sou · GOB32 · 2001-01-01 00:00:00 — 2.upplåtelsen genom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten för upplåtelsen, eller 3.de avgifter som skall betalas för bostadsrätten är väsentligt högre än som angavs i förhandsavtalet och förhandstecknaren av denna an- ledning säger upp avtalet från den dag då han fick kännedom om den högre avgiften. Vissa undantag från dessa möjligheter till frånträde finns när för- handstecknaren innehar lägenheten med hyresrätt och vid ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. I 5 kap. 9 § BRL finns bestämmelser om rätt till ersättning när ett avtal upphör att gälla enligt 5 kap. 7 § BRL eller frånträds enligt 5 kap. 8 § BRL. Dessa bestämmelser gäller också när avtalet är ogiltigt eller när föreningen har tagit emot förskott i strid med bestämmelserna om detta. Som tidigare nämnts skall de beräknade avgifterna för bostadsrätten anges i förhandsavtalet, 5 kap. 3 § BRL. Dessa skall i sin tur grundas på en kalkyl över kostnaderna för projektet. Med andra ord är en kost- nadskalkyl en förutsättning för att förhandsavtalet skall vara giltigt. )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH 91 Kostnadskalkylen skall vara försedd med intyg från sådana intygs- givare som skall användas för ekonomiska planer. För innehållet i kostnadskalkylen redogörs i avsnitt 7.1.2. sty- relse skall hålla kostnadskalkylen och intyget tillgängliga för för- handstecknaren innan avtalet ingås, 5 kap. 3 § andra stycket BRL. En bostadsrättsförening har rätt att ta emot förskott under vissa närma- re angivna omständigheter. Förskott får tas emot endast av den som har tecknat ett förhandsavtal, 5 kap. 2 § BRL. Vidare krävs att länsstyrel- sen har gett föreningen tillstånd att ta emot förskott. Ett förskott får avse ett belopp som motsvarar högst den beräknade insatsen för bo- stadsrätten. Förskott för eventuella upplåtelseavgifter får alltså inte tas ut. I 5 kap. 5 § BRL finns bestämmelser om när skall ge tillstånd till en förening att ta emot förskott. Det skall finnas en kost- nadskalkyl som har granskats av behöriga intygsgivare. Vidare skall föreningen ha ställt betr yggande säkerhet hos för återbe- talning av förskott till förhandstecknarna. Mottagande av förskott i strid med bestämmelserna i 5 kap. 2 § BRL är kriminaliserad. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör detta döms till böter, 10 kap. 3 § 3 BRL. infördes lagen om kontroll av upplåtelse och överlåtelse av bostadsrätt m.m. Lagen innebar bl.a. att den ekonomiska planen fick tas emot av bara om den hade godkänts av hyresnämnden. Denna regel kom att i väsentlig grad modifiera systemet för upplåtelse av bostadsrätt (prop. 1971:12 s. 76). För nämndens granskning ansågs det nämligen inte vara tillräckligt att planen utgjorde en kalkyl. Planen skulle i stället göras upp på grundval av de verkliga kostnaderna för anskaffande av föreningens hus. Detta ledde till att planen i regel inte kunde ges in till förrän långt efter det att lägenheterna hade tagits i anspråk. Därmed fördröjdes också bostadsrättsupplåtel- serna och föreningarnas möjligheter att ta upp grundavgifter. För att undanröja bl.a. dessa problem infördes bestämmelser i den nämnda 92 )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH kontrollagen om rätt för bostadsrättsförening, som var belägen på en som det hette hyresreglerad ort, att ta upp förskott. Kontrollagen upphörde att gälla . Då fanns inte längre något hinder för föreningarna att upprätta den ekonomiska pla- nen i form av en kalkyl. Bostadsrätt kunde åter upplåtas på ett tidigt stadium. Genom lagen (1968:702) om förskott vid upplåtelse av bo- stadsrätt m.m. behölls möjligheterna att ingå förhandsavtal och uppbära förskott. I samband med lagstiftningsärende hade kritik riktats mot att planerna inte kunnat göras upp förrän på ett så sent stadium att de bli- vande bostadsrättshavarna som förhandstecknare då ofta hade varit bundna vid föreningarna. Giltigheten av uppgifterna i planen ansågs mycket