförhållanden. –De sjukskrivna arbetslösa är överrepresenterade i samtliga län i förhållande till den totala andelen arbetslösa. I många län utgör de arbetslösa nära en fjärdedel av sjukfallen och är den största gruppen. Studier uppmärksammar att sjukfallstiden tenderar att bli längre för de arbetslösa och att arbetslösa sjuk- skrivna är betydligt yngre än sjukskrivna med arbete. De sjuk- skrivna arbetslösa har en klar överrepresentation när det gäller diagnosen psykisk ohälsa. –Primärvården eller sjukhusen står för en majoritet av sjukskriv- ningarna. Studier pekar på att kvinnor oftare har läkarintyg från primärvården och männen istället från sjukhusen samt att sjuk- husläkare sjukskriver längre än övriga och att det följaktligen är vanligare att kvinnor sjukskrivs än män. –Heltidssjukskrivningarna dominerar i samtliga undersökta län. Andelen sjukskrivna på heltid varierar mellan . Kvinnor sjukskrivs på deltid i större utsträckning än män. –Företagshälsovården använder sig i större utsträckning än andra vårdinstanser av partiell sjukskrivning, vilket kanske kan förkla- ras med dess större inblick i förekommande arbetsuppgifter. Företagshälsovården är oftare den sjukskrivande instansen vid sjukfall relaterade till stress/utbrändhet och denna diagnos leder i större utsträckning till deltidssjukskrivningar och kor- tare sjukskrivningstider än övriga diagnoser. –Medicinsk behandling framträder som den klart dominerande rehabiliteringsåtgärden i länen. Dock påpekas från flera håll att en stor andel av läkarintygen saknar uppgifter om rehabili- teringsbehov och det är följaktligen svårt att utifrån ett begrän- sat material dra några långtgående slutsatser. –När det gäller sjukfallsstudiernas utformning framhålls det önskvärda i att i framtida studier eftersträva större enhetlighet. De brister som är särskilt påtagliga är avsaknaden av defini- tioner, de varierande undersökningsperioderna, olika undersök- ningsområden, icke angivna urval, knapphändiga uppgifter om åtgärder samt varierande undersökningsvariabler. Kön – Ålder ........................................................................ Stress/utbrändhet..................................................... Sysselsättning – Bransch ..................................................... Andel sjukskrivna arbetslösa.................................... Län – kommun – stad ......................................................... Officiell statistik visar att de regionala skillnaderna i sjukfrånvaro är stora. Norrlandslänen med , och Norr- botten har betydligt högre andel sjukskrivna än övriga landet. Störst variation i sjukskrivningsfrekvens uppvisar kvinnorna med För männen är motsvarande siffror 2,7 respektive 4,4 procent.1 I försök att finna förklaringar till dessa skillnader har bl.a. olik- heter i ålderstrukturer, arbetslöshetens utveckling samt tradition och inställningar till sjukskrivningar diskuterats. Några entydiga svar har dock ej kunnat erhållas och i framtida studier är det önskvärt att undersöka eventuella medicinska, miljömässiga, organisatoriska och/eller andra förklaringar till de regionala skillnaderna.2 Denna rapport bygger på en sammanställning av ett 50-tal sjuk- fallsstudier från 15 län och syftar till att ge en fördjupad bild av variationerna mellan länen vad avser sjukskrivningsmönster.3 Rap- porten skrivs på uppdrag av sjukförsäkringsutredningen och de variabler som behandlas är kön, ålder, diagnos, sysselsättning, bransch, sjukskrivningens omfattning samt vidtagna åtgärder.4 Studiernas utformning och förslag till förbättringar kommer även att diskuteras. Det faktum att sjukfallsstudierna saknar enhetligt upplägg med- för vissa problem vid sammanställning och tolkning av desamma. Resultaten nedan bör med andra ord tolkas med försiktighet. 