sou · GOB391d3 · 2001-01-01 00:00:00 — DEL 1 – REMISSINSTANSERNAS SYNPUNKTER PÅ 1 Remissinstansernas synpunkter på kommitténs preliminära nationella strategi och diskussionsfrågor i SOU 1999:137 ............. 1.1 Allmänna synpunkter............................................................... 1.1.2 Avgränsning av redovisningen i kapitlet .................... 1.2Synpunkter på kapitel 2 Etiska utgångspunkter och Hälso- och sjukdomsbegrepp...................................... 1.2.2 Relationen mellan välfärdspolitik och hälsopolitik .... 1.2.3 Individens respektive samhällets ansvar..................... Genderperspektiv och barnperspektiv ........................ 1.3Synpunkter på kapitel 3 Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål för en bättre och jämlik hälsa .................... Kommitténs vision för ett hälsovänligt samhälle ....... Övergripande strategier och hälsopolitiska mål ......... 1.4Synpunkter på kapitel 12 Frågor inom ramen för 1.4.1 Synpunkter på kapitel 12 Nya frågeställningar .......... DEL 2 – UPPDATERINGAR AV SAKAVSNITT I SOU 1999:137 2 Ekonomiska och sociala villkor ...................................................... 2.1.1 Sammanfattning av avsnitt 4.2 i SOU 1999:137 ........ 2.2.1 Sammanfattning av avsnitt 4.3 i SOU 1999:137 ........ Socialt kapital, sociala nätverk och socialt stöd ...................... 2.3.1 Sammanfattning av avsnitt 5.2 i SOU 1999:137 ........ 3 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet ........................................ 3.1.1 Sammanfattning av kapitel 6 i SOU 1999:137......... Grönområdens betydelse för rekreation ................................ Sammanfattning av avsnitt 7.2 i SOU 1999:137 ..... Mat och matvanor.................................................................. Sammanfattning av avsnitt 8.2 i SOU 1999:137 ..... 3.4.1 Sammanfattning av avsnitt 8.3 i SOU 1999:137 ...... 4.1.1 Sammanfattning av avsnitt 9.2 i SOU 1999:137 ...... 4.2.1 Sammanfattning av avsnitt 9.3 i SOU 1999:137 ...... 4.3.1 Sammanfattning av avsnitt 9.4 i SOU 1999:137 ...... 4.4.1 Sammanfattning av avsnitt 9.5 i SOU 1999:137 ...... 5 Vissa sjukdomar och skador......................................................... 5.3.1 ....Sammanfattning av avsnitt 10.4 i SOU 1999:137 5.4.1 ....Sammanfattning av avsnitt 10.5 i SOU 1999:137 5.5Prevention av sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade 5.5.1 Sammanfattning av avsnitt 10.6 i SOU 1999:137 .... Barn och ...................................................................ungdom 6.1.1 ....Sammanfattning av avsnitt 11.2 i SOU 1999:137 6.2.1 ....Sammanfattning av avsnitt 11.3 i SOU 1999:137 6.3.1 ....Sammanfattning av avsnitt 11.4 i SOU 1999:137 DEL 3 – NYA SAKAVSNITT 7 Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor 7.1Befolkningen i lever allt längre – männens medellivslängd ökar – kvinnornas är oförändrad .................. Regionala skillnader i dödlighet............................................ Regionala skillnader i sjuklighet ........................................... 8 Stress i arbetslivet .......................................................................... Biologiska effekter av långvarig stress..................... Vissa begrepp i samband med diskussionen om Psykosociala faktorers vidare betydelse för hälsan .. Åtgärder mot stressutvecklingen ........................................... 9 Utbildning i ett hälsoperspektiv ................................................... Skolans ledning och organisation ............................. Situationen i skolan .................................................. En förnyad lärarutbildning........................................ Svenska Kommunförbundets arbete med hälsa........ arbete med hälsa.................................... arbete i skolan .......................... Andra myndigheters/nationella organs hälsoarbete riktat till skolan......................................................... Kultur och folkhälsa ...................................................................... Kulturens samband med hälsa............................................... Definitioner och avgränsningar ................................ Kulturkonsumtion och kulturutövande i Effekter för individ och samhälle ............................. Orsaker och möjligheter att påverka...................................... Befintliga mål och åtgärder ................................................... Förekomst av problem med tandhälsan................................. Tandhälsa hos barn och ungdomar ........................... Tandhälsa hos vuxna ................................................ Tandhälsa hos invandrare ......................................... Tandhälsa hos äldre .................................................. Tandhälsa hos funktionshindrade ............................. Samband mellan oral hälsa och generell hälsa ......... Kunskap om orsaker.............................................................. Tobak och tandhälsa ................................................. Möjligheter att förebygga...................................................... Förebyggande arbete avseende tobak och Kostnader för tandvård ............................................. Olika typer av ätstörningar .................................................... Förekomst av ätstörningar och tendenser.............................. Orsaker och möjlighet att påverka utvecklingen................... 13 Genusperspektiv i nationella strategin för folkhälsan ............... Innebörden av ett genusperspektiv ........................................ Behovet av ett genusperspektiv i den nationella strategin .... 477 Flickors och pojkars villkor ................................... Tobak, alkohol ....................................................... Långsiktig satsning på forskning, metod- utveckling och utbildning....................................... Hälsa och funktionshinder............................................................ Arbete och utbildning............................................. Hälsa, funktionshinder och kön ............................. Bemötande och tillgänglighet ................................ Kost- och levnadsvanor.......................................... Motion och rekreation............................................ Hälso- och sjukvården............................................ 15 Homo- och bisexuellas hälsa ......................................................... Att komma ut ..................................................................... Homo- och bisexuellas hälsa................................................. Orsaker och möjligheter att påverka...................................... Befintliga mål och strategier ................................................. DEL 4 – AKTÖRER I FOLKHÄLSOARBETET 16 Individens och samhällets ansvar för hälsan .............................. Syfte och uppläggning .............................................. Individens och samhällets ansvar – ömsesidig påverkan ...... Motiv för individen och samhället att ta ansvar för hälsan ... Individens och samhällets differentierade ansvar ................. Livsstil och levnadsvanor ......................................... Förändringar som kan påverka ansvarsfördelningen i Den demografiska utvecklingen ............................... 16.5.2 Ett mer heterogent samhälle ..................................... 16.5.3 Den medicinska och tekniska utvecklingen.............. 16.5.4 Ökade kunskaper hos individen................................ 17 Myndigheternas samverkan och ansvar inom Aktörernas redovisning av samverkan .................................. Alkohol och narkotika............................................ Mat och matvanor .................................................. Barn och ungdom ................................................... 17.3 Aktörernas syn på ansvarsfördelningen................................. Arbetsmiljö och arbetsmarknad ............................. Inne- och utemiljö .................................................. Mat, matvanor och fysisk aktivitet......................... Barn och ungdom ................................................... 17.4 Sammanfattning och bedömning av ansvarsfrågan............... 18 En hälsoinriktad hälso- och sjukvård.......................................... 18.2 En hälso- och sjukvård som främjar hälsan........................... 18.2.1Hälso- och sjukvårdens insatser för att förebygga 18.2.2Hälso- och sjukvårdens insatser för att främja 18.2.3Hälso- och sjukvårdens bidrag som kunskaps- 18.2.4 Samhällsmedicin som strategisk resurs.................. 18.3 Hinder och möjligheter.......................................................... 18.4.1 Hälso- och sjukvårdens roll för folkhälsan............... 19 Ett stärkt kommunalt folkhälsoperspektiv ................................. 19.1.1 Engagemanget för folkhälsofrågor har ökat ............. Innehåll och syfte...................................................... Vad vill kommunerna prioritera? Sjukdomar och skador .............................................. Att stärka kommunernas förutsättningar – enkätsvar från 19.3.1 Att stärka det kommunala folkhälsoperspektivet (fråga 1) .................................................................... 19.3.2 Prioriterade områden och åtgärder (fråga 2 och 3)... 19.3.3 Kommunernas behov av stöd (fråga 4)..................... Perspektiv på kommunernas folkhälsouppdrag..................... Utbildning och kompetensutveckling....................... 