sou · GOB3112 · 2001-01-01 00:00:00 — Framställningen tar sikte på sådan vistelse på en institution som innebär att den enskilde intar dygnsvilan på den aktuella inrättningen. Däremot avses inte det fallet att en person besöker en institution enbart för att erhålla öppenvård. Redovisningen omfattar mycket kortfattat de särskilda boendeformer som är att anse som äldreboende. Beträffande dessa hänvisas till en mer utförlig redovisning i Boende- och avgiftsutredningens betänkande Bo tryggt - Be- tala rätt (SOU 1999:93). Den som har dömts till fängelse skall enligt 26 kap. 5 § (1962:700) för verkställighet av straffet tas in i kriminalvårdsanstalt, om inte 50 Olika former av institutionsvistelse.... annat är särskilt föreskrivet. till 55 stycken med sammanlagt 4 160 nominella platser. An- stalterna, som är öppna eller slutna, är indelade i olika säkerhetsklas- ser. Behandlingen av personer som är intagna i en kriminalvårdsanstalt reg- leras i huvudsak genom lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL). Ytterligare bestämmelser finna bl.a. i förordningen (1974:248) om kriminal- vård i anstalt (KvaF). fanns vidare 27 stycken häkten med sammanlagt 1 512 platser. Behandlingen av häktade och anhållna regle- ras genom lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. samt förordningen (1976:376) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. Vidare har utfärdat föreskrifter och allmänna råd för verksamheten i anstalterna och häktena. För den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller häktad gäller vissa begränsningar i rätten till socialförsäkringsförmåner. Enligt 10 kap. 2 § AFL och 4 kap. 5 § lagen om garantipension skall pensionsförmåner reduceras på visst sätt om den pensionsberättigade är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. Ytterligare bestämmelser om pension till en intagen finns i Riks- försäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1998:8) om allmän pension vid viss anstaltsvård. Enligt dessa skall folkpension som satts ned med stöd av 10 kap. 2 § första stycket AFL inte räknas upp, om en pensionstagare vistas utom anstalten under en i förväg bestämd tid som inte överstiger . Avvikelse från anstalt föranleder inte att folkpensionen räknas upp. Vidare utgår enligt 3 kap. 15 § AFL inte sjukpenning för tid när den försäkrade är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. Den som är intagen i kriminal- vårdsanstalt är på grund av straffverkställigheten i sig normalt förhindrad att utföra reguljärt förvärvsarbete. Emellertid kan en intagen i kriminalvårdsan- stalt genom frigång enligt 11 § KvaL medges att få utföra arbete eller delta i undervisning, utbildning eller annan särskilt anordnad verksamhet utanför anstalten. Vid sjukdom som inträffar under tid när den intagne får vistas utom beredas tillfälle att förvärvsarbeta, kan han eller hon få sjukpenning enligt 3 kap. 15 § tredje stycket AFL. Andra former av vistelse utom anstalt är i huvudsak permission, utevis- telse för fritidsaktivitet samt s.k. placering enligt 34 § KvaL. Utevistelse fortlöpande kan huvudsakligen medges endast i form av permission eller placering enligt 34 § KvaL. 4.3Elevhem vid specialskolor, m.m. För elever med vissa funktionshinder finns den statliga specialskolan, som ger undervisning på grundskolenivå. Denna skolform har genomgått vissa förändringar (prop. 1998/99:105). Dessa innebär att special- Olika former av institutionsvistelse.... skolan som skolform behålls för döva och hörselskadade elever men inte längre finns kvar för synskadade respektive talskadade elever. De fasta skol- delarna vid och avvecklas till förmån för en utökad resurscenterverksamhet som en mindre skoldel för visstidsplace- ringar inrättas. Vidare upphör specialskolorna för döva och hörselskadade barn att vara egna myndigheter och de förs samman till en ny gemensam myndighet som skall ledas av en styrelse. Enligt 7 kap. 5 § skollagen (1985:1100) skall utbildningen i specialskolan bedrivas