kortvarig. Å andra sidan hade påpekats att utformningen av planerna hade varit sådan att dessa för bostadsrättshavarna framstått som definitiva, t.ex. att årsavgifterna inte kunde ändras utan att en ny ekonomisk plan upprättades. Genom BRL förbjöds förhandsavtal beträffande ER VWDGVOlJHQKHWHU Enligt 9 § BRL var det tillåtet att träffa för- handsavtal endast beträffande lokaler som skulle upplåtas med bostads- rätt. Genom BRL tilläts förhandsavtal beträffande bostadslägen- heter igen. Motiveringen till att införa förhandsavtal var i korthet föl- jande (prop. 1990/91:92 s. 85 f.). Det hade blivit vanligt att bostads- rättshavaren önskade sätta en personlig prägel på den bostadsrätt som denne skulle förvärva, t.ex. genom tillval. B yggtekniken gjorde det möjligt att fånga upp dessa önskemål före inflyttningen. Sär- skilda avtal om tillval träffades. Med hänsyn till förbudet om för- handsavtal var rättsverkningarna av sådana avtal osäkra. Även vid om- bildning föreföll det inte vara ovanligt med avtal som kunde stå i strid med förbudet, genom förskott, teckningslistor och s.k. reservationsav- tal. Den som vill förvärva en bostadsrätt borde därför, enligt departe- menteschefen, kunna knytas till en bostadsrättslägenhet redan innan en upplåtelse av bostadsrätten var möjlig. )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH 93 Departementschefen påpekade att systemet med förhandsavtal bör medverka till att de ekonomiska planerna registreras på ett sent stadium (prop. s. 78). 9nU EHG|PQLQJ Systemet med I|UKDQGVDYWDO bör behållas. Några ändringar beträffande WLGSXQNWHQ för upprättande av ekonomisk plan bör inte göras. Enligt våra direktiv skall vi utvärdera reglerna om förhandsavtal och ta ställning till om de nuvarande reglerna om kostnadskalkyler tillgodoser det behov av information som den blivande bostadsrättshavaren har i samband med förhandsavtal. I direktiven anges som skäl till detta upp- drag att förhandsavtalen har minskat de ekonomiska planernas betydel- ser och i stället satt kostnadskalkylerna i fokus och att den in- förda möjligheten till förhandsavtal har inneburit att bostadsrätter har kommit att marknadsföras på ett tidigare stadium än vad som förut varit fallet. Detta hänger på flera sätt samman med den i våra direktiv upp- märksammade frågan om tidpunkten för upprättande av ekonomisk plan. Vi skall enligt direktiven överväga om den prövning av hållbar- heten i ett bostadsrättsprojekt som sker genom den ekonomiska planen bör förskjutas till en WLGLJDUH tidpunkt. er samman behandlar vi dem i det följande gemensamt. Vilka erfarenheter finns beträffande förhandsavtal och kostnadskalky- ler? Först kan konstateras att det som skedde var att en möjlig- het att träffa förhandsavtal beträffande ERVWDGVOlJHQKHWHU återinfördes. Vad gäller ORNDOHU hade inte heller funnits något förbud. Bestämmelserna trädde i kraft . Vår undersökning av förvaltarberättelserna (se avsnitt 3.1) tyder på att den absoluta majori- teten av de föreningar som har gått i konkurs hade tillkommit innan bestämmelserna om förhandsavtal infördes. 94 )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH föreningar vars förvaltarberättelser vi har granskat var sex bildade , en och en . Resten bildades tidigare. Det är inte sannolikt att någon av föreningar- na som tillkom hade någon möjlighet att tillämpa syste- met som infördes . Starka skäl talar alltså för att det i stället rör sig om högst av föreningarna som över huvud taget har haft möjlighet att tillämpa systemet med förhandsavtal beträf- fande bostadslägenheter, vilket de flesta lägenheterna i sin tur var. Enligt vår mening kan man ifrågasätta om införandet av systemet med förhandsavtal har inneburit att bostadsrätterna har kommit att marknadsföras . Bakgrunden till att för- handsavtal tilläts var att det tidigare var vanligt med tillval och att detta behövde ordnas . I propositionen konstaterades vidare att det där- för var vanligt med olika typer av avtal där man försökte binda upp spekulanter och