sou · GOB352d7 · 2001-01-01 00:00:00 — nämnde att det också finns studier som visar att dödligheten ökar i samband med episoder med höga partikelhalter i luften. Ännu finns inga miljömål för partiklar, men det är på gång. vet man att många människor upplever sig störda av grannars vedeldning på grund av akuta andningsbesvär. har därför föreslagit att man ska få fram strängare utsläppskrav för de små vedpannorna. skulle gärna se möjligheten att i vissa områden förbjuda småskalig vedeldning och i stället försöka styra över eldningen till större anläggningar, helst fjärrvärmeanläggningar, där man har möjlighet att kontrollera förbränningen. Dålig luft är ett problem även inomhus och ofta hänger den dåliga luften enligt samman med dålig ventilation, som ger upphov till fukt och mögelproblem som i sin tur medför hälsorisker. Dessutom leder dålig ventilation till att radon, tobaksrök och kemiska ämnen från byggnadsmaterial inte vädras ut effektivt. Och hälsoproblemen är stora enligt uppgifter som finns med i : ·400 000–500 000 människor upplever sig så besvärade av inomhus- klimatet att de får symptom ·25 000–30 000 barn är allergiska mot kvalster (som trivs i fuktiga miljöer) ·Den andel av astma och/eller nedre luftvägskatarr hos små barn som kan förklaras med faktorer i inomhusmiljön har uppskattats till 20–för föräldrarnas rökning, 6–för pälsdjur i hemmet och 12–för bristande ventilation i bostaden. ·400–900 lungcancerfall orsakas av radon , , tillade i ett debattinlägg att man i samband med oljekrisen kunde se ett tydligt samband mellan tilläggsisolering av hus och allergi mot kvalster. Dessutom visar olika undersökningar att dålig luftomsättning är en kraftigt bidragande orsak till att man blir allergisk. Bland allergiska barn bidrar nedsatt ventilation, pälsdjur och föroreningar till uppemot hälften av nyinsjuknandet i allergisjukdomar. Det finns regler för ventilation. normer för nybyggnad och gräns för sanitär olägenhet i befintliga byggnader är ungefär en halv omsättning . understiger ventila tionen detta riktvärde i fyra av fem småhus och i ungefär hälften av bostadslägenheterna. Dessutom har av alla hus fuktskador som borde åtgärdas. Vad skulle det kosta att få den ventilation som behövs för en bra inomhusluft? Enligt beräkningar som gjordes åt skulle det gå åt stora energimängder, ungefär , vilket motsvarar ett kärnkraftsaggregat, för att nå upp till ventilationsnormen. Om man vill spara energi måste det till värmeåtervinning, som enligt dessa beräkningar skulle kräva investeringar på och en årligt underhållskostnad på 3 miljarder. Går det att minska energianvändning utan att försämra inomhusluften? Ingen i diskussionen ifrågasatte att dålig inomhusluft är ett problem. Däremot höll inte alla med om att lösningen måste innebära högre energikostnader. vid lade i sitt föredrag tonvikten på att få bort källorna till dålig luft och att använda bättre ventilationsteknik. Hon påpekade också att det är betydligt färre hus som har dålig ventilation än då den s.k. elib-undersökningen kartlade antalet bostäder med under- målig ventilation. Tack vare ventilationskontrollen, som infördes , har godkända anläggningar i princip normenlig ventilation. Förbättringarna i ventilationen har kunnat göras utan att energi- användningen har ökat. Förklaringen, enligt , är att man passat på att göra en rad andra åtgärder som minskat energiförbrukningen. I många lokaler har man t.ex. kunnat sänka ventilationen. I andra fall har man rensat ventilationskanalerna och kunnat varva ner fläktarna. Man har också installerat större uppfång- ning via köksfläktar, vilket minskat föroreningsgraden i lägenheterna och därmed gjort det möjligt att sänka den allmänna ventilationen. En teknikupphandling som har gjort har lett till att frånlufts- fläktarna har fått en bättre styrning av varvtal. Tilluftskanalerna har kunnat förbättras med ny filterteknik, där man får ner luftmotståndet och därmed kan minska på fläktkapaciteten och energiåtgången för