sou · GOB373 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredning om en rymdhögskola i (U 1999:10) Bakgrund och vision ... Redovisning av befintlig verksamhet i . 4 Profilerad och forskningsanknuten grundutbildning . Rekrytering och efterfrågan ... 5 Förstärkt forskning och forskarutbildning .. Campus för utbildning och forskning .. Ett samlokaliserat Campus ... Huvudförslag: Ett samlat Campus .. Andrahandsförslag: Campus i centrum, IRF kvar Samverkan med det omgivande samhället . Förordning med instruktion för .. Vi har fått i uppdrag att utreda hur en rymdhögskola i kan etableras. Uppdraget skall ses som ett led i statsmakternas strävan att mildra konsekvenserna av nedläggningen av , I22. Vi har arbetat januari –juni och haft omfattande kontakter med intressen- terna i en högskoleverksamhet i Satsningen på en rymdhögskola skall utgå från den forskning och utbildning som redan finns i , främst representerat av (), () samt de utbildningar inom rymdteknik med angrän- sande områden samt inom geografiska informationssystem som idags bedrivs av () och (UmU). Vi ger i kapitel 3 en ingående presentation av denna befintliga verksamhet och av ett antal andra verksamheter i av betydelse för högskoleutbildning och forskning. Vi kon- staterar bland annat att det i finns en osedvanligt god potential till att åstadkomma en grundutbildning kännetecknad av mycket god forskningsanknytning och att detta bör tjäna som riktmärke för att utveckla en grundutbildning profilerad mot de aktuella forskningsinriktningarna. En sådan profilerad grundutbildning bedömer vi har goda chanser att rekrytera studenter från hela landet och också internationellt. Vi föreslår att utbildningen ges en inriktning dels mot regelbundet återkommande ut- bildningar/program med nationell studentrekrytering, dels mot mera oregelbundet återk- ommande utbildningar. De senare kan antingen vara utbildningar för närsamhällets behov eller påbyggnadsutbildningar (mastersutbildningar) med riks- och t o m internationell rekrytering inom de forskningsområden som finns representerade i . ·Distansutbildning skall användas. ·En utbyggnad föreslås från nuvarande och planerade ca 300 till 450 helårsstu- denter. ·En visionsgruppföreslås få i uppgift att föreslå utbildningar som kan stärka den framtida samhällsutvecklingen i . ·Utbildningen föreslås organiserad inom en Rymd- och miljöhögskola, RMH, i som knyts till och till För att upprätthålla en grundutbildning med god forskningsanknytning måste forsknin- gen och forskarutbildningen i ges ett gott och ökat stöd. För att uppnå optimal samverkan mellan grundutbildning och forskning inom rymdfysikområdet, som forskningens självständighet och utvecklingsmöjligheter bibehålls, föreslår vi att nuvarande får samma status som en nationell forskningsanläggning och knyts till det nya . Vi föreslår , alternativt uni- versitet, som värduniversitet för IRF. De nuvarande IRF-avdelningarna vid andra univer- sitet föreslår vi skall knytas organisatoriskt till respektive hemmauniversitet. I vårt uppdrag ingår inte att ge förslag till hur den nuvarande verksamheten inom MRI skall behandlas. Vi utgår dock i våra förslag från att denna säkras i betydande omfattning och ges en mera permanent organisatorisk anknytning. forskningsprogrammet organisatoriskt tillhöra IRF. Klimatforskningsprogrammet och det samhällsgeografiska programmet SMC med eventuella tillkommande forskningsprogram inom klimat- och samhällsforskning föreslås bli sammanförda i ett centrum med arbetsnamnet och samhällsforskning, CKS. Detta centrum föreslås organiseras som en särskild inrättning med nationellt ansvar, CKS, vid men självfallet ha sin huvudverksamhet som förlagd till . Vi föreslår att, i anslutning till forskningen inom IRF och CKS, en nationell forskarskola i rymd- och miljöforskning inrättas med säte i . All högskoleverksamhet i föreslås samlad i Campus bildat av RMH, IRF och CKS. RMHs huvudansvar är grundutbildningen och samordningen av