att rättsverkningarna av dessa var osäkra (prop. 1990/91:92 s. 84 f.). Frågan är om den verkliga skillnaden inte är endast den att lagstifta- ren har tillhandahållit en möjlighet att inom ramen för BRL binda en spekulant tidigare. I praktiken torde däremot skillnaderna inte vara sär- skilt stora. Vad vi därvid tänker särskilt på är att, även om det är tvek- samt om försök att på annat sätt binda spekulanter var eller är rättsligt bindande, erfarenheterna inom utredningen är att människor i inte obetydlig omfattning har trott att de var bundna. Men regelsystemet medför att förfarandet med förhandsavtal kringgärdas av ett regelverk som är tänkt som ett skydd och att det enligt rättsordningen står klart att den som skrivit på ett sådant avtal enligt huvudregeln är bunden av detta. Det bör framhållas att vi inte har nåtts av negativa erfarenheter av förhandsavtal. Ingen av de aktörer vi sammanträffat med eller som in- gått i utredningen har redogjort för något sådant. Enligt dem är det dock så att förhandsavtal fortfarande inte används genomgående. Den samlade bilden tyder på att det är åtminstone lika vanligt att för- handsavtal inte används. Frågan kan då ställas om det faktum att bok- ningslistor o.d. används innebär att brister finns beträffande regleringen om förhandsavtal. Regleringen av förhandsavtal är emellertid upplagd så att för- handsavtal är det enda sättet för en bostadsrättsförening att på förhand binda en bostadsrättshavare. Vissa förutsättningar skall vara uppfyllda, bl.a. skall kostnadskalkyl ha upprättats och granskats av intygsgivare. Förhandsavtal som inte uppfyller de uppställda förutsättningarna är ogiltiga. Vi kan inte se att man kan komma längre lagstiftningsvägen. I synnerhet gäller detta då vi, sedan förhandsavtalen återinfördes, inte känner till något fall där domstol har ansett spekulanter gentemot bo- )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH 95 stadsrättsföreningar på något sätt bundna av något alternativ till för- handsavtal. I sammanhanget bör nämnas att det är mycket vanligt att för- handsavtal villkoras av att tillräckligt många tecknar förhandsavtal. En vanlig gräns är en teckningsgrad om . Bland praktiker anses det osäkert om detta förfarande är tillåtet. I förarbetena anges att all- männa avtalsrättsliga grundsatser måste anses gälla i fråga om giltig- heten av förhandsavtal (prop. 1990/91:92 s. 91). Vidare tilläggs att även de bestämmelser om rättshandlingars ogiltighet, som finns i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, kan bli tillämpliga på ett förhandsavtal. Vår bedömning är att ett sådant villkor som det aktuella, enligt allmänna avtalsrättsliga grundsatser, gäller för förhandsavtal på samma sätt som för avtal i all- mänhet. Vi anser inte heller att den typen av villkor är olämpliga. Om till- räckligt många inte är beredda att teckna förhandsavtal, talar mycket för att en felbedömning har gjorts beträffande efterfrågan. Regelmäs- sigt får det därmed betraktas som en fördel att projektet stoppas eller på något sätt anpassas till de marknadsmässiga förutsättningarna. Att fö- reningen i ett sådant läge skulle vara tvingad att fullfölja projektet i sin ursprungliga form kan, enligt vår mening, inte innebära några fördelar för någon av de inblandade. Ett tungt skäl för att regleringen om förhandsavtal infördes var i korthet behovet av att på ett tidigt stadium kunna fånga upp olika öns- kemål när det gäller tillval o.d. (prop. 1990/91:92 s. 84). Detta behov finns fortfarande . Som framgått av det tidigare sagda har man från flera håll också tryckt på behovet av att ha en klar uppfattning om efterfrågan. Flera aktörer har menat att man inte sätter igång med något byggarbete innan man försäkrat sig om en tillräcklig efterfrågan. Det finns således fortfarande legitima skäl för att binda spekulanter på förhand. Enligt vår mening är det då en fördel att lagstiftaren erbjuder en form för detta. Rättsverkningarna av sådana avtal blir därmed för- hållandevis klara. En minst lika viktig följd är att det med ett sådant system är möjligt att i författning ange förutsättningarna för att sådana avtal skall vara giltiga, vilket ju också har skett. En förutsättning för detta resonemangs giltighet är att man bedömer att den blivande bostadsrättshavaren erbjuds ett tillräckligt gott skydd redan på detta tidiga stadium på det sättet att denne endast skall kunna knytas till ekonomiskt hållbara projekt. Detta leder in på frågan om hur kostnadskalkylerna förhåller sig till de ekonomiska planerna och när den ekonomiska planen bör upprättas. 