sou · GOB377d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn (S 1999:07) av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU. Syftet var att stärka barnperspektivet och barnets rättigheter i lagen samt föreslå de ändringar som behövs. I utredarens uppdrag ingick även att pröva om det behövdes lagändringar eller andra åtgärder för att tillgodose barnets behov av uppföljningskontakt i de fall föräldrarna inte vill samarbeta med . Vidare skulle utredaren bedöma behovet av lag- ändringar och av utveckling av arbete för att minska osäkerheten i tillvaron för de barn som vistas länge i familjehem. Ytter- ligare en uppgift var att analysera hur bestämmelser om vårdnadshavarens rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets person förhåller sig till barns rätt att komma till tals i frågor som rör barnet. FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonven- tionen) skulle utgöra grund för arbetet. Uppdraget skulle redovisas . Utredningen antog namnet . (I kap. 1 lämnas en kortfattad redogörelse för utredningsuppdraget samt arbetet med detta). förordnade statsrådet mig, riksdags- ledamoten som utredare. förordna- des som sakkunniga i utredningen departementssekreteraren , direktören , förbundsjuristen , ämnesrådet samt forskningsledaren, fil. Som experter förordnades docenten och kammarrättsrådet . Som huvudsekreterare i utredningen har socionomen tjänstgjort och som sekreterare kammarrättsassessorn från . Utredningens assistent på deltid har t.o.m. varit , 2000 t.o.m. och från . I enlighet med direktiven lämnar jag förslag till ändringar i både LVU och socialtjänstlagen. Jag lämnar också synpunkter på hur sam- hällsvårdade barns situation i övrigt skulle kunna förbättras. Särskilda yttranden har lämnats av och . Utredningen får härmed överlämna sitt betänkande Omhändertagen – Samhällets ansvar för utsatta barn och unga (SOU 2000:77). Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ........................................................ Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) .............. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1620) om offentligt Uppdraget och dess genomförande............................................... Barns rätt att få sina behov tillgodosedda är ett ansvar för både föräldrar och samhälle ......................................................... Barns behov och utveckling.................................................. syn på barns behov................................ Barnets bästa och barnets röst...................................................... 3.1Barnets bästa skall vara överordnat vid alla beslut enligt Hur barnets bästa kan bedömas............................................. Barnet har rätt att komma till tals ......................................... 3.4Barnet måste få komma till tals och bli hört vid alla åtgärder enligt LVU .............................................................. Förutsättningar för och ansökan om vård................................... Förutsättningar för vård ........................................................ Förhållanden som medför risker för barns utveckling.......... Synen på barn måste ändras och lagen förtydligas ............... Barn och föräldrar har rätt att utredas skyndsamt................. Ansökan om vård .................................................................. 4.5.1 Ansökan skall innehålla en redogörelse som ingående beskriver barnet och behovet av vård ....... 4.5.2 Vårdplanen skall vara tydlig och specificera den vård som nämnden avser att anordna .............. Rätten att i domstol samtycka till vård...................................... Samtycket skall finnas kvar ................................................ Barnets rätt behöver stärkas i domstolarna.............................. Kunskap om barn behövs i domstolarna............................. Rätten skall förordna sakkunniga när det behövs ............... Särskilda krav skall ställas på barnets biträde .................... Verkställighet av rättens beslut om vård............................. 6.4.1 Rättens beslut om vård skall gälla ....... Barn och unga i samhällsvård..................................................... Placerade barn och unga har rätt till god vård .................... Barn har rätt till en familj för livet ..................................... 7.2.1 Särskild prövning när barnet varit placerat i 7.2.2 Det finns barn som växer upp i familjehem........... 7.2.3 Vårdnadsöverflyttning – en möjlighet som 7.2.4 Flexibla lösningar är en framkomlig väg ............... 7.3Förslag till hur prövning när barnet varit placerat Grundprincipen är att barn skall återvända hem .... Samarbete mellan föräldrar och familjehem är viktigt för barnets välbefinnande ........................... 