fläktarna. påpekade också att man inte enbart kan arbeta med att transportera bort föroreningar. Lika viktigt är att rikta sig till dem som producerar föroreningarna. Hon efterlyste därför större informationsinsatser om vilken roll rökning och pälsdjur spelar för allergier. Detsamma gäller beteenden som leder till för mycket fukt i gamla byggnader där det är svårt att få en bra ventilation till rimliga kostnader. För offentliga lokaler skulle kompetensen hos städare behöva höjas, t.ex. genom en certifiering. Föroreningar från byggnadsmaterial måste åtgärdas vid källan, vilket betyder att man måste få bort störande ämnen från möbler och textilier. Ett led skulle kunna vara bättre innehållsdeklarationer, så att konsumenterna själva kan välja vad de tar in sina hem. Ventilation handlar också om värmereglering och även här kan det finnas energivinster att göra. nämnde bl.a. intelligenta solavskärmningar och att optimera kyla och värme över dygnets timmar och över årstider. I ett försök i minskade man luftomsättningen och ökade den , med mycket goda betyg från de boende, framför allt från allergiker. möjlighet är att optimera mellan olika fastigheter. Det är kanske inte självklart att man ska ventilera byggnader som står tomma lika mycket som när människor vistas i dem. Framför allt efterlyste en helhetssyn och nämnde att tillsammans med hyresgästerna och just nu arbetar med en miljöinventering av inomhusmiljön i befintlig bebyggelse. Med mer kompetens och överblick är det kanske inte alls omöjligt att förbättra ventilationen som man sparar energi, var hennes slutsats. Konsten att bygga energisnåla hus I används av all energi i våra byggnader, varav en stor del för att värma luft och vatten. Utvecklingen vittnar om att det finns stora energivinster att göra – boytan har ökat som energiåtgången har varit i stort sett . vid visade i sitt föredrag att det fortfarande finns stora vinster att hämta hem, framför allt när man bygger nytt eller renoverar. Hans ledmotiv var att hus ska vara väl isolerade och lufttäta, med syfte att man sedan ska kunna styra ventilationen enligt egna önskemål med hänsyn till hälsokrav och verksamhet. Motmedlet mot fukt och mögel i konstruktioner är först och främst bra material och bra byggnadskonstruktioner. delade in husens energianvändning i olika delar: driftel (fläktar, pumpar, hissar, belysning etc.), varmvatten, energi för att täcka värme som förloras genom byggnadens hölje samt ventilation. Transmissionsförlusterna beror på temperaturskillnaden mellan ute och inne och på hur välisolerat huset är. Ventilationsförlusterna beror på temperaturskillnaderna samt på mängden uteluft som behöver värmas. I de flesta hus går det dessutom åt energi för att kompensera för den kalluft som läcker in. Han påpekade att det inte innebär någon som helst målkonflikt att minska transmissionsförlusterna genom bättre isolering, så länge isoleringen utförs korrekt. Bra isolering skulle kunna innebära åtminstone mineralull i väggarna, vilket kan jämföras med 70- talsstandard och 90-talsstandard på i bästa fall 250–. I takbjälklaget finns egentligen ingen gräns alls när man bygger nytt, en halvmeter lösfyllsisolering är inte orimligt. Fönster är ofta en svag punkt, men dagens teknik med olika beläggningar gör det möjligt att tillverka fönster som är välisolerade utan att man reducerar dagsljusinsläppet påtagligt. Fördelen med välisolerade fönster är att man slipper kallras, vilket ger komfort och gör att man är beroende av att placera radiatorer under fönstren. Det innebär i sin tur att man kan använda enklare värmesystem med bibehållen komfort, som man håller uppvärmningskostnaderna nere. Lufttäta hus är, enligt , nödvändigt för att undvika bl.a. fuktskador, men man ska säkerställa god ventilation. Han menade att luftläckning på fel ställe är av ondo. Man får drag och i många fall även fuktproblem. Ett otätt bottenbjälklag kan i värsta fall leda till ökad radonhalt eller dålig luft eftersom man suger in luft just där