vid flera särskilda enheter och för enheterna skall det finnas en gemensam styrelse. Special- skolemyndigheten är enligt 1 kap. 2 § den styrelsen som avses i 7 kap. 5 § skollagen. Eleverna vid specialskolan och resurscenter har möjlighet att bo i elev- hem. Enligt uppgift i betänkandet FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) fanns det /99 sammanlagt cirka 800 ele- ver vid de dåvarande specialskolorna. Majoriteten av eleverna bodde hemma hos sina föräldrar. av eleverna eller drygt 250 elever bodde i elevhem eller hade annat enskilt boende än i föräldrahemmet. Bestämmelserna i 10 kap. 2 § första stycket AFL om reduktion av folk- pension omfattar bl.a. elever som bor i elevhem vid den statliga specialsko- lan. Rent faktiskt kan detta, såvitt gäller elever, avse endast folkpension i form av förtidspension. Vidare gäller enligt tredje stycket samma paragraf att folkpension i form av barnpension inte utges om ett barn under en hel månad på statens bekostnad erhåller kost och bostad. Detta gäller bl.a. elev som bor på elevhem vid specialskola. (Barnpension får dock utges när ett barn är inackorderat i sameskola.) Vid vistelse utom skolan får dock pen- sionsförmån utges på vissa villkor. Enligt 9 kap. 5 § andra stycket AFL utges vårdbidrag när någon vårdas på institution som tillhör eller till vars drift utgår bidrag från staten, kommun eller landsting endast om vården kan beräknas pågå högst . Vi- dare föreskrivs i tredje stycket att, om någon som vårdas på en institution som avses i andra stycket utan att vara berättigad till vårdbidrag tillfälligt inte vårdas genom huvudmannens försorg, ersättning utges för sådan tid om den uppgår till minst per kvartal eller . Dessa be- stämmelser tillämpas bl.a. på elever som bor i elevhem vid specialskolan. I Allmänna råd (1998:7) Vårdbidrag anges att enligt AFL betalas beviljat vårdbidrag inte ut för de elever som bor i elevhem vid statlig specialskola. Däremot kan s.k. ferievårdbidrag utges, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda för rätt till vårdbidrag. En annan särskild skolform är särskolan, som består av grundsärskola och träningsskola. Den har nio obligatoriska årskurser och en frivillig års- kurs, årskurs 10. Kommunen är huvudman för särskolan. Elever i särskolan som behöver bo utanför föräldrahemmet kan få boende i bostad med särskild 52 Olika former av institutionsvistelse.... service för barn och ungdom. Det är en insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), som kommunen svarar för. Vidare finns Riksgymnasier för döva och hörselskadade (RGD/RGH). kommun får i sin gymnasieskola anordna utbildning för döva från hela landet. Verksamhet vid RGD/RGH drivs i kommunens regi enligt avtal med staten. Utbildningen finansieras med ett statligt verksamhetsstöd och interkommunal ersättning. För elever på RGD/RGH förekommer följande boendeformer: veckohemsfamilj, elevhem, elevvåning och elevkollektiv. finns det 212 elever i dessa boendeformer. Veckohemsfamilj innebär att eleven får eget rum hos en familj som tar emot döva eller hörsel- skadade. För detta får eleven betala /läsår. Ett elevhem har plats för fem eller sex elever. I ett elevhem finns personal som svarar för tillsyn. För detta boende får eleven betala /läsår. Elevvåning är ett gruppboende för högst fyra elever och innebär att en familj ansvarar för att ta emot eleverna i sitt hem. Eleven betalar /läsår. Elev- kollektiv innebär att eleven har egen lägenhet men att det finns personal tillgänglig kvälls- och nattid. För detta betalar eleven /läsår. Kostnaderna finansieras genom att eleverna hos CSN söker Rg-bidrag (bidrag enligt förordningen [1995:667] om bidrag till vissa funktionshindra- de elever i gymnasieskolan). Detta bidrag lämnas för den del av kostnaderna som överstiger vad eleven i förekommande fall får i förtidspension eller sjukbidrag. Det förekommer också inackorderingstillägg från elevens hem- kommun. Enligt 5 kap. 7 § skollagen får för svårt rörelsehindrade