1SOU 2000:72, sid 83. 2SOU 2000:72, sid 86. 3För komplett förteckning av genomgångna studier, se sid. 22-26. 4För utförligare uppdragsbeskrivning, se bilaga 1. Nedan följer en redovisning av de undersökta sjukfallsstudierna. Då materialet består av såväl totalundersökningar på länsnivå, som urvalsstudier på en viss ort och innefattar sjukfall som varat minst 30, , redogörs här endast i begränsad omfattning för relationerna i procentsiffror, länen emellan. Viktigt att påpeka är även att länen uppvisar stor variation avseende vilka variabler de valt att undersöka. Således är nedanstående sammanställning på intet vis heltäckande. av de undersökta studierna konstateras att antalet sjukfall ökat . Från flera län påpekas även att längden på sjukfallen ökat. Mest markant är ökningen bland kvinnorna, som i samtliga undersökta län även står för en klar majoritet av sjukfallen. De sjukskrivna kvinnornas andel är i näst intill samtliga studier , medan männen svarar för av sjukskrivning- arna. Vad gäller åldersfördelningen uppvisar länen överensstämmande uppgifter i det att majoriteten av sjukfallen är i åldrarna 50–. Det konstateras även att de långa sjukfallen ökar med stigande ålder. Den största ökningen kan konstateras bland kvinnor i åldern 50–anställda i offentlig sektor med vård- och omsorgsarbeten. Kvinnornas andel är högre i samtliga undersökta ålderskategorier och har ökat . För männen är för- ändringarna de väntade med hänsyn tagen till åldersutvecklingen, medan ökningen av antalet sjukfall bland kvinnorna, framförallt i åldersgrupperna 40–49 och 50–, är större än vad som kan för- med förändringar i åldersstrukturen. I en sjukfallsstudie från diskuteras tänkbara förklaringar till detta i termer av en allmän hälsoförsämring och en förändrad diagnosbild. Det konstateras att kvinnor är mer sjuk- skrivna än män inom samtliga diagnoser, utom hjärt- och kärlsjuk- domar. De senaste årens uppgång av antalet sjukfall har varit krafti- gare för kvinnorna än männen inom samtliga åldersklasser. En stor ökning vad gäller diagnosen utbrändhet och stressyndrom, vanlig för anställda inom offentlig sektor, noteras och det påpekas att kvinnor inom denna sektor ofta är svåra att omplacera. Som andra tänkbara förklaringar till den aktuella utvecklingen nämns att För- säkringskassans arbete försämrats på grund av minskade resurser och att problem förekommer inom sjukvården, med många veckors väntetid och läkarbrist.5 Dessa problem kan dock knappast förklara de sjukskrivnas sneda könsfördelning, då de kan antas drabba såväl män som kvinnor. Även studier från diskuterar eventuella för- klaringar till att fler kvinnor än män är sjukskrivna. Här framhålls det faktum att kvinnor i större utsträckning än män har visat sig ha arbeten som är jäktiga, enformiga och inte lämnar något utrymme för egen påverkan av arbetssituationen, som en bidragande orsak.6 Dylika arbeten har konstaterats leda till högre sjukfrånvaro. Arbetsmiljön och arbetsuppgifterna i typiskt manliga yrken, såsom industrin, har förbättrats, medan trenden för lågutbildade kvinnor verkar vara den motsatta med t.ex. nedskärningar inom den offent- liga sektorn.7 Ovanstående resonemang syftar till att belysa tänkbara förkla- ringar till den sneda könsfördelningen bland de sjukskrivna och redogör ej för den stora skillnaden länen emellan. Även med hän- syn tagen till ålderstrukturen uppvisar t.ex. , Väster- bottens och på betydligt högre sjuktal än övriga län för både män och kvinnor.8 Nedanstående siffror bygger på högst varierande uppgifter från såväl enskilda orter som län, totalundersökningar och stickprov samt olika undersökningsperioder. De bör med andra ord