föroreningarna finns. Hans idé är att i stället ha kontrollerade öppningar i huset så att man kan styra luftintaget. I förorenade miljöer och för pollenallergiker innebär det extra stora fördelar eftersom man kan filtrera tilluften. I gamla hus som bygger på självdrag måste man dock vara försiktig med tätning eftersom luften måste komma in genom tätningen. Om man däremot med hjälp av en frånluftsfläkt försöker dra igenom en viss mängd luft är det en fördel att täta huset väl och montera tilluftsdon där man vill ha in luften. Då kan man få ett kontrollerat luftflöde i hela lägenheten. Om man vill ha ett från- och tilluftssystem är det helt nödvändigt med ett lufttätt hus för att få bra funktion. behöver flertalet hus omfattande renoveringar, påpekade , och ska man passa på eftersom kostnaderna kan fördelas på två konton: ett reparations- och ett energisparkonto. Han gav flera exempel. Är fasaden dålig är det lämpligt att tilläggsisolera i samband med reparationen, och det finns många välbeprövade metoder. Fönster som är i dåligt skick kan bytas till superisolerade fönster. Andra fönster kan uppgraderas med ett extra glas med lågemissionsbeläggning. behöver ventilationen förbättras och då det lämpligt med värmeåtervinning. med isolering och tätning måste man dessutom se över värmesystemet för att verkligen kunna ta till vara vinsterna, och här behövs mer kompetens. Ett annat problem, enligt , är att den svenska energipolitiken har varit så kortsiktig att husägare inte har fått rätt signaler. Att ta till vara de tekniska möjligheterna att spara energi kräver ett långsiktigt perspektiv, kanske , och stabila spelregler. Vad finns det då för vinster att göra , utan några avkall på boendekomforten? I boken – perspektiv på energi- användningen34 har tillsammans med sina medförfattare gjort ett scenario över vad som krävs för att husens energiförbrukning skulle kräva totalt , vilket kan jämföras med 1993. Formen av uppvärmning måste då ändras, bl.a. kommer fjärrvärmen till flerbostadshus att byggas ut kraftigt för att ersätta elanvändningen i direktuppvärmda hus. Han inför också begreppet 34 Elmberg, A, Elmroth, A och Wannheden, C. Hus i – perspektiv på energianvändningen. närvärme, dvs. små lokala kraftvärmeverk som kan förse småhus med både värme och el, och därigenom ersätta elvärmen. Den individuella oljeeldningen borde också kunna minska, enligt . påpekade han att förändringen kräver ett samhällsperspektiv på . Villapannorna kan bli bättre En stor del av cancerframkallande ämnen och partiklar i luften kommer från småskalig eldning, men man kan fråga sig om det är oundvikligt eller om nya tekniska lösningar skulle göra det möjligt att använda biomassa som bränsle i små anläggningar utan att man för den skull måste smutsa ner. vid gav perspektiv på frågan genom att först beskriva dagens tekniska standard. (räknat i TWh) av all uppvärmning sker i enskilda biobränsleanläggningar i pannor eller lokaleldstäder som kaminer och kakelugnar. Enligt statistik finns det ungefär 250 000 pannor som nästan uteslutande eldas med ved och nästan 800 000 lokaleldstäder som används då och då. Till detta kommer kombipannor som kan eldas med ved men oftast går på el eller olja. Många av anläggningarna är gamla, t.ex. 30–pannor som fortfarande fungerar. Det var först som det infördes utsläppsgränser för pannor och lokaleldstäder, men än så länge är det bara en tiondel av beståndet som utgörs av miljögodkända anläggningar. Om de icke-miljögodkända anläggningarna kunde fasas ut så skulle totalutsläppen minska till en helt annan nivå än , sade . I och med anpassning till Europastandard har utsläppskraven i praktiken skärpts ytterligare med 30–för pannor. I andra lokala eldstäder ligger de kvar på samma nivå, men uttryckt i nya enheter. Miljökraven har drivit på teknikutvecklingen. Den viktigaste nyheten är att man allt oftare använder s.k. omvänd förbränning. Det innebär att lågorna i stället för att gå uppåt går neråt genom en zon där förbränningen