20 Folkrörelsernas och andra organisationers påverkan på Utgångspunkter och syfte ......................................... Intresseorganisationer som förmedlare av olika gruppers 20.2.3 Barns och ungdomars organisationer ....................... 20.2.4 Etniska minoriteter och invandrarorganisationer ..... Homo- och bisexuellas organisationer ..................... Folkrörelsernas och andra föreningars roll i folkhälso- 20.3.2 Det civila samhällets organisationer som 20.3.3 Från röst till service .............................................. 20.4 Civilsamhällets organisationer som hälsofrämjande arena ... 20.4.1 Överbryggande och sammanhållande socialt 20.4.2 Socialt kapital och hälsa ........................................... 20.4.3 Föreningslivet – en hälsofrämjande arena för alla ... 20.4.4 Det sociala kapitalets betydelse för vissa grupper.... 20.4.5 Socialt kapital i ............................................ 20.5.1 Intresseorganisationer som förmedlare av olika 20.5.2 Föreningar och folkrörelser som aktörer i 20.5.3 Föreningslivet som en hälsofrämjande arena ........... 21 Folkbildningens betydelse för hälsan........................................... 21.2 Folkbildningens utveckling och roll...................................... 21.2.1 Bildningsbegreppet – den historiska bakgrunden..... 21.2.3 Folkbildningens utveckling i stort ............................ 21.2.4 Exempel på projekt med folkhälsoinriktning ........... 21.2.5 Folkbildningsorganisationernas egna program- 21.2.6 Folkbildningens roll i vuxenutbildningen................. 21.2.8 Folkbildningens organisatoriska roll i folkhälso- 21.3 Bildning som friskfaktor – folkbildningens strategiska roll för folkhälsoarbetet ......................................................... 21.3.1 Att nå människors tillit – en fråga om tillit till 21.3.2 Vägen till kritiskt tänkande....................................... Engagemang som friskfaktor.................................... Bildning och hälsa .................................................... 21.4 Mål för den lokala nivån – folkbildningens betydelse .......... 21.5 Beredskap att möta nya utmaningar ...................................... 21.5.2 Vem äger kroppen – synen på individen .................. 21.5.3 Utan hållbar utveckling minskar utrymmet för 22 Styrning och samordning av folkhälsoarbetet ............................ Förutsättningar för folkhälsostrategin att slå igenom............ 22.2.1 Legitimitet – sakligt och politiskt............................. En skiss till genomförande av den nationella Kunskaps- och informationsstyrning........................ Uppföljning och utvärdering .................................... 22.3.6 Mekanismer för stöd och samordning i vissa fall..... DEL 5 – METODER OCH UTVECKLINGSBEHOV I 23 Att mäta folkhälsans bestämningsfaktorer, konsekvenser Att mäta ohälsans bestämningsfaktorer................................. Att mäta ohälsan och dess konsekvenser............................... Att mäta ohälsans fördelning................................................. 24 Välfärdsbokslut och HKB............................................................. 24.2.1 Syftet med projektet lokala välfärdsbokslut ............. Kriterier för nyckeltalen ........................................... Erfarenheter från projektkommunerna ..................... Hälsokonsekvensbeskrivningar/bedömningar....................... 24.3.3 HKB i ett internationellt perspektiv ......................... Exempel på hälsokonsekvensbedömningar .............. 24.3.5 Hälsokonsekvensbeskrivningar på lokal och 24.3.6 Utveckling av ett verktyg för hälsokonsekvens- Erfarenheter av hälsokonsekvensbeskrivningar ....... 25 Ekonomisk analys av folkhälsoinsatser ....................................... Samhällsekonomiska kostnader för ohälsan.......................... Ekonomisk analys av folkhälsoinsatser................................. 25.3.1 Hur kan effekterna mätas?........................................ 25.3.3 Lönar det sig alltid att satsa ytterligare resurser – en fråga om nytta på 25.3.4 Är det svårare att utvärdera folkhälsoarbete än Vad vet vi om kostnadseffektiviteten i folkhälsoinsatser? inventering av genomförda studier........................................ 25.4.1 Strategier för att identifiera studier .......................... Resultat av litteratursökning..................................... Kommitténs mål och åtgärder – några synpunkter med avseende på en ekonomisk analys ......................................... Incitament i folkhälsopolitiken.............................................. 25.6.1 Vissa problem från incitamentssynpunkt ................. 25.6.2 Ökade möjligheter genom förbättring av infrastrukturen för folkhälsoarbete ........................... 26 Kunskaps- och forskningsbehov................................................... 