96 )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH 6.3.3Aspekter på tidpunkten för upprättande av ekonomisk plan När det gäller tidpunkten för upprättande av den ekonomiska planen är det ofrånkomligen så att olika argument kan anföras, vilka drar åt rakt motsatta håll. Det finns å ena sidan ett intresse av att bedömningen görs . När ett hus är färdigbyggt har stora investeringar gjorts. Givetvis måste då huset utnyttjas på ett eller annat sätt. Beslutet att underkänna ett bostadsrättsprojekt så sent är tungt. Å andra sidan är möjligheterna att slå fast den slutliga kostnaden mindre ju tidigare bedömningen av projektet görs. Bestämmelsernas historik åskådliggör på ett bra sätt de olika intressen som bryts mot varandra. Ändringarna föranleddes av att man ansåg att den ekonomiska planen inte borde vara endast en kalkyl. Förbudet mot för- handsavtal motiverades med att det inte förelåg något avgörande hinder mot att låta de bostadssökande bli medlemmar i bostadsrättsför- eningen och förvärva bostadsrätt redan när de binder sig för en lägenhet i föreningens hus (prop. 1971:12 s. 81). Denna slutsats b yggde i sin tur på ett utförligt resonemang om för- och nackdelar med förskott och för- handsavtal. Nackdelarna kan sammanfattas med att man ansåg att de bo- stadssökande tidigt band sig och betalade utan att få något inflytande. Fördelarna handlade mycket om att föreningsbildarna hade kvar sitt in- flytande fram till dess att föreningens hus hade färdigställts. Detta ansågs emellertid kunna uppnås genom bestämmelser i stadgarna om hur styrel- seledamöter skall utses. Tanken var alltså att upplåtelsen av bostadsrätten skulle kunna ske tidigt och detta förutsatte att den ekonomiska planen var registrerad. Med andra ord innebar systemet att man ofta behövde upprätta planen ganska . En huvudtanke med detta var att man ansåg att det tidiga- re systemet med förhandsavtal innebar att de boende saknade inflytan- de i föreningen , vilket den nya regleringen skulle råda bot på. När förhandsavtalen återinfördes genom BRL framhöll de- partemenschefen att det borde kunna medverka till att planerna regist- rerades på ett senare stadium än tidigare, vilket i sin tur borde leda till dels att planerna blir säkrare, dels att behovet av att upprätta ny eko- nomisk plan minskar (prop. 1990/91:92 s. 78). Ett av bostads- rättsutredning diskuterat alternativ till förhandsavtal som innebar att den ekonomiska planen skulle kunna upprättas på ett ännu tidigare sta- dium än enligt då gällande rätt kommenterade departementschefen ock- så. Han menade att det skulle innebära att man generellt sett urholkade de ekonomiska planernas kvalitet och att detta skulle bli till förfång för )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH 97 den grupp bostadssökande som inte vill eller har behov av att binda sig för en bostadsrätt på ett tidigt stadium (prop. s. 85). Det sagda innebär alltså i korthet att om planerna upprättas tidigt blir de osäkra och behovet att upprätta nya planer kan bli större. Om de upprättas sent är det å andra sidan svårt att stoppa projektet och – om vi bortser från system med förhandsavtal – svårt att binda bostadssökande på ett tidigt stadium. I sammanhanget bör framhållas att det enligt gäl- lande rätt finns ett spelrum för föreningen. Det är inte så att en alldeles speciell tidpunkt finns då föreningen skall upprätta den ekonomiska planen, se avsnitt 6.1.1. Systemet mot