7.3.3Vårdnadsöverflyttning och adoption bör 7.3.4Det skall med stöd av både LVU och socialtjänst- lagen kunna fattas beslut om att barnet skall bo kvar i familjehemmet tills vidare ........................... 7.3.5 Efter beslut om att barnet skall stanna i familje- hemmet tills vidare skall socialnämnden noga följa vården av barnet............................................. 7.4 Barnets rätt till umgänge med föräldrarna under Lagtexten behöver förtydligas ............................... 7.5 Barnet har rätt att ses som en självständig individ vid bedömningen av om vården enligt LVU skall upphöra ...... 7.5.1 Barnets bästa skall vara avgörande ........................ 7.5.2 Barnets aktuella situation skall ligga till grund 7.5.3 Om vården skall upphöra enligt 21 § LVU skall bedömas i två steg .................................................. 7.6 Unga som lämnar vården vid eller senare har rätt att få stöd............................................................................. Yngre barn skall ha samma rätt till skydd som ungdomar 8.1Socialnämnden skall men kan inte alltid hjälpa och 8.2Påtvingade stödinsatser på hemmaplan kan förhindra När skall de nya tvångsåtgärderna kunna användas?.......... skall ha rätt att tala med barn även om föräldrarna motsätter sig det...................................................... 9.1I barnets intresse bör det införas en uttrycklig bestäm- 10 Ungdomar som har psykiska problem har rätt att få stöd och hjälp från psykiatrin............................................................. 10.1Unga som har psykiska problem behöver vuxna som kan samverka, inte ett utvidgat tvång ............................... 10.2Förslag och åtgärder som kan förbättra samverkan mellan barn- och ungdomspsykiatrin och .. 175 11 Anmälningsskyldigheten i socialtjänstlagen måste upp- Barn och unga med utländsk bakgrund har rätt till ett Samma lag för alla men metoderna att möta barn och unga med utländsk bakgrund behöver förbättras....... barn i statistisk belysning ................................. 13.1Brister i barnets hemmiljö är främsta orsak till vård Antal barn och unga i samhällsvård 1999 ........................ 13.3Många långtidsplacerade barn och unga har placerats Mycket få barn pendlar mellan hemmet och samhälls- Bilaga 2 Vårdnadsöverflyttningar enligt 6 kap. 7, 8 och 9 §§ Prevalens av långa vårdtider m.m. bland barn som placerats i dygnsvård – en kohortstudie ................................ Hur barnsyn återfinns i föräldra- balken, socialtjänstlagen och LVU........................................ De flesta barn har det bra De allra flesta barn i vårt land har det bra och mår bra. De är bland de fysiskt friskaste i världen, spädbarnsdödligheten är mycket låg och barnolycksfallen minskar. Samhällets ambition att fördela välfärden så att alla får del av den har varit framgångsrik. Det har betytt mycket för alla barn och särskilt för dem som haft det sämst. Det är därför viktigt att den generella välfärdspolitiken utvecklas vidare. Vårt samhälle är mer barnfokuserat . För varje generation kommer barnen närmare sina föräldrar och vi ser en större trygg- het och öppenhet hos barn jämfört med tidigare generationer. Barn är inte bara öppnare, de busar och vågar mer. De har mer kontakt med sina pappor än vad tidigare generationer hade. Småbarnsföräldrars liv kretsar ofta kring barnen och deras behov. Majoriteten av barn och unga, 80–, uppger också själva när de tillfrågas, att de mår bra psykiskt och fysiskt och att de trivs med livet, skriver Barn- ombudsmannen (2000). För tonåringar är bilden något mer splittrad även om de flesta ton- åringar mår bra och har det bra. Det har förmodligen aldrig funnits så många kompetenta och omvärldsorienterade tonåringar som . Tre fjärdedelar av alla barn mellan 0–, bor med båda sina för- äldrar. De ensamstående föräldrarna blir dock fler. Det finns också nya familjebildningar och deras antal ökar men de är fortfarande få. Fler föräldrar än tidigare separerar. En tredjedel av alla 17-åringar har erfa- renhet av det. Det finns tecken på att de sociala klyftorna mellan barn ökar Den ljusa bilden av hur barn har det dominerar men det finns orosmoln. Det finns tecken på att skillnaderna mellan barn ökar. Att de som har det bra får det bättre och att avståndet till dem som inte har det så bra ökar. Detta framgår av rapporten – vår framtid (1997). De sociala klyftorna visar sig i barns hälsa. Barn utvecklas sämre i familjer som är mindre gynnade. Det här gäller inte minst barn i familjer med utländsk bakgrund. Ungdomar med utländsk bakgrund är kraftigt överrepresenterade bland dem som är placerade utanför hemmet. Det finns undersökningar som visar att tonåringar använder alkohol och prövar droger i högre