de administra- tiva högskolefunktionerna i . RMH styrs av styrelse och rektor och via särskilda utbildningsuppdrag till LTU och UmU LTU och UmU ges ett uppdrag att redovisa ett förslag till gemensamma adminis- trativa regelsystem för Rymd- och miljöhögskolan. Vad gäller lokaliseringen av de olika verksamheterna är vårt huvudförslag att Campus också lokalmässigt blir en enhet genom samlokalisering av den grundläg- gande högskoleutbildningen i med forskningen vid IRF och CKS; undantag görs naturligt för verksamheter i och Tarfala. Lokaliseringen föreslås till cen- tralort, antingen till Parkskolan (med ev tillbyggnader) eller till I22-området. Detta för- slag förutsätter bland annat att frågor kring disposition av IRFs nuvarande lokaler kan lösas. Vårt andrahandsförslag, som också är det som måste gälla på kortare sikt, ger Campus en delad lokalisering. Den grundläggande högskoleutbildningen, inklu- sive en administrativ enhet, och CKS, igen exklusive Abisko- och Tarfala-verksam- heterna, samlokaliseras till antingen Parkskolan eller I22-området. I detta alternativ blir IRF kvar i sina nuvarande lokaler som också utnyttjas för rymdutbildningens laborativa behov. Högskoleverksamheten i har potential att bli en resurs för det omgivande sam- hället, men detta fordrar också stöd från näringsliv och kommun. För att utveckla sam- spelet med näringslivet föreslår vi att det till RMH knyts en enhet för näringslivssam- verkan. Även andra former för samverkan med det omgivande samhället, t ex olika for- mer av forskningsinformation, bör utvecklas. Vad gäller de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag så medför en utökning från nu- varande och planerade ca 300 till 450 helårsstudenter en ökning av anslaget för grundläg- gande utbildning med /år och för studiemedel med ca /år. Som vi närmare motiverar i kapitel 9 kräver högskoleutbildningen i ett tillskott därutöver som beräknas till ca /år i vårt huvudlokaliseringsförslag och till ca /år i andra- handsförslaget. Vi beräknar också att medel måste tillskjutas för att täcka initialkostnader i samband med utbyggnaden av grundutbildningen . Dessa medel uppgår till 15, 10 respektive /år i huvudförslaget och till 14, 9 respektive /år i andrahandsförslaget. För investeringsmedel för forskning/forskarutbildning beräknar vi behovet till ca i huvudförslaget och till i andrahandsförslaget. Den föreslagna organisationen bör träda i kraft från . Om våra förslag accepteras återstår ett omfattande arbete med att genomföra dem. Regeringen beslutade vid sammanträde om direktiv för utrednin- gen Rymdhögskola i (Dir 1999:101, bilaga 1). En särskild utredare utsågs. Enligt direktiven innebär uppdraget att utreda hur en rymdhögskola i kan etable- ras samt hur den skall relateras till berörd verksamhet, framför allt i . Utredaren skall bl a ge förslag till organisation, samarbetsformer och nya utbildningar för en sådan högskola. Flera skäl framfördes som motiv för utredningen. På grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten finns särskilda omställningsproblem i . Insatser behövs för att bygga upp ny verksamhet. Den i befintliga forskningen och utbildningen inom områdena rymd och miljö kan därvid ses som underlag för en satsning på en rymdhögskola i . Sammantaget finns ca 550 personer verksamma i inom detta område. (), (), rymdfysikinstitutionen vid , civilingenjörsutbildning i rymdteknik) och ingenjörsutbildning i geografiska informationssystem och geografisk informationstek- nik) vid samt Rymdbolaget har verksamhet i inom rymd- och miljöområdet. I direktiven angavs att den särskilde utredaren skall redovisa -omfattning och inriktning av den befintliga rymdverksamheten i i fråga om utbildning och forskning, inklusive en ekonomisk redogörelse, -rådande och framtida studentefterfrågan på olika utbildningsalternativ -behovet av utbildade inom aktuella utbildningar -vilka liknande verksamheter som finns och ge en kortfattad beskrivning av dessa. Utredaren