är mycket bättre. Keramisk isolering av zonen har dessutom lett till högre temperaturer. Med omvänd förbränning kan man få bort en stor del av de föroreningar som annars skulle gå direkt upp i skorstenen. En annan väsentlig förändring är att pelletsbrännare har kommit in på marknaden. Pellets, som tillverkas av sågspån och andra restprodukter av träd, är mycket mindre än vanlig ved, vilket gör att man kan elda kontinuerligt. Dessutom är fukthalten lägre och det går att styra förbränningen på ett annat sätt än med ved, påpekade Resultatet är att utsläppen är betydligt lägre än med vedpannor (ungefär hälften jämfört med en modern vedpanna) och med dagens pelletsbrännare behöver de inte vara större än från en vanlig oljebrännare. Med tanke på att man ännu inte hunnit forska särskilt mycket på hur biobränslen brinner finns det potential för ytterligare förbättringar. Just nu satsar på forskning kring småskalig förbränning av biobränslen. I har man bl.a. satsat på katalytisk rening, men detta har ännu inte fått något genomslag i . Det finns även stora möjligheter att utveckla reglertekniken, enligt . De bästa brännarna ligger redan på utsläppsnivåer som bara är av dagens standard- brännare och tror att man kan komma ner ytter- ligare på pelletssidan till en nivå där utsläppen av flyktiga organiska föreningar är desamma som för dagens olje- och gaseldning. För styckevedseldningen är potentialerna inte alls lika stora. Styckeved är besvärligare att elda, som det tekniska trycket på utveckling inte är så stort. Däremot tror inte att styckevedseldning i pannor kommer att öka nämnvärt, utan snarare minska eftersom pellets är så mycket bekvämare. Annan styckeveds- eldning är svårare att bedöma – subventioner kan göra den intressant men det är svårt att få ekonomi i systemen om man måste köpa ved. Om pelletseldning kommer att öka beror i stor utsträckning på priset i förhållande till olja. nämnde att utsläppen av partiklar från biobränslen är ett i stort sett outforskat område. Totalhalten från den enskilda vedeldningen är inte speciellt hög, men det finns oroande tecken på att utsläppen framför allt består av mycket små partiklar, som man tror har störst hälsoeffekt. från företaget påpekade i ett debattinlägg att de stora problemen med vedeldning hör samman med dålig eldningsteknik och gamla pannor. Medelåldern för installerade pannor är 25–. Inte ens öststatsstandard, kommenterade han. För att pedagogiskt illustrera skillnaderna mellan gammal och ny teknik talade han om utsläppen i kilogram tjära och lättflyktiga kolväten . En icke-miljögodkänd panna utan ackumulatortank släpper ut tjära och lättflyktiga kolväten. Genom att installera en ackumula - tortank kan utsläppen minskas till . Enbart att få alla att sätta in ackumulatortank skulle reducera utsläppen , påpekade han. Med dagens bästa teknik kan man komma ned till 0,5 respektive 4 kg. informerade om att man föreslagit krav på ackumulatortank på befintliga pannor, ett krav som ska vara uppfyllt 2005. Just nu utreder möjligheter till ekonomiska bidrag, eftersom det skulle bli en stor kostnad för enskilda hushåll. påpekade också att utmaningen ligger i att förbränna vid rätt temperatur, tillräckligt hög för att PAH och liknande ska brinna men inte så hög att det bildas kväveoxider, vilket betyder ett ganska smalt temperaturområde på . Detta ställer stora krav på bränslet, den som sköter anläggningen och på drag och temperaturförhållandena i förbränningszonen. Vilket energisystem är bäst? Även om det skulle gå att göra miljömässigt acceptabla små anläggningar för att elda biomassa är det inte självklart att det är den bästa lösningen. Biomassa är en begränsad resurs och det gäller att använda den där man både får hög energieffektivitet och låga emissioner. vid och energisystem vid har tillsammans med kollegan analyserat hur olika energisystem jämför sig med varandra.35 Fokus ligger på dagens och morgondagens teknik. Skalan i energi- systemen varierar kraftigt och påpekade att