ekonomiskt ohållbara bostadsprojekt är, som vi utvecklat i avsnitt 5.3.1, ytterst till för att skydda personer som är intresserade av att förvärva en bostadsrätt genom upplåtelse. I korthet innebär dagens system, när förhandsavtal används, att det skall finnas en form av pre- liminär, kortfattad ekonomisk plan – kostnadskalkyl – när förhandsav- talet ingås. Inför upplåtelsen av bostadsrätten skall en ekonomisk plan finnas. är i princip bindande för bostadsrättshavaren. Ett i detta sammanhang viktigt undantag är dock att bostadsrättshava- ren har rätt att frånträda avtalet, om avgifterna som denne skall betala för bostadsrätten är väsentligt högre än vad som angavs i förhandsav- talet. Enligt vår uppfattning bör man inte ändra på dessa ramar. Ett antal andra alternativ har, som framgått av redogörelsen för historiken, prö- vats eller diskuterats. Vi anser inte att något av dessa alternativ ger ett bättre skydd och kan inte heller se något annat, bättre alternativ. Enligt vår uppfattning är det en fördel att den slutliga upplåtelsen sker sent och att en bedömning av projektets hållbarhet har gjorts i anslutning till detta. Lagstiftningen erbjuder sedan en form för att binda spekulanter på ett tidigare stadium, men denna bundenhet är villkorad av att avgif- terna inte i betydande omfattning ändras. Om så sker, är spekulanten inte längre bunden. En mycket viktig del när man diskuterar ramarna för systemet är gi- vetvis den prövning av någon oberoende person eller instans som skall göras. görs denna prövning av två intygsgivare, både vad gäller ekonomiska planer och kostnadskalkyler. Det är vid denna prövning som bedömningen görs om projektet är hållbart. Vi anser därför att denna del av systemet skall finnas kvar och att det är viktigt att så långt möjligt säkerställa att denna prövning görs av personer som är sakkun- 98 )|UKDQGVDYWDO RFK WLGSXQNWHQ I|U XSSUlWWDQGH niga på området och som kan anses vara opartiska. Vi återkommer till dessa frågor i kapitel 8. Sammanfattningsvis anser vi alltså att det inte finns skäl att ta bort systemet med förhandsavtal eller att ändra bestämmelserna om vid vil- ken tidpunkt ekonomisk plan skall upprättas. Det är däremot av flera skäl viktigt att kostnadskalkylen är så rättvisan- de som möjligt. Ofta torde det tunga beslutet för en bostadssökande vara beslutet att skriva under ett förhandsavtal. Därför är det viktigt att kostnadsbilden m.m. är så rättvisande som möjligt redan då och att, om t.ex. ekonomiska prognoser och känslighetsanalyser skall lämnas i den ekonomiska planen, sådana uppgifter finns även i kostnadkalkylen. Det är inte heller alltid helt lätt för spekulanten att dra sig ur även om kost- naderna avviker. Denne skall känna till sina rättigheter. En annan fråga som kan vara svårbedömd är om avvikelsen är tillräckligt väsentlig. Det är vidare på flera olika sätt olyckligt om hela projektet faller samman i slutändan. Det är viktigt att den bedömning som skall göras av någon utomstående – intygsgivare – blir så riktig som möjligt. Detta förutsätter ett bra underlag. Av vikt är därvid givetvis kost- nadskalkylens innehåll. Frågan om några ändringar bör göras i detta hänseende jämfört med gällande rätt tar vi upp i nästa kapitel. Där överväger vi innehållet i ekonomiska planer och kostnadskalkyler. ,QQHKnOOHW L GHQ HNRQRPLVND SODQHQ P P 99 7Innehållet i den ekonomiska planen m.m. I BRL anges beträffande den ekonomiska planens innehåll att den skall innehålla de upplysningar som är av betydelse för bedömning av före- ningens verksamhet, 3 kap. 1 § BRL. Vidare skall det framgå om förut- sättningarna för registrering enligt 1 kap. 5 § BRL är uppfyllda. I sist- nämnda paragraf ställs upp två förutsättningar utöver upprättad och registrerad ekonomisk plan. För det första krävs att det i föreningens hus kommer att finnas minst tre lägenheter avsedda att upplåtas med bostadsrätt. Det andra kravet gäller när föreningen har fler än ett hus. Då skall husen ligga så nära varandra att en ändamålsenlig samverkan kan ske mellan bostadsrättshavarna. Närmare bestämmelser om den ekonomiska planens innehåll finns i bostadsrättsförordningen (1991:630) (BRF). Beträffande innehållet anges följande. 