skall också lämna förslag i fråga om -övergripande mål och verksamhetsformer för högskolan -mål för utbildning och forskning -vilka utbildningar som kan ges -organisation och uppbyggnad -ekonomi och finansiering, bl a avseende möjligheten till EU-bidrag Beträffande organisationen skall basen för den nya högskolan utgöras av . En organisationsform som möjliggör en fortsatt samverkan med tek- niska universitet och samt andra lärosäten i förutsätts. Utre- daren skall lämna alternativa förslag till organisationsformer och redovisa för- och nack- delar med dessa. Förslag skall lämnas till planering av lokaler med utgångspunkt i befintlig verksamhet. En analys skall göras av de olika resursbehov som uppstår beroende på vilken omfattning, inriktning och organisation som väljs. Nuvarande verksamheters ekonomiska ramar skall var utgångspunkt för förslagen. Förslag om utökat resursbehov skall åtföljas av förslag om finansiering. Studiestödskostnaden skall beaktas. Budget och investeringsplan för en fyraårsperiod skall redovisas. Möjligheter till EU- finansiering skall därvid beaktas. Vid genomförandet av uppdraget skall utredaren samverka med , , samt , samverka med berörda myndigheter, kommuner och organisationer samt iaktta vad som föreskrivs i högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordnin- gen (1993:1153) om redovisning av studier mm vid universitet och högskolor samt de lagar och förordningar i övrigt som gäller myndigheter under regeringen. För att inhämta underlag och synpunkter från berörda har studiebesök gjorts av utredare och sekreterare i , och . Diskussioner har förts med myndighetsans- variga, forskare, lärare och studenter men också med företrädare för kommuner och näringsliv. Vi har sammanträffat med företrädare för Rymdbolaget och Rymdstyrelsen, med flera sakkunniga inom rymd- och miljöforskningsområdet, samt dessutom fört diskussioner med ett antal myndighetspersoner. För att få ett utländskt jämförelseobjekt har ett studiebesök avlagts vid i , . Sedan vi utformat den preliminära strukturen i vårt förslag har berörda givits tillfälle att lämna synpunkter vid ett antal sammanträffanden. Intressentkontakterna redovisas i bilaga 2. 1.3 Disposition av rapporten Kapitel 2 diskuterar bakgrund till och vision för den satsning på högskoleutbildning som föreslås för . Kapitel 3 innehåller en genomgång av den forskning och utbildning som bedrivs i med anknytning till områdena rymd och miljö. Även andra verksamheter som skulle kunna utgöra en bas- eller stödverksamhet till grundläggande högskoleut- bildning i redovisas. Kapitel 4 diskuterar förutsättningarna för att bedriva utbildning i . Rekrytering och efterfrågan belyses liksom examensrätt och dimensionering av grundutbildningen. Möjlig profilering och forskningsanknytningen av utbildningen analyseras. I kapitel 5 tas frågan om forskning och forskarutbildning upp. De organisatoriska frågorna kring utbildning och forskning diskuteras i kapitel 6 liksom ansvaret för grundutbildningen medan lokaliseringen för en ny enhet analyseras i kapitel 7. Samverkan med det omgivande samhället berörs i kapitel 8. Slutligen ges de ekonomiska konsekvenserna i kapitel 9 och genomförandet belyses i kapitel 10. I bilagor återfinns regeringens direktiv, gällande förordningar för IRF och MRI samt vissa ekonomiska redovisningar för IRF och MRI. kommun utmärks av två profiler som i flera avseenden delvis är varandras kontraster, nämligen gruvan och rymdforskningen. Gruvans sekelgamla historia, dess avgörande betydelse för sysselsättningen och de senare årens ra- tionaliseringar med åtföljande personalminskningar skall jämföras med den expansion i sysselsättning som den rymdforskningen givit upphov till. sysselsattes ca 5 500 personer i gruvan mot ca 1 800 . En liknande ut- veckling har kunnat märkas inom den verkstadsindustri som är beroende av gruvan. Inom rymdforskning och därtill angränsande verksamheter har däremot sysselsättningen från starten växt