tolkas med stor försiktighet. Syftet med framställningen är dock att visa på den utveckling som skett i länen . Den klart vanligaste diagnosen är problem i rörelseorganen, den psykiska ohälsan har ökat, medan hjärt- och kärlsjukdomar och ska- dor ligger på tämligen konstanta nivåer. Det är dock i många fall oklart vad exakt som avses med psykisk ohälsa. I flertalet län inne- fattar diagnosen såväl psykisk sjukdom, såsom mentala rubbningar, depressioner och ångest och psykiska störningar, såsom stress, 8SOU 2000:72, sid. 85. Siffrorna nedan är följaktligen en sammanslagning av dessa båda diagnoser. Olika diagnosers procentuella andel av det undersökta antalet sjukskrivna i olika län. D/Område Syd* (³28 dgr) E (³15 dgr) ** (³60 dgr) (³30 dgr) G (- dgr)9 K (³30 dgr) OPR 1**** (³40 dgr) OPR 2***** (³60 dgr) S (³60 dgr) X (³59 dgr) Y (³30 dgr) Z (³60 dgr) BD (³59 dgr) *, , och kommun. ** *** **** ***** 9 Sjukfallsstudien bygger på en stickprovsundersökning från samtliga läkarintyg och någon tidsperiod anges ej. Län och län i klartext. Från och konstateras att hjärt – och kärlsjukdomar och skador/olycksfall är typiskt manliga diagnoser, medan psykiska besvär och reumatism/ledsjukdomar har en kvinn- lig övervikt. I svarar kvinnorna för av den psykiska ohälsan och männen för av hjärt- och kärl- sjukdomarna. noteras även att diagnosen psykiska besvär har en hög andel bland kommun- och landstingsanställda, där kvinnorna är i klar majoritet, och är betydligt mer sällsynt bland privat anställda och egna företagare, vilka i större utsträckning är män.10 Studier från visar att av de sjukskrivna inom kommunens äldreomsorg är sjukskrivna på grund av problem med jämfört med totalt för sjukskrivna med arbete.11 har gjort en specialstudie av sjukskrivningar relaterade till stress och utbrändhet där det konstateras att andelen sjukskrivna för dylika besvär ökar. Kvinnorna är överrepresente- rade och majoriteten är i åldrarna 40–. Diagnosen är vanlig bland tjänstemän och högre tjänstemän, men även bland anställda i offentlig sektor. Även i yrken av ledarskapskaraktär blir diagnosen psykiska besvär allt vanligare. De arbetslösa är i minst utsträckning sjukskrivna på grund av stress/utbrändhet. 10Studie 1a och 4. även på att diagnosen stress/utbrändhet oftare leder till deltidssjuk- skrivningar och kortare sjukskrivningstider än andra diagnoser samt att företagshälsovården oftare är den sjukskrivande instan- sen.12 En liknande studie från ger stöd åt dessa uppgif- ter. Här konstateras att av samtliga sjukskrivna på grund av stress/utbrändhet är kvinnor. Bland anställda inom kommunens barn- och ungdomsomsorg innehar diagnosen psykisk ohälsa och av dessa utgörs av stress/utbrändhet. Motsvarande siffror för landstingsanställda är 35 respektive 21 procent.13 Även har specialstuderat diagnosen psykiska besvär och visar på att var tredje intyg för kvinnor handlar om utbrändhet, krisreaktion, ångest och/eller depression. Diagnosen utbrändhet har, enligt denna studie, högst andel bland lära- re/rektorer och sjuksköterskor. Krisreaktion, ångest och depres- sion förekommer i hos läkare och i hos lärare/rektorer.14 En studie från visar att psykiska besvär nästan är dub- belt så vanligt bland offentligt anställda som hos privat anställda för såväl män som kvinnor.15 När det gäller gruppen arbetslösa går resultaten något isär. Från håll påpekas att sjukskrivningsorsakerna för arbe- tande respektive arbetslösa är olika, där de förstnämnda i större utsträckning sjukskrivs för problem i rörelseorganen och de sist- nämnda på grund av psykisk ohälsa.16 I studien från konstateras att fördelningen mellan diagnoserna i stora drag är den- samma bland anställda och arbetslösa.17 En specialstudie från