förutsätt- ningarna naturligtvis skiljer sig mellan stora tätorter, där fjärrvärme är ett realistisk alternativ, små tätorter samt landsbygd. De olika värmesystem som ingått i analysen är fjärrvärme med sam- produktion av värme och elektricitet, fjärrvärme med hetvattenpanna, individuell värmepump med ytjord som värmekälla samt en pelletspanna. I samtliga fall har man valt bästa tillgängliga teknik och utgått från ett värmebehov om 1 MWh i byggnaden. I fjärrvärmesystemet har man räknat in distributionsförluster liksom i elnät för värmepumpar, även om dessa inte visade sig ha någon avgörande betydelse i det slutliga resultatet. Analysen har vidare beaktat hela energikedjan från naturresurs till efterfrågad energitjänst, och inbegriper med andra ord utsläppen i samband med att man samlar in skogsbränsle i skogen och transporterar det till förbränningsanläggningen. Fossila bränslen kommer även in för att klara topplastproduktion av värme. För att kunna hantera det faktum att vissa anläggningar producerar både el och värme har man expanderat systemgränserna så att beräkningar även innefattar behov av el och produktion av el. Den el som inte samproduceras kommer från biobränsleeldade kondensanläggningar. Resultaten av beräkningarna är att fjärrvärme med samproduktion av el och värme är det mest resurseffektiva systemet, följt av värme- 35 Publicerad i Bioenergi och fjärrvärme: effektivitet och emissioner. Rapport från Energitinget-99. pumpen, fjärrvärme med hetvattenpanna och rökgaskondensering och individuell pelletspanna. Förklaringen till att pelletspannan hamnar så långt ner beror bl.a. på förluster i samband med pelletstillverkningen. Värmepumpen skulle ha kunnat bli bättre om elektriciteten hade kommit från kraftvärmeverk i stället för från kondenskraftverk. Pelletspannan ger lägst koldioxidutsläpp så länge den förutsätts täcka hela värmelasten, inklusive topplast. Generellt gäller att utsläppen följer energieffektiviteten och skiljer sig inte på ett avgörande sätt mellan systemen. Om man använder den mest kända bästa tekniken vid förbränning kommer utsläppen i samband med uttag, transport och eventuell förädling av bränslen att dominera. Fjärrvärmesystemet har begränsningar vad gäller hur gles bebygg- elsen kan vara och för att effektivt utnyttja biobränslen i sam- produktionsanläggningar får antalet värmeanvändare och deras värme- behov inte heller vara för litet. Möjligheterna att utnyttja värmepumpar begränsas å sin sida av om det finns lämpliga värmekällor, t.ex. mark som lämpar sig för ytjordvärmepumpar och grundvatten som lämpar sig för grundvattenvärmepumpar. slutsats var därför att alla tre typerna av biobränslebaserade energisystem – system med fjärrvärme och samproduktion, värmepumpssystem, samt pelletspannor – kan utgöra viktiga delar av det framtida svenska energisystemet. sade också att koldioxidmålet antagligen kommer att bli det svåraste miljömålet att nå och att man därför måste sträva efter så effektiv energitillförsel och energianvändning som möjligt. Kommersialisering av bioförgasningsteknik med kombinerad cykel är då viktig, bl.a. för att öka energieffektiviteten. Hur mycket bioenergi behövs egentligen ? Valet av energislag beror ju inte enbart på om en teknik lever upp till vissa miljökrav utan också på vilka behov som finns i samhället. från STFI redogjorde för några framtidsbilder som har tagits fram av den s.k. SAME-gruppen, ett samarbete mellan , , /och Naturvårds- verket. Arbetet drogs igång med målet att hitta systemlösningar där man inte behöver importera el, där dagens kärnkraft är avvecklad, där inte ska exportera någon miljöpåverkan och där styrmedlen är i harmoni med omvärlden. Arbetet resulterade i två tillförselscenarier, där det ena bygger på en stort uttag av bioenergi, nära gränsen för vad som är fysisk möjligt. Det andra scenariot kräver ett något mindre uttag av biobränslen, men fortfarande mer än , och förlitar sig i stället på mer vindkraft och solenergi. Förbrukningen av