till att vara över 550. Dn sammantagna effekten har ändå blivit att befolkningen i minskat med ca 2000 personer och från ca 35 000 invånare när kommunen var som störst till under 25 000 . När nu drabbas av nedläggningen av , I22, och därmed mister ytterligare ca 200 sysselsättningstillfällen, kan utbildning och forskning ses som en möjlighet att skapa utveckling och framtidstro. Den framstående rymd- och mil- jöforskning i , de unika geografiska och klimatologiska förutsättningarna och det påtagliga internationella intresse som finns för rymd- och miljöforskning i utgör en utomordenlig bas för en förstärkt utbildnings- och forskningsverksamhet. I en väx- elverkan mellan samhälle och utbildning och forskning finns därtill stora möjligheter för företagsutveckling. är i flera avseende unikt. Årstidernas växlingar är markanta. Där finns en tätort med en förhållandevis väl utvecklad infrastruktur mitt i en storslagen natur som inbjuder till friluftsaktiviteter av många olika slag. Där finns ett uppskattat kulturliv med möjlighet för invånarna att själva aktivt deltaga. Kommunikationerna, framför allt tåg och flyg, är relativt väl utvecklade, även om försämring skett och även om kostnaderna för resenärer med ordinarie biljett –men inte för studenter! –kan tyckas förbjudande hög. Forskningsmässigt uppvisar också flera unika drag. Det nordliga läget, parat med den utbyggda infrastrukturen, är tilldragande för rymdforskare från hela världen. Den subarktiska miljön erbjuder geovetare, ekologer och andra biologer enastående möjligheter till fältstudier. Detta har gjort till en attraktiv ort inte minst för for- skare från andra länder; andelen forskare med utländsk bakgrund som är verksamma i är stor. Andra områden där speciella förutsättningar för forskning och utveckling kanske kunde utnyttjas ännu mer gäller hur människor och material beter sig i kallt klimat, turism i nordlig miljö, liksom skapande konst och möjligen också arkitektur med is och snö som utgångsmaterial. En viktig komponent i en satsning på utbyggd högskoleutbildning och forskning i måste också vara att utveckla arbetslivet i , och då inte minst att skapa ett gynn- samt klimat för nyföretagande. Det kommer att vara avgörande för framtid om denna verksamhet, som naturligt sker i samarbete med kommun, region och det lokala näringslivet, skall lyckas åstadkomma detta. Det blir en utmaning för alla inblandade att ge sig i kast med denna uppgift. Den politiska ledningen i har formulerat en Vision 2006. Vår del i den visionen består i våra förslag kring det vi valt att kalla Campus : en profilerad och forskningsanknuten högskoleutbildning som attraherar studenter inte bara från hela utan också från utlandet, i nära samspel med en internationellt välrenommerad och blomstrande forskning, samt med intima band mellan dessa verksamheter och det övriga närsamhället, allt lokaliserat till ett levande campus-område i . Vi diskuterar i fortsättningen av denna rapporten några av de nödvändiga villkoren för att en sådan vision skall kunna förverkligas. REDOVISNING AV BEFINTLIG VERKSAMHET I Utbildning, forskning och utvecklingsarbete inom området rymd och miljö bedrivs i be- tydande omfattning i och i omedelbar anslutning till . I detta kapitel ges en redo- visning av dessa verksamheter och de ansvariga organisationerna. Rymdverksamheten i började byggas upp och Geofysiska Observatorium inrättades 1957. Observatoriet lokaliserades till ett område öster om tätort. var ägare till observatoriet. 