26.2.1 Universitet, högskolor och sektorsforskningsorgan . Finansiärer av folkhälsoforskning ............................ Folkhälsoforskningens ekonomiska omfattning....... Kunskaps- och forskningsbehov............................................ 26.3.1 Kost och fysisk aktivitet ........................................... 26.4.1 Satsning på regionala utvecklingscentra................... Sammanfattning av kunskapsbehov.......................... 27 Behovet av folkhälsovetenskaplig utbildning.............................. Kompetensbehov hos och andra statliga Kompetensbehov hos kommunerna....................................... Hälso- och sjukvårdens roll och behov av Utbildningen i folkhälsovetenskap........................................ Saklig hälsoinformation – några principiella synpunkter...... Kanaler för hälsoinformation ................................................ DEL 6 – MEDVERKANDE OCH TRYCKSAKER Medverkande och trycksaker ....................................................... Personer som har biträtt sekretariatet vid utarbetande av betänkanden och remissammanställning................. Underlagsrapporter och arbetsgrupper .................................. DEL 3 – NYA SAKAVSNITT 7Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor1 7.1Befolkningen i lever allt längre – männens medellivslängd ökar – kvinnornas är oförändrad Ur ett historiskt perspektiv har medellivslängden i mer än för- dubblats sedan tiden /1800. förlängdes svenskarnas liv med och med . –1999 har kvinnornas medellivslängd i stort sett varit oförändrad medan männens fortsatt att stiga. är kvinnornas medellivslängd och männens . Skillnaden i mäns och kvinnors medellivslängd har minskat med 1990, från till 1999. har medellivslängden för männen ökat med jämfört med för kvinnorna. började avstån- det mellan män och kvinnor att minska. Internationellt sett är medel- livslängden mycket hög i . Det är bara som har högre medellivslängd för både män och kvinnor. är i många avseenden ett förhållandevis homogent land men det föreligger trots det skillnader i såväl medellivslängd som hälsotill- stånd mellan olika delar av landet. För både män och kvinnor är medellivslängden längst i , , och Jön- län, dock med lite olika ordningsföljd. Spännvidden mellan länen är för män – mellan med och Upp- sala län med – och för kvinnor – mellan och (genomsnitt ). Skillnaderna i medellivslängd är relativt begränsade på länsnivå. Mellan kommuner och stadsdelar är skillnaderna betydligt större, vilket återspeglar den sociala segregationen i områdena. En del av skillna- derna i medellivslängden beror på skillnader i levnadsvanor och sociala 1 Kapitlet är skrivet av utredare vid EpC, . 354 Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor Det skiljer i medellivslängd mellan t.ex. män i eko- nomiskt välbärgade kommuner som och jämfört med män i glesbygdskommuner i norra . Det finns ett mycket starkt statistiskt samband mellan medellivs- längden i samtliga kommuner och de sociala villkoren i dessa kommuner. I statistikprogrammet Hur mår ? kan man se ett tydligt samband mellan medellivslängd och människors ekonomiska försörjningssituation. Ju större andel i en kommun som har försörj- ningsproblem indikerat genom bidragsmottagande ju kortare är medel- livslängden i kommunen.2 7.2Regionala skillnader i dödlighet Dödligheten i hjärt-kärlsjukdomar visar klara regionala skillnader. har en betydligt högre dödlighet än . –1996 hade 47 per 10 000 personer i jäm- förelse med 35 per 10 000 i . Bland kvinnorna varierar antalet döda i hjärt-kärlsjukdomar med 34 per 10 000 i och 26 per 10 000 i län. En hel del av överdödligheten i norra kan antagligen förklaras av att befolkningen i dessa områden har haft en annan mattradition med ett större intag av mättat fett i kosten3, vilket i sin tur resulterat i högre genomsnittliga kolesterol- värden4. Inom finns regionala skillnader i cancerförekomst. Som exempel kan nämnas att lungcancer är vanligare i storstadslänen och lägre i mer typiska glesbygdslän. Bland män har kommun det högsta antalet döda, 6,0 per 10 000. Det lägsta antalet har med 2,3 per 10 000. Även för kvinnorna är det som har det högsta antalet döda, 2,9 per 10 000. har det lägsta antalet med 1,2 per 10 000. Dessa skillnader i lungcancer kan nästan helt förklaras av motsvarande skillnader i rökvanor. 2Med bidrag menas här socialbidrag, förtidspension, arbetslöshetsersättning eller sjukskrivning som överstiger av arbetstiden. 3Rosén M. Epidemiology in planning for health: with special reference to regional epidemiology and the use of health registers. : Spri and 1987. 4Rosengren A et al. Coronary risk factors, diet and vitamins as possible explanatory factors of the Swedish north-south gradient in coronary disease: a comparison between two centres. 1999; 246: 577-586. Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor 355 Tobaksrökning ökar risken väsentligt för ett stort antal sjukdomar förutom lungcancer. Många sjukdomar orsakas eller förvärras av rök- ning. Detta gäller även andra cancersjukdomar, hjärt-kärlsjukdomar, benskörhet och långvarig obstruktiv lungsjukdom m.m. De regionala skillnaderna i rökvanor är betydande. Den högsta andelen dagligrökare åren 1994–1998 hade , bland männen och bland kvinnorna. Den lägsta andelen daglig- rökare hade , bland männen och bland kvinnorna. I riket var av männen och av kvinnorna dagligrökare. Magsäckscancer är vanligare i och i än i övriga län. Vissa studier pekar t.ex. på att man i norra haft en annan mattradition med mer salt i maten. Bland män varierar antalet döda per 10 000 mellan 1,8 i och 0,8 i län. För kvinnorna är det en variation mellan 1,0 i och 0,5 i . Malignt melanom förekommer i högre utsträckning i de södra och sydvästra länen, vilket eventuellt kan förklaras av att befolkningen i dessa delar varit mer exponerade för solljus. Spännvidden är mellan 0.6 och 0,2 antal döda per 10 000 för männen och 0,4 och 0,1 döda per 10 000 för kvinnorna. Diabetes visar också regionala skillnader. , och har det högsta antalet döda med diabetes som en under- liggande och bidragande dödsorsak, drygt 9 per 10 000 bland männen. Det lägsta antalet återfinns i kommun och f.d. län med 4,6 respektive 5,4 per 10 000. Bland kvinnorna har det högsta antalet med 8,4 per 10 000 och kommun det lägsta, 3,6 per 10 000. Självmordsfrekvenserna varierar också mellan kommunerna i Sve- rige. Generellt är frekvensen av självmord högre bland kvinnor i stor- stadsområden och högre bland män i glesbygdskommuner5. 7.3Regionala skillnader i sjuklighet I SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden () uppger av befolkningen i åldern 16–sitt allmänna hälso- tillstånd som dåligt. De regionala skillnaderna är relativt stora. –1998 var den högsta andelen bland män i och den lägsta i . Kvinnorna varierar mellan i och på . Att följa och analysera självmord. 2/2000. 356 Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor Även när det gäller långvarig sjukdom finns regionala skillnader. Enligt ULF-undersökningen 1994–1998 hade av männen i och av kvinnorna någon långvarig sjukdom. Bland männen hade den lägsta andelen motsvarande och bland kvinnorna var det län som uppgav att de hade någon långvarig sjukdom. –1998 () hade av männen och av kvinnorna nedsatt rörelseförmåga. Relativt stora regionala skillnader föreligger. För männen varierar andelen i och i . För kvinnorna är siffrorna i och på . De regionala skillnaderna är betydande när det gäller långa sjukfall . Högsta antalet per 1 000 invånare återfinns i den norra delen av . Bland männen varierar antalet mellan 33 per 1 000 invånare i och 19 per 1 000 invånare i . Även bland kvinnorna är antalet som högst i , 51 per 1 000 invånare. Lägsta antalet långa sjukfall bland kvinnorna har Kro- nobergs län med 30 per 1 000 invånare. Prövningen av förtidspension har blivit allt strängare. Antalet nybe- viljade förtidspensioner hade –1998 sjunkit från 62 000 till 34 000, men för visade siffrorna en ökning till 39 000. Den regionala variationen är stor. Även här dominerar de norra länen i . För männen varierar antalet nybeviljade förtids- pensioner per 1 000 invånare mellan 7 för och 4 för . Samma situation gäller även för kvinnorna, 10 per 1 000 invånare för och 4 per 1 000 invånare för län. Riket har för män 5 och för kvinnor 6 per 1 000 invånare. Trots generellt sett höga levnadsstandard så är de regionala skillnaderna i hälsa betydande. Dessa skillnader förklaras av olikheter i såväl sociala och ekonomiska villkor som skillnader i levnadsvanor. För ett aktivt förebyggande folkhälsoarbete är det viktigt att landsting och kommuner fortlöpande följer hälsa och sociala förhållanden för befolkningen i sina respektive upptagningsområden. Sådana uppgifter är viktiga för att identifiera strukturella problem respektive lokala för- hållanden och behov, formulera mål samt för att följa upp och utvär- dera effekterna av olika insatser. Denna typ av analyser kan t.ex. dokumenteras i form av lokala folkhälsorapporter. Regionala skillnader i hälsa och levnadsvillkor 357 och sociala förhållanden i samtliga landsting och kommuner finns i statistikprogrammet Hur mår ? som kan hämtas hem från hemsidan vid (EpC), (/epc). 8 Stress i arbetslivet1 Det finns två olika tanketraditioner bakom stressbegreppet, en medi- cinsk och en psykologisk. I den medicinska traditionen använder man det stressbegrepp som introducerades av Hans Selye, en fysiolog som beskrev den uppvarv- ning som kroppen uppvisar när en människa ställs inför en utmaning eller ett hot.2 Detta stressbegrepp är helt värdeneutralt – stress är var- ken något positivt eller något negativt.