utsträckning . har ungdomar fått svårare att komma in på arbetsmarknaden efter avslutad skolgång. Det här är tecken som tyder på att situationen för ungdomar som grupp har försämrats. Andra orosmoln är att anmälningarna till ökar om att barn far illa. Det behöver inte i sig betyda att fler barn far illa utan kan bero på vårt mer barnorienterade samhälle. Att vi uppmärksam- mar barn mer och att barn vet mer om sina rättigheter . De flesta barn får t.ex. lära sig att vuxna inte får slå barn. Det har emellertid gjorts stora neddragningar i välfärdssystemen , neddragningar, som främst har drab- bat verksamheter som rör barn. Det är de sårbara barnen som drabbas hårdast. De är beroende av att det finns stödpunkter utanför familjen – verksamheter och andra vuxna som har tid och ork för dem. Några barn har det mycket svårt Det här betänkandet handlar om vårt samhälles mest utsatta barn. Barn, som har det så svårt i sina familjer att de inte kan bo kvar hemma. Deras liv utspelar sig i en värld som ofta är långt ifrån den värld de flesta barn upplever. Om deras föräldrar eller de själva motsätter sig att få stöd och hjälp har samhället en skyldighet att ingripa enligt LVU och flytta barnen hemifrån. När samhället ingriper är det för att ge barnen ett bättre livsalterna- tiv. Det är det enda som ger samhället legitimitet att ingripa. Att noga följa de barn som samhället tagit ansvar för måste vara en högpriorite- rad uppgift. Det gäller inte bara de barn och unga som omhändertagits med tvång utan också de som placerats på frivillig grund. artiklar om särskilt skydd för barn är till sin karaktär absoluta. Det innebär att ingen möda får sparas, att samhället till det yttersta av sina resurser måste se till att barnen har det bra och att deras hälsa och utveckling i vidaste bemärkelse främjas. De förslag som jag lägger syftar till att tydliggöra barns rätt och öka skyddet för de barn och unga som behöver samhällets stöd. De syftar också till att tydliggöra det ansvar som samhället påtagit sig i föräldrars ställe. Mitt uppdrag består av flera delar. Jag skall se över lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, i syfte att stärka barnperspektivet och barnets rättigheter i lagen. Jag har också i upp- drag att pröva om det behövs lagändringar eller andra åtgärder för att skydda barn i de fall föräldrarna inte vill samarbeta med . Vidare skall jag bedöma behovet både av lagändringar och av utveck- lingsarbete inom för att minska osäkerheten i tillvaron för de barn som vistas i familjehem . Därutöver skall jag klarlägga hur bestämmelserna i om vårdnadshavarens rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets person för- håller sig till bestämmelserna om barns rätt att komma till tals. Hur uppdraget utförts redogör jag för i ett särskilt avsnitt. Jag har varit särskilt angelägen om att låta så många som möjligt få komma till tals som på olika sätt berörs av frågeställningarna. Det gäller företrä- dare för såväl praktik som forskning. Jag har haft kontakt med berörda myndigheter både i de nordiska länderna och i . Barns rätt att få sina behov tillgodosedda är ett ansvar för både föräldrar och samhälle Kunskapen om barns utveckling har ökat kraftigt under . Genom forskning och praktik vet vi mycket om barns utveckling, vad barn kan och inte kan i olika åldrar och hur tankeför- mågan utvecklas. Vi vet också att barn har en unik personlighet redan från födelsen och att de är kompetenta och aktivt söker samspel med sin omgivning, inte bara med mamma och pappa utan även med syskon och andra viktiga personer. Ny kunskap växer fram som värderingarna i samhället ändras. Det innebär att den kunskap som finns med tiden kommer att omvärderas. Inom barnforskningen finns heller inte bara en rådande teori, en sanning, utan teorierna skiljer sig åt och ger inte svar på alla frågor. Att vår kunskap om barn har luckor innebär inte att vi inte skall ta ställning till vad barn behöver. Men det innebär att vi måste ha en öppen och ödmjuk hållning till att vi vuxna inte alltid vet bäst. Vi måste också komma ihåg att barn är olika. Vad som är bra för ett barn kanske inte är det för ett annat. Forskning och praktik har i liten utsträckning använt sig av barnen själva och vad de har att berätta om sin egen situation. Mycket av den kunskap vi har bygger på vad vuxna runt barnen förmedlat. Om barnen själva kommer till tals kan kunskapen om vad barn behöver komma att ändras. Det är därför mycket viktigt att det enskilda barnet får komma till tals och att barnets åsikter respekteras. Det gäller inte minst inom . sätter barnet i centrum och uttrycker barnets behov som rättigheter. En röd tråd i konventionen är barnets behov av och därmed rätt till båda sina föräldrar. ses barnet som en självständig