av sjukskrivna arbetslösa visar att de arbetslösa är sjukare än de arbetande, i den bemärkelsen att de ofta har fler diagnoser.18 Studier i pekar på att nästan en tredjedel av de sjukskrivna arbetslösa har diagnosen psykiatriska besvär.19 Från konstateras att var tredje arbetslös kvinna har psykiska besvär jämfört med var fjärde arbetslös man.20 Studier i och visar att en större andel av de sjuk- skrivna arbetslösa männen har sammansatta psykosociala problem, såsom missbruk och psykiska problem. Missbruksproblematiken är ej lika framträdande hos de arbetslösa kvinnorna, som dock i stor utsträckning är sjukskrivna på grund av psykiska problem.21 En fråga värd att diskutera är huruvida arbetslösheten då beror på de psykiska besvären, eller om dessa uppstått som en följd av arbetslösheten! När det gäller de sjukskrivnas arbetsförhållanden uppvisar länen tämligen överensstämmande uppgifter. Kommunen, med äldre- omsorg och skola, framstår som den dominerande arbetsgivaren. Arbetare, med ingen eller kort yrkesutbildning, har en större andel sjukskrivna än övriga grupper. I är av de långtidssjukskrivna kvinnorna anställda hos en offentlig arbetsgivare och hälften av dessa är kommunalt anställda i äldreomsorg, skola eller barn- omsorg. Det är även i denna grupp som den mest markanta ökningen av sjukfall sker.22 Ett undantag är där andelen sjukskrivna inom hälso- och sjukvård och socialtjänst minskat i samma utsträckning som andelen inom varuhandel, restaurang och hotell ökat. Dock påpekas att dessa resultat ej är statistiskt säkerställda.23 Studier i visar att antalet pågående sjukfall för an- ställda inom den offentliga sektorn har ökat . En lika stor ökning uppvisar den privata sektorn. Det är kvinnorna som står för större delen av ökningen inom den förstnämnda sektorn, medan männen svarar för ökningen inom den sistnämnda. Gruppen sjukskrivna egna företagare har även den en 21Studie 11c och 15a. klar manlig dominans.24 Något förenklat kan det uttryckas så att kvinnorna dominerar i de lägre inkomstgrupperna och männen i de högre, även om siffror från visar att andelen sjukskrivna läkare ökar och att av dessa är kvinnor. Sammantaget är det dock, som tidigare påpekats, arbetarna som utgör den största gruppen bland de sjukskrivna. De yrkesgrupper som framhålls som speciellt drabbade är för kvinnorna: vårdbiträ- den, undersköterskor, sjuksköterskor, lokalvårdare och kontors- arbetare och för männen: metallarbetare, verkstadsarbetare, chauf- förer samt ospecificerade tjänstemän på mellannivå. Det kan kon- stateras att arbetande i tre specifika branscher, nämligen vård, in- dustri och kontor, står för en stor andel av sjukfallen runt om i länen. Studier från visar att riskfaktorerna för sjuk- skrivning är något olika för män och kvinnor. För männens del ökar riskerna om du är , arbetslös, har minst , är sjukskriven på grund av psykiska besvär eller är född i ett annat land. För kvinnorna ger muskuloskelatala syste- mets sjukdomar, civilstånd som ogift, att vara icke facklärd arbe- tare, ha minst , att vara arbetslös eller anställd i service- alternativt tekniska yrken förhöjda risker för sjukskrivning.25 När det gäller riskfaktorer för sjukskrivning på grund av stress och utbrändhet visar en studie från att kvinnor, tjänstemän, offentligt anställda samt människor i åldern 40–löper större relativa risker än övriga grupper.26 De sjukskrivna arbetslösa är överrepresenterade i samtliga län i för- hållande till totala andelen arbetslösa. De arbetslöshetssiffror som nämns för länen varierar mellan , medan andelen sjukskrivna som också är arbetslösa ligger på mellan . Tabellen nedan redogör för andelen sjukskrivna respektive sjuk- skrivna arbetslösa i de undersökta länen.