elever de kom- muner som regeringen bestämmer i sin gymnasieskola anordna speciellt anpassad utbildning (RgRH). Riksrekryterande gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever finns i fyra kommuner. Eftersom vissa elever börjar riksgymnasieutbildning det år de fyller , kan det fortfarande vara aktuellt med vårdbidrag under första tiden av utbildningen. Även i anslut- ning till de olika riksgymnasierna förekommer boendemöjlighet med sär- skild omvårdnad. Enligt 5 kap. 31 § skollagen får avgifter inte tas ut från elever vid gymnasieskola för insatser för omvårdnad i boendet och habilite- ring som tillhandahålls av staten, kommun eller landsting i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får däremot meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Elever som bor i elevbostad betalar /mån för kost och logi. Enligt 15 kap. 7 § skollagen har central tillsyn över elev- hemsboende vid Rh-anpassad utbildning, specialskolor och resurscenter samt vid viss utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Länsstyrelserna har från samma tidpunkt tillsyn över Olika former av institutionsvistelse.... verksamheten vid sådant elevhemsboende. Bestämmelsen trädde i kraft . saknades föreskrifter om en central myndighet med tillsyns- och uppföljningsansvar för elevhemsboendet. I förarbetena till den nya tillsynsbestämmelsen (prop. 1998/99:105 s. 73) anfördes bl.a. följande. Vid sidan av uppföljnings- och utvärderingsansvaret för bl.a. elevhemsboende finns det behov av ett statligt tillsynsansvar för elevhemsboende vid specialskolorna och de resurscenter som erbjuder bo- ende i samband med visstidsplaceringar. Det främsta skälet för detta var att elevhemsboendet vid dessa skolor och resurscenter riktade sig till elever med funktionshinder som inte hade något egentligt alternativ för sina studier och därför var hänvisade till detta boende. Dessa elever var mer utlämnade än övriga elever som studerade på annan ort än i hemkommunen. Eftersom det rörde sig om elever med funktionshinder hade elevhemsboendet dess- utom ett förhållandevis stort inslag av omvårdnad. Elevhemsboendet borde för de yngre barnen utformas som en vanlig bostad och fungera så hemlikt som möjligt, medan det för gymnasieeleverna även kunde finnas behov av ett mer självständigt boende. Vid elevhemmen borde finnas personal med den kompetens som motsvarar elevernas behov av omvårdnad. Vid vistelse på sjukhus betalar patienten vårdavgift enligt 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL). Sådan avgift får tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer. Därvid skall patienter bosatta inom eller kommunen behandlas lika. får för sluten vård fastställa avgiftsnivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av avgiften som skall gälla. Högsta avgiftsbelopp för sluten vård är för varje vårddag. förekom bestämmelser (3 kap 4 § och 2 kap. 12 § AFL) om att skulle ta ut sådana avgifter genom avdrag från den försäk- rades sjukpenning eller pension. Dessa bestämmelser har till följd av ändrad administration av vårdavgifter upphävts och sjukvårdshuvudmännen svarar numera för avgiftsdebiteringen. I sammanhanget kan nämnas att personer som är föremål för tvångsisole- ring enligt smittsskyddslagen (1988:1472) skall enligt 37 § nämnda lag tvångsisoleras på sjukhus som drivs av ett landsting. En smittbärare har en- ligt 3 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare rätt till smittbärare- penning bl.a. om han eller hon på grund av beslut enligt smittskyddslagen måste avstå från förvärvsarbete. Bestämmelsen om begränsning av rätten till sjukpenning i 3 kap. 15 § AFL tillämpas också på smittbärarpenningen. 