individ, vilket innebär att begreppet familj får en delvis ny innebörd. Barnet är inte föräldrarnas egendom utan har redan från födelsen ett eget värde och egna rättigheter. Flera av artiklar syftar till att ge barnet ett sär- skilt skydd i situationer där vuxenvärlden på olika sätt kränker barnet och brister i respekt för det. Om barnet utsätts för övergrepp eller van- vård från föräldrarnas sida kan det bli nödvändigt att skilja barnet från familjen. Men barnet får inte skiljas från sina föräldrar mot deras vilja, om det inte är nödvändigt för barnets bästa. I görs det också klart att barnets och vårdnads- havarnas intressen inte alltid sammanfaller. I avvägningen mellan bar- nets intressen och föräldrarnas har barnets företräde. Det är en viktig aspekt eftersom vi vet att en del av de värsta övergreppen mot barn sker inom familjen. I mitt uppdrag har jag utgått från för att stärka barnets position både i förhållande till den egna familjen och i kontak- ten med . Jag har också beaktat Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna () och då särskilt artikel 8 som reglerar den enskildes – även barnets – rätt till respekt för privat – och familjeliv. har ett ansvar för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden och skall se till att barn och ung- domar som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det stöd och det skydd som de behöver. vill jag understryka vikten av att samhället i övrigt tar sitt ansvar för barn. Den generella välfärdspolitiken är ett av de viktigaste instrumenten för att stödja och hjälpa barn. Barnets rätt är inte stark nog i LVU LVU är en skyddslag. Kritik har riktas mot att tyngdpunkten i lagen mer har kommit att ligga på att utreda och beskriva föräldrarnas till- kortakommanden än på att analysera vad som är bäst för barnet. Enligt direktiven skall det därför tydligare framgå såväl att lagen är en skyddslag som att det är barnets bästa som är det primära. Socialtjänstlagens starka betoning på samarbete har inneburit att det sociala arbetet utvecklats betydligt. kan de flesta insatser genom- föras på frivillig väg vilket ofta är den bästa förutsättningen för att barn skall få sina behov tillgodosedda. De barn och unga som blir föremål för ingripande enligt LVU är visserligen få men de befinner sig i en mycket utsatt situation. En över- enskommelse har heller inte kunnat komma till stånd om hur deras behov skall tillgodoses. Att genomföra insatser mot föräldrarnas eller den unges vilja är alltid förenat med svårigheter även om det för bar- nets eller den unges skull är nödvändigt. Jag föreslår att det i en portalparagraf till LVU, 1 a §, slås fast att barnets bästa skall vara avgörande vid alla beslut enligt lagen. Jag tar också upp hur man kan komma fram till vad som är barnets bästa. Enligt min mening skall ett sådant beslut utgå från barnets perspektiv dvs. vad barnet självt ger uttryck för och grunda sig på vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag föreslår vidare att barnets rätt att komma till tals slås fast i en egen paragraf, 1 b §. På så vis säkerställs barnets rätt att säga sin mening och få den respekterad – ett av mest framsynta och angelägna budskap. Jag vill här understryka att det krävs kunskap för att fånga barnets röst och förstå barnets reaktioner. Denna kunskap måste finnas inte bara inom utan även i för- skolan, skolan och i domstolen. Mina förslag utgår från , som sätter barnets bästa i främsta rummet. Tanken om barnets bästa vilar på två principer: den ena är att barn har fullt och lika människovärde, alltså inte är mindre värda än vuxna, den andra att barn är sårbara och behöver särskilt skydd för att kunna tillgodogöra sig sitt fulla människovärde. Misshandel kan vara både fysisk och psykisk Jag föreslår att lagtexten i 2 § LVU kompletteras med orden fysisk och psykisk misshandel, eftersom jag anser att innebörden av ordet psykisk misshandel behöver förtydligas. Psykisk misshandel är svår att definiera. Det är inte fråga om enstaka händelser utan om en relation och ett förhållningssätt som är förödande och som hindrar barn att få en positiv självbild. Till de barn som utsätts för psykisk misshandel räknas barn som upplevs negativt av föräldrarna, som ständigt blir känslomässigt avvisade, kränks, hotas med att bli övergivna och som terroriseras. Dit kan även räknas många barn till missbrukare. Till denna kategori hör också barn som lider av s.k. failure to thrive, en allvarlig och i värsta fall livshotande form av tillväxthämning som beror på psykisk försummelse. Jag har i övrigt inte funnit några skäl att föreslå ändringar i förut- sättningarna för vård enligt lagen. Däremot lyfter jag i betänkandet fram barns situation i familjer där den ena eller båda föräldrarna är psykiskt sjuka eller