fossila bränslen är också något högre i denna framtidsbild. På förbrukningssidan räknar SAME med ett högförbrukningscenario, där behoven bygger på att dagens bästa teknik är utnyttjad fullt ut. Den sammanlagda energiåtgången (el, värme och transport) är då , vilket kan jämföras med dagens . Lågenergiscenariot räknar med energisnålare teknik och även lite lägre tillväxt och hamnar på ett behov av 210 TWh.36 sade att scenarioarbetet väckte flera frågor kring målkonflikter: Räcker biomassan till? Kan vi verkligen klara ett uthålligt skogsbruk? Hur går det med tungmetaller som kadmium om vi har askåterföring i stor skala? Hur mycket areal kräver vindkraften? Hur ser industrin ut ? Vilket klimat har vi? Utifrån sina egna erfarenheter av skogsindustrin, gav han uttryck för en viss tillförsikt i teknikutvecklingens möjligheter att minska energibehoven. Inom skogsindustrin har man minskat elbehovet för blekning till en tredjedel räknat per ton massa. ifrågasatte också det ekonomiskt vettiga i att elda upp biomassa om man kan få mer ekonomisk av att använda den på andra sätt. Om man bränner 1 miljon kubikmeter ved vinner man visserligen i minskade importutgifter för bränsle. Samma ved skulle å andra sidan kunnat användas till att producera pappersmassa, till en potentiell exportinkomst av . Om man förädlar ytterligare och exporterar papper hamnar exportintäkterna på . Det pågår också inom massaindustrin en teknikutveckling (trycksatt svartlutsförgasning) som 36 har redovisats i 4965. skulle göra det möjligt att producera väsentligt mer el jämfört med dagens massafabriker. uppskattade att man kan öka elproduktionen med 1000 kWh per ton massa under förutsättning att tekniken fungerar. Med en massaproduktion som ligger på massa blir det ett väsentligt bidrag. Det bör påpekas att en intressant avnämare till denna elektricitet är angränsande pappersbruk. Ännu är tekniken oprövad, men exemplet visar på att det kan komma att finnas andra möjligheter än att elda prima ved. Kan uttaget av skogsbränsle påverka klimatet? Eftersom biobränslen tar upp lika mycket koldioxid som de ger ifrån sig när de bränns, brukar man inte räkna med att de i sig ger något bidrag till halten av växthusgaser i atmosfären. På ett antal års sikt (trädens livslängd) blir upptag och utsläpp lika stora. De utsläpp man brukar räkna med kommer i stället från transporten av bränslet från skogen till kraftverket. Det finns dock frågetecken kring denna tes när man nu börjar ta hand om avverkningsrester som tidigare fick ligga kvar på marken. Skulle det kunna vara så att detta växtmaterial inte bryts ner helt och hållet och därmed lagrar en del kol. Denna andel som oundvikligen skulle komma ut i atmosfären om man bränner motsvarande material? vid och luftvårdsforskning presenterade en undersökning kring denna fråga. Den biologiska nedbrytningen är snabb i början men avtar . Den stora frågan är om allt bryts ned eller om det blir kvar en rest. Enligt de olika studier som gått igenom finns det inget entydigt svar. I praktiska försök bryts allt ner, men vissa modelleringar visar att det blir kvar en viss rest, den mest pessimistiska så mycket som . Denna rest skulle då motsvara den nettoemission av koldioxid som man kan förvänta sig om man i stället eldade upp allting. Till detta kommer utsläppen av koldioxid från fossila bränslen som används för transporter, vilket motsvarar av kolinnehållet i den s.k. groten (grenar och toppar). Den totala nettoemissionen skulle då ligga någonstans mellan . Till detta kommer det faktum att utsläppen vid förbränning kommer , medan man får en viss förskjutning i tiden om samma material bryts ner biologiskt. Över en längre tidsperiod blir dock effekten marginell. Man har också talat om indirekta effekter av att ta bort alla avverkningsrester eftersom man riskerar att utarma markens näringsförråd och därmed äventyra skogens långsiktiga produktions- förmåga. Det borde man dock kunna undvika om man exempelvis återför askan från förbränningen.