54 Olika former av institutionsvistelse.... Beträffande sådan psykiatrisk sjukhusvård som bereds med tvång gäller olika ekonomiska villkor för patienten beroende på vilken grund han eller hon intagits för vård. För den som bereds tvångsvård enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) gäller samma bestämmelser om vårdavgift och socialförsäkringsförmåner som vid somatisk sjukhusvård. Beträffande personer som vårdas med stöd av lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) förhåller det sig något annorlunda. En person som döms till LRV-vård i ett brottmål är berättigad till sjukpenning fr.o.m. den dagen domen vunnit laga kraft. Emellertid kan även intagna i kriminal- vårdsanstalt, häktade samt personer som är intagna på en enhet för rättspsy- kiatrisk undersökning eller ett särskilt ungdomshem överföras till LRV-vård. Därvid tillämpas dock de bestämmelser om socialförsäkringsförmåner som gäller för deras grundplacering. De har t.ex. inte rätt till sjukpenning. Inte heller är de skyldiga att betala vårdavgift. Vid en enkätundersökning som har gjorts av (SOU 1996:141) framkom att den helt övervägande delen av dem som dömts till LRV-vård hade sjukbidrag eller någon form av pension. Institutionsvistelser förekommer även inom ramen för den äldre omsorgslag- stiftningen för psykiskt utvecklingsstörda. ersattes om- sorgslag med en ny omsorgslag. Reformen innebar bl.a. att de specialsjukhus och vårdhem som avses omsorgslag skulle avvecklas. Som sär- skilda omsorger förekom enligt lagstiftning bl.a. boende i familje- hem eller elevhem för barn och ungdomar som behövde bo utanför föräldra- hemmet samt boende i gruppbostad för vuxna som inte kunde bo i egen bo- stad. Med gruppbostad avses den enskildes bostad och inte någon vårdin- rättning. Intill dess att specialsjukhusen och vårdhemmen hade avvecklats fick omsorg fortfarande tillhandahållas vid sådana institutioner. har omsorgslag ersatts av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I införandelagen till LSS före- skrivs att landstingen skall planera för en avveckling av specialsjukhusen och vårdhemmen. Avvecklingen av specialsjukhusen och vårdhemmen en- ligt omsorgslag har därefter åter aktualiserats. Avvecklingen skall vara klar respektive . Något specialsjukhus finns heller inte längre kvar. I förarbetena till avvecklingslagen (prop. 1996/97:156 s. 26) uttalade regeringen ett principiellt avståndstagande mot att det inrättades nya institu- tioner för personer med utvecklingsstörning. Det kunde dock finnas skäl att ta hänsyn till äldre personers vilja att inte behöva flytta från ett vårdhem. Olika former av institutionsvistelse.... Den fortsatta driften av en sådan institution kunde dock inte ske i form av vårdhem, eftersom dessa skulle avvecklas. Det blev enligt förarbetena då i stället fråga om särskilda boendeformer för äldre. Trots att det inte skall finnas några vårdhem fanns det emellertid kvar 17 vårdhem. På dessa bor sammanlagt 228 personer. Hu- vudmännen för 13 av dessa vårdhem har enligt angivit att vårdhemmen kommer att avvecklas . För fyra av dessa vård- hem saknas emellertid avvecklingsplaner. På dessa fyra vårdhem bodde sammanlagt 113 personer. 4.6Hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen Begreppet hem för vård eller boende infördes genom socialtjänstlagen (1980:620, SoL). Det är ett omfattande begrepp som täcker det mesta av den sociala institutionella vården. Stöd- och hjälpinsatser av behandlingskaraktär medför inte något kost- nadsansvar för den enskilde vårdtagaren. Däremot får en kommun enligt 34 § SoL ta ut ersättning för uppehället av den som på grund av missbruk av alkohol, narkotika eller därmed jämförbara medel får vård och behandling i ett hem för vård och boende eller familjehem. Ersättning får dock inte tas ut från en underårig. Ersättningen för uppehälle får enligt 42 a § SoF uppgå till högst per dag. En vistelse i ett hem för vård eller boende enligt SoL kan till skillnad från ett boende som är förenat med särskild service enligt LSS hänföras till en vistelse på institution. Den som har ett boende i familjehem eller bostad med särskild service enligt LSS vistas inte på institution utan i sådant fall är det fråga om en egen bostad. En frivillig vistelse i ett hem för vård eller boende som bekostas