1972 omvandlades observatoriet till ett statligt forskningsinstitut, Geofysiska In- stitut, med anknytning till . överfördes jonosfärobser- vatorierna i och till institutet. Institutet fick 1987 sitt nuvarande namn, (), med huvudkontor i och med avdelningar även i , och . En särskild förordning reglerar verksamheten vid insti- tutet (bilaga 3). Lokalerna i omfattade tidigare ca men kommer att öka efter en om- och tillbyggnad till totalt . De nya lokalerna står färdiga att invigas . Samtliga lokalytor är här och även fortsättningsvis angivna som (=lokalarea). Personalmässigt har verksamheten vuxit så att den omfattade 120 heltid- sanställda. Omslutningen var nästan . Av intäkterna utgjordes av statliga anslag och bidrag medan icke statliga bidrag samt avgifter och andra ersättningar utgjorde . En närmare intäktsredovisning ges i bilaga 4. Av personalen var 83 personer stationerade i varav 31 forskare varav 3 professorer, 11 doktorander, 21 ingenjörer/tekniker, 7 datatekniker och 13 administratörer. Verksam- heten omslöt i . Verksamheten vid de övriga orterna hade följande om- fattning: hade 30 anställda och i omslutning, hade 5 an- ställda och i omslutning medan hade 2 anställda och i omslutning. IRF bedriver grundforskning och forskarutbildning i rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik samt stödjer exploateringen av tillämpningsmöjligheter av denna verksamhet. IRF bedriver också observatorieverksamhet i rymdfysik och atmosfärfysik och registre- rar trender av betydelse för den långsiktiga utvecklingen av jordens närmiljö. Verksam- heten vid IRF kännetecknas av att vara experimentellt inriktad och ha en mycket stark internationell prägel. har personal från IRF också deltagit i och bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete inom den grundläggande högskoleutbildning som ges i . (Årsredovisningen ). Forskningen och utvecklingen kan indelas i fyra huvudprogram: -Forskning om Sol-Jord växelverkan -Forskning om plasmavågor samt utveckling av analysmetoder Utöver de fyra huvudprogrammen bedrivs observations- och mätverksamhet. I ligger tyngdpunkten inom de tre första områdena. In-situ-metoder inom den experimentella rymdplasmafysiken innebär framför allt mätningar med instrument plac- erade på satelliter och rymdsonder. Institutet bygger egna instrument och analyserar se- dan data från dessa. Kirunaavdelningen har specialiserat sig på mätning av laddade partik- lar såsom elektroner, protoner och syrejoner och på mätning av energirika neutrala par- tiklar. Uppsalaavdelningens specialitet är mätning av vågor i rymdplasmat. Syftet med forskningen är att förstå fysikaliska processer i jordens magnetosfär och andra magne- tosfärer i solsystemet. Forskning i atmosfärfysik bedrevs i liten skala inom andra program vid IRF , då en signifikant expansion blev möjlig tack vare finansiering inom ramen för i (MRI). Atmosfärforskningen i är inriktad mot ökad förståelse av de fysikaliska och kemiska processer som styr tillståndet i den arktiska atmosfären, främst vid höjder ovanför väderskiktet (troposfären). Detta omfattar t ex hur och när stratosfärsmoln bildas och hur detta påverkar uttunning av ozonskiktet. Forskningen riktas även mot de processer som kopplar olika höjder i at- mosfären, t ex olika typer av atmosfäriska vågor som sprider energi från marknivån till höga höjder, och olika typer av inverkan från rymdvädret, som penetrerar ner mot marknivån från den nära rymden. I detta avseende är vågornas och rymdvädrets in- blandning i ozonuttunning och klimatförändringar högst aktuella frågor. Forskning om infraakustiska vågor i atmosfären bedrivs vid Umeå-avdelningen. Forskning inom Jord-Sol-växelverkan bedrivs i , och med något olika inriktningar. Det optiska forskningsprogrammet i och den solär-terresta forskningen i använder optiska mätmetoder för grundforskning inom ett flertal sfärer i jordens närområde (t ex jonosfären, stratosfären) med utnyttjande av mät- plattformar på marken och in-situ på raketer och satelliter. Forskning bedrivs om norrskensprocesser i jonosfären och ozonprocesser i stratosfäriska moln. Den solär- terresta fysikforskningen i (STP) studerar hur solens aktivitet och solfenomen kan förklaras utifrån solmagnetfältets förändring på och under solytan. STP-forskningen ut- nyttjar också nya metoder för att förutsäga geofysikaliska händelser. Forskningen om plasmavågor samt utveckling av analysmetoder har sin tyngdpunkt i men viss