1 § En ekonomisk plan för en bostadsrättsförening enligt 3 kap. bostads- rättslagen (1991:614) skall innehålla följande uppgifter. Om uppgiften är preliminär skall detta anges. 1.Bostadsrättsföreningens firma och organisationsnummer. 2.Beskrivning av fastigheten. 3.Tidpunkt för upplåtelse och inflyttning. 4.Kostnad för föreningens fastighet. 5.Kostnader för nödvändigt underhåll och nödvändig tillbyggnad, om- byggnad eller andra nödvändiga ändringsarbeten. 6.Kostnader för andra åtgärder som har betydelse för föreningens verksamhet. 7.Uppgifter om finansieringen av kostnader enligt 4-6 (finansieringsplan). 8.Föreningens löpande kostnader och intäkter. 9.Driftskostnader som bostadsrättshavarna skall svara för och som inte ingår i årsavgiften. 100 ,QQHKnOOHW L GHQ HNRQRPLVND SODQHQ P P 2 § Beskrivningen av fastigheten enligt 1 § 2 skall innehålla följande uppgifter. 1.Fastighetens beteckning och areal. Om marken innehas med tomträtt eller annan nyttjanderätt skall detta anges. 2.Byggnadernas antal och användningssätt med kortfattad byggnads- beskrivning. 3.Om föreningen har fler än ett hus, en beskrivning av husens place- ring i förhållande till varandra. 4.Lägenheternas antal, upplåtelseform, användningssätt, storlek och kortfattad lägenhetsbeskrivning. 5.Gemensamma anordningar, kända servitut och skyldighet att ingå i gemensamhetsanläggning. 6.Underhållsbehov och planerad tillbyggnad, ombyggnad eller annan ändring av föreningens hus. 3 § I finansieringsplanen enligt 1 § 7 skall anges 1.lånebelopp och lånevillkor, 3.insatser och upplåtelseavgifter samt deras fördelning i stort på de olika bostadsrätterna och 4 § För löpande kostnader och intäkter enligt 1 § 8 skall anges 1.kostnader uppdelade på kapitalkostnader , driftskostnader, avsättning för underhåll samt övriga kostnader, 2.intäkter uppdelade på årsavgifter och övriga intäkter samt 3.årsavgifternas fördelning på de olika bostadsrätterna i enlighet med de grunder som anges i stadgarna. En förenklad ekonomisk plan enligt lagen (1991:615) om omregistre- ring av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar skall inne- hålla följande. 1.Bostadsföreningens firma och organisationsnummer samt bostads- rättsföreningens firma. 2.Bostadsföreningens behållna tillgångar. 4.Överskott utöver insatserna. Enligt 7 § BRF skall lämna allmänna råd om ekonomiska planer. Sådana råd finns i de av utarbetade allmänna råden Ekonomiska planer för bostadsrättsföreningar (1995:6). ,QQHKnOOHW L GHQ HNRQRPLVND SODQHQ P P 101 I 8 § BRF finns närmare bestämmelser om kostnadskalkylens innehåll. Den skall innehålla uppgift om bostadsrättsföreningens firma och orga- nisationsnummer samt, i den omfattning som behövs för att beräkna avgifterna, de övriga uppgifter som följer av 1 § BRF. De sistnämnda uppgifterna är alltså sådana som skall ingå i den ekonomiska planen. I allmänna råd Ekonomiska planer för bostadsrättsföreningar (1995:6) ges ytterligare anvisningar för hur kostnadskalkyler bör ut- formas och exempel på detta. I 12 § BRL angavs beträffande den ekonomiska planens inne- håll att den skulle hänföra sig till samtliga hus och innehålla upplys- ning i alla de avseenden vilka äro av betydelse för bedömandet av fö- reningens verksamhet. Vidare angavs att uppgift skulle finnas om de ekonomiska förpliktelser som kunna komma att åligga envar bostads- rättshavare. Slutligen skulle varje lägenhets andelsvärde anges. Enligt departementschefen kunde i lagtexten anges endast vissa hu- vudpunkter (prop. 1930:65 s. 38). En alltför detaljerad uppräkning kunde enligt honom, i stället för att ge större effektivitet åt stadgandet, tvärtom förringa dess verkan. Uttömmande bestämmelser borde enligt honom i stället meddelas i administrativ ordning. Genom BRL inskränktes syftena med den ekonomiska pla- nen, se avsnitt 5.2.2.