av kommunen sker med stöd av bestämmelserna i . Emellertid kan en vis- telse i ett hem för vård eller boende också vara förenad med tvång. Detta gäller missbrukare som intagits med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) eller ungdomar som intagits med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). En vistelse i ett hem för vård eller boende kan också utgöra en straffrättslig på- följd såsom vid sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § (1962:700, BrB). Tvångsvård enligt LVM samt verkställighet av sluten ung- domsvård sker endast på sådana hem för vård eller boende för vilka SiS är central förvaltningsmyndighet. 56 Olika former av institutionsvistelse.... LVM och LVU betalar hemkommunen kostnaderna för placeringen. Vid sluten ungdomsvård svarar staten för kostnaderna. I 24 § SoL anges att regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer skall meddela ytterligare föreskrifter om vård i hem för vård eller boende. Sådana bestämmelser fanns tidigare i socialtjänstförordningen (1981:750, SoF). Enligt 6 § SoF avsågs sålunda med hem för vård eller bo- ende ett hem inom , vilket drivs av staten, ett landsting eller en kommun och som tar emot enskilda för vård, behandling, omvårdnad eller tillsyn i förening med ett boende. Ett hem med motsvarande uppgifter och som har inrättats för vård under en begränsad del av dygnet, men som drivs av en enskild person eller sammanslutning, räknades enligt den tidigare be- stämmelser i 6 § SoF som ett hem för vård eller boende enligt 69 § SoL, om hemmet hade minst fem platser eller, om hemmet hade ett mindre antal plat- ser, verksamheten bedrevs yrkesmässigt och var av avgörande betydelse för hemmets tillkomst eller bestånd. Som hem för vård eller boende räknas inte särskilda boendeformer som rör service och omvårdnad eller bostäder med särskild service, vare sig de är sådana som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket SoL eller drivs av enskilda. för äldre människor faller över huvud taget inte in under begreppet hem för vård eller boende. Enligt 69 § SoL får ett bolag, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild inte utan tillstånd av bedriva verksamhet i form av hem för vård eller boende. Detta gäller även sådana boendeformer som avses i 20 § andra stycket eller 21 § första stycket SoL, hem för viss annan heldygnsvård samt hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet. har boendeformer och behandling inom utveck- lats och gjorts mer flexibla. Det kan därför uppkomma svårigheter att avgö- ra, om fråga är om vistelse i ett hem för vård eller boende eller om ett boen- de i en särskild form. Som exempel kan nämnas att det förekommer att missbrukare bor i en kommunägd lägenhet i kombination med olika grader av tillsyn, behandling eller särskilt anordnad verksamhet. SiS är enligt 1 § förordningen (1996:610) med instruktion för central förvaltningsmyndighet för sådana hem som avses i 12 § LVU samt 22 och 23 §§ LVM (LVM-hem). Gemensamt för dessa institutioner är att de tillhör kategorin hem för vård eller boende enligt SoL. Olika former av institutionsvistelse.... Tvångsvård på LVM-institution med stöd av LVM eller frivillig vård med stöd av SoL finansieras genom ett statsanslag och vårdavgift som betalas av den placerande kommunen. Vid placering enligt 34 § KvaL, dvs. placering av personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt, betalar Krimi- nalvårdsstyrelsen vårdavgiften till behandlingshemmet. på- börjades placering enligt 34 § KvaL , varav 424 stycken på behandlingshem och 100 i familjehem. I avsnitt 5.3 lämnas en mer utförlig redovisning av placering enligt 34 § KvaL. fanns det 15 LVM-institutioner med sammanlagt 343 platser. Genomsnittlig vistelsetid var . var den ge- nomsnittliga vistelsetiden och /96 var den . placerades 1 773 vuxna missbrukare på LVM-hemmen. I Årsrapport 97 från redovisas data för de klienter som var inskrivna vid någon av de 19 LVM-institutionerna . Totalt