verksamhet bedrivs även i och . I bedrivs grundläggande studier av plasmaturbulens i jordens nära rymdmiljö och med turbulens sammanhängande små- och storskaliga rymdfysikaliska fenomen. Av särskilt intresse är den radiostrålning som denna turbulens ger upphov till och utnyttjande av denna strålning som en fjärranalytisk radiometrisk metod för att få kunskaper om linjära och icke-linjära plasmafenomen vilka ständigt uppträder i rymden och som bl a observeras med hjälp av svenska forskningssatelliter. I studeras utbredning av lågfrekventa akustiska vågor i atmosfären. I inriktas forskningen mot att ta fram modeller och förutsägelser om rymdvädret samt att studera effekterna av rymdvädret, dvs de förhål- landen på solen och i solvinden, som kan påverka förhållandena på jorden och våra tekn- ologiska system. I den utvärdering av den svenska plasma- och rymdfysiken som genomfördes av Rymdstyrelsen och 1997 får IRF, och inte minst verksamheten i , stora lovord. En NFR-initierad utvärdering av svensk markbase- rad rymdfysik pekar på vissa förbättringsmöjligheter men motsäger inte det allmänna goda intrycket från den tidigare utvärderingen. () inrättades 1996 med målsättning att stimul- era och stärka ekonomisk tillväxt i och att förstärka samverkan och ut- veckling inom den miljö- och rymdverksamhet som bedrivs i . MRI utgör en para- plyorganisation för fyra olika forsknings- och utvecklingsprogram: Atmosfärforskning (AFP = Atmosfärsforskningsprogrammet), Klimatforskning (CIRC = ), Samhällsgeografiskt miljöforskning (SMC = Social Modelling Center) samt ett Miljödatacentrum (MDC/Satellus). MRI:s grundidé är att bygga på befintlig forskning, att förstärka de lokala miljöerna, inkluderande att öka antalet arbetstillfällen i , samt att bygga ut verksamheterna så att synergier kan uppstå mellan dem. Kun- gliga (), , och uni- versitet, () samt IRF medverkar i och bidrar i hög grad till den verksamhet som bedrivs inom MRI:s ram. Organisatoriskt är MRI en enhet inom FRN (). MRI styrs av en egen förordning (SFS 1996:173, bilaga 5) och leds av en styrelse utsedd av regeringen. I avtal mellan MRI och deltagande universitet och forskningsorganisationer anges villkoren för programverksamheten. Ett mindre kansli finns i anslutning till Rymdhuset i . MRI finansieras dels med medel från (Mål 6), dels med svensk fi- nansiering från i , kommun samt miljö- och ut- bildningsdepartementen. Totalt omfattar budgeten som disponeras t o m ut- gången av . var intäkterna , varav till AFP, till CIRC, till SMC, till MDC och icke fördelade medel . Inga beslut om en fortsatt finansiering av verksamheten föreligger. Sammantaget sysselsattes 88 personer inom MRI-programmen . Av program- mets fyra professurer är en knuten till , en till och två är knutna till . Av intäkterna härrörde från EU och från olika nationella anslagsgivare. En närmare intäktsredovisning ges i bilaga 6. (FRN, Årsredovisning 1999). Nedan ges en kortfattad beskrivning av de fyra forsknings- och utvecklingsprogrammen. Atmosfärsforskningsprogrammet, AFP, kan delas upp i tre aktivitetsområden, nämligen studier av atmosfärens dynamik och dess samband med ozonnedbrytning, studier av spårgaser i stratosfären och deras samband med ozonnedbrytning samt studier av atmos- färsfysik och -kemi i förhållande till klimatförändringar. Inom programmet bedrivs nio olika forskningsprojekt. Verksamheten är lokaliserad till IRF. Inom ramen för klimatforskningsprogrammet, CIRC, studeras effekter av klimatförän- dringar och andra former av miljöpåverkan på den nordliga miljön. inom geovetenskap, ekologi och remote sensingär en målsättning och de forskning- sprojekt som bedrivs är relaterade till de geografiska förutsättningar som föreligger i . Detta avspeglas i forskningsprojekten: Fjärranalys av vegetation, limnologi, pa- leoekologi, glaciologi, fjärranalys av snö och is, meteorologi samt dendrokronologi. Verksamheten bedrivs huvudsakligen i och Tarfala men finns även i lokaler i .