utvecklingsstörda för att uppmärksamma dessa barns utsatthet. Ansökan om vård skall ingående redogöra för barnets situation och behov av vård Jag föreslår att en ansökan om vård enligt 4 § LVU skall innehålla en ingående redogörelse av barnets situation och dess behov av vård för att rätten så tillförlitligt som möjligt skall kunna bedöma vårdbehovet. Det är inte minst viktigt att barnets fysiska och psykiska hälsa beskrivs utförligt liksom barnets skolsituation. Barnets och vårdnadshavarens syn på behovet av vård och förhållandena i övrigt skall också framgå. Det är ett känt problem att har svårigheter att synliggöra barnen och deras behov i utredningar om dem. Inom många kommuner pågår ett arbete med att stärka barnperspektivet men fortfarande koncentreras uppmärksamheten i alltför hög grad på föräld- rarnas problem. I de redogörelser som ligger till grund för ansökan om vård enligt LVU beskrivs barnen därför alltför ofta knapphändigt. Jag föreslår också att ansökan som huvudregel skall innehålla en specificerad vårdplan. finns det inte alltid en konkret vårdplan, vilket gör det svårt för barnet och vårdnadshavaren att ta ställning till den planerade vården. Den föreslagna ändringen syftar till att under- lätta för de berörda, inklusive domstolen, att ta ställning till den vård som socialnämnden föreslagit. Rätten att i domstol samtycka till vård skall finnas kvar Jag anser att rätten att i domstol samtycka till vård skall finnas kvar. Möjligheten att i domstol samtycka till vård för att undgå vård enligt LVU har ifrågasatts. Det har framförts att föräldrarna och i före- kommande fall den unge som i ett tidigare skede inte samtyckt till vård inte skulle kunna lämna ett sådant samtycke i domstol. Min bedömning är att denna möjlighet skall finnas kvar. Att vårda barn och unga genom frivilliga insatser har så stora för- delar att de överväger de problem som bedömningen i domstol av ett givet samtycke kan innebära. Att ta bort samtycket skulle också vara att gå motsatt väg i förhållande till annan lagstiftning där den enskildes medbestämmande framhålls som vägledande princip. Barnets rätt behöver stärkas i domstol Jag föreslår att 35 § LVU kompletteras med bestämmelsen att länsrätt och kammarrätt skall höra lämpliga sakkunniga vid muntliga förhand- lingar om det behövs. Barnets ställning behöver stärkas i domstolsför- handlingarna så att barnets bästa och barnets rätt till liv och utveckling får en reell innebörd. De sakkunniga skall ha möjlighet att ställa sådana frågor till par- terna som är av betydelse för deras uppgift. När sakkunniga medverkar i förhandlingarna får domstolen ett bättre underlag för att bedöma bar- nets behov av stöd och hjälp. Jag anser att det skall ställas särskilda krav på den som med stöd av LVU förordnas till offentligt biträde för barnet. Den som förordnas skall ha särskild fallenhet och särskilda kunskaper för uppdraget, bl.a. förmåga att kommunicera med barnet även om det är litet och kunna förklara på ett för barnet begripligt sätt vad som händer och varför. Mitt förslag sammanfaller med den ordning som redan gäller enligt lagen (1999: 997) om särskild företrädare för barn. Syftet med denna lag är att stärka barnets rätt när en vårdnadshavare eller någon som vårdnadshavaren står i ett nära förhållande till misstänks för brott mot barnet. Jag föreslår att rättens beslut om vård enligt LVU skall gälla ome- delbart om inte rätten beslutar något annat. Genom denna ändring vill jag betona lagens karaktär av skyddslagstiftning och förhindra att vår- den av ett barn avbryts på grund av misstag eller förbiseende. Barn och unga i samhällsvård har rätt till god vård Jag föreslår att det både i socialtjänstlagen och i LVU preciseras att socialnämnden skall göra regelbundna personliga besök i det hem där barnet bor och föra enskilda samtal med barnet. Barn och unga i samhällsvård har rätt till god vård. En av social- nämndens viktigaste uppgifter är därför att noga följa vården och se till att barnet har det bra och utvecklas efter sina förutsättningar. Uppfölj- ningen av barn och unga i samhällsvård har emellertid stora brister. Under har det uppfattats som ett av de största problemen inom vården. Jag har därför preciserat vad som skall ingå i uppföljningen av barn och unga. Barn har rätt till en familj för livet I direktiven finns det ett särskilt uppdrag att bedöma behovet av lag- ändringar och utvecklingsarbete inom för att minska osäkerheten i tillvaron för de barn som bor långa tider i familjehem. Barn som placeras utanför hemmet med stöd av socialtjänstlagen eller LVU skall som regel, efter med betoning på kortare, återförenas med sina föräldrar. Jag föreslår att socialnämnden skall göra en särskild pröv- ning av hur barnets framtid skall utformas.