redovisas data för 1 144 personer. Uppgifterna bygger på journaldata. Dessutom intervjuades 797 av klienterna. Enligt rapporten framkom bl.a. följande. Av de inskrivna var under , 43 pro- cent 30 till samt . Den närmaste trettioda- garsperioden för inskrivningen hade egen bostad och annat boende, medan var bostadslösa. Med annat boende avsågs andrahandsboende, boende på institution och försökslägenhet. Av de in- skrivna bodde ensamma, medan var samlevande med partner/barn och med föräldrar/annan. Vad gäller försörjning och sysselsättning före inskriv- ningen hade lön eller A-kassa, sjukpenning, 36 pro- cent förtidspension eller sjukbidrag samt ålderspension. Vidare hade sin försörjning genom socialbidrag eller av anhörig, medan försörjde sig på annat sätt. 58 Olika former av institutionsvistelse.... Vården på särskilda ungdomshem med stöd av LVU eller SoL finansieras genom statsanslag och en vårdavgift som betalas av placerande kommun. I vårdavgiften ingår alla vård-, behandlings- och rehabiliteringsåt- gärder som hemmen är inrättade för att kunna ge. Arbetsplikt gäller inte, men det förekommer en form av fickpeng som institutionerna betalar ut. Verkställigheten av sluten ungdomsvård finansieras helt genom statsanslag. Ungdomar som får sluten ungdomsvård kan vistas på samma institutioner som ungdomar som vårdas med stöd av LVU. Platsantalet vid särskilda ungdomshemmen uppgick till 634. var den genomsnittliga beläggningen på de särskilda ung- domshemmen 532 inskrivna ungdomar per dag. påbörjades vård av 979 ungdomar. Genomsnittlig ålder för samtliga inskrivna var . Av de inskrivna ungdomarna var 13 personer och 169 personer . har utvecklingen gått mot en avinstitutionalisering. Som ett exempel kan nämnas avvecklingen av vårdhemmen enligt omsorgslagstift- ningen. Kommunen skall i stället tillhandahålla olika boendeformer för per- soner med särskilda behov. I dessa fall är det inte fråga om vistelse på någon institution utan den enskilde bor i en egen bostad. Med hänsyn till att dessa boendeformer kan ses som ett alternativ till vistelse på institution lämnar vi i det följande en kort redogörelse för dessa. Enligt 20 § andra stycket SoL skall en kommun inrätta särskilda boende- former för service och omvårdnad för äldre människor med behov av särskilt stöd. var kommunerna skyldiga att inrätta bostäder med gemensam service (). Denna skyldighet har genom den nämnda bestämmel- sen, som en följd av den s.k. ädelreformen, ersatts med en skyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad. Detta begrepp har en vidare innebörd än det tidigare begreppet . Till de särskilda boendeformerna för service och omvårdnad hör inte bara ålderdomshem och andra utan även gruppboende för äldre samt de sjukhem eller motsvarande som förts över till kommunerna. När det gäller boendeformerna för åldersdementa innebär ändringen att kommun övertagit det ansvar som tidigare huvudsakligen låg på sjukvårdshuvudmännen. Genom ädelreformen har social och medicinsk kompetens integrerats inom de särskilda boende- formerna. Varje kommun skall erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som bor i särskilda boendeformer. Olika former av institutionsvistelse.... Enligt 21 § tredje stycket Sol skall kommunen inrätta bostäder med sär- skild service för dem som till följd av fysiska, psykiska eller andra skäl mö- ter betydande svårigheter i livsföringen. Vanligtvis brukar man med uttryck- et särskilda boendeformer också mena boendeformer enligt 21 § tredje stycket SoL. Vidare skall en kommun enligt 21 § andra stycket SoL medver- ka till att människor med funktionshinder får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Social och medicinsk kompe- tens har, liksom inom de särskilda boendeformerna (för äldre), integrerats i bostäderna med särskild service. Personer som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har enligt 7 § LSS under vissa förutsättningar rätt till olika insatser i form av särskilt stöd och särskild service.