sou · GOB331 · 2001-01-01 00:00:00 — Att arbeta för jämställdhet på IT-området kräver kunskap, både gammal och ny. har därför givit i uppdrag att göra viss kartläggning som belyser situationen vad gäller kvinnor och mäns erfarenheter, behov och attityder på IT-området. Vi har bett om en särskild fokusering på utbildningsområdet, eftersom vi anser att detta område har en mycket stor betydelse för vilken självuppfattning flickor och pojkar växer upp med, vilket i sin tur påverkar deras val av utbildning. Materialet visar på tydliga skillnader mellan kvinnor och män, skillnader som måste belysas och analyseras ytterligare. har inte tagit ställning till innehållet i rapporten. svarar själv för sin kartläggning och sina ståndpunkter. Jag tycker emellertid att denna kartläggning är en bra början på Rådets arbete och ger oss möjlighet att fördjupa och vidga debatten och arbetet som rör jämställdhet och IT. - Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport- och it-tjänster - beslutades av regeringen (Dir. 1999:83). har som uppgift att ·Följa och analysera olika jämställdhetsfrågor inom IT- och transportområdet ·Samla jämställdhetsinriktad kunskap om dessa områden ·Initiera studier på angelägna områden ·Stimulera utvecklingen av metoder för könsrolls- och jämställdhetsanalyser ·Lämna förslag till hur jämställdheten inom områdena kan stärkas och hur förslagen ska finansieras ·Skapa opinion och sprida kunskap i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter ·Vara remissinstans vid utredningsarbete inom de angivna områdena Rådet ska även titta på faktorer som ·Tillgänglighet på rättvisa villkor ·Frågor om livskvalitet i arbets- och privatlivet ·Kompetens och rekrytering av personal och ledamöter inom staten, kommunerna, landstingen och det privata näringslivet Arbetet ska vara avslutat . Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Denna kartläggning har jag gjort på uppdrag av , för transporter och IT (N1999:11). Huvudsyftet med kartläggningen har varit att synliggöra eventuella skillnader som finns mellan mäns och kvinnors inställning till IT. Kartläggningen innehåller bl.a. uppgifter om mäns och kvinnors erfarenheter, behov och attityder till: -användningen av IT -utbildningen inom IT -den tekniska utvecklingen av IT och kvinnors representation i IT-företagen. Informationen och underlaget har jag samlat in via Internet, aktuella rapporter, statistik samt intervjuer med personer som forskar och arbetar inom området. Via Dataföreningens medlemmar och har jag dessutom fått in enskilda människors synpunkter på vad de anser skiljer mellan mäns och kvinnors inställning till IT. Kartläggningen omfattar dagens situation i och blickar i vissa fall bakåt i tiden. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Sammanfattning och några reflektioner 1 Kort inledning om IT 2 Mäns och kvinnors användning av och inställning till IT 3 Utbildning inom IT 3.1.1 Siffror och statistik 3.1.2 Erfarenheter från aktuella projekt och program 3.2.1 Erfarenhet från aktuellt projekt 3.3.1 Siffror och statistik 3.3.2 Erfarenheter från aktuella projekt och program 3.4.1 Erfarenheter från aktuella projekt och program 4 Män och kvinnor i IT-företag Kvinnliga chefer och kvinnors visioner 5 Varför är det så? Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Sammanfattning och några reflektioner har av männen respektive av kvinnorna tillgång till dator. av männen respektive av kvinnorna använder sig av Internet eller e-post och siffran stiger . Informationstekniken är ett verktyg och inget självändamål. Det är vi människor som påverkar samhällsutvecklingen. Förutsättningen måste vara att både kvinnors och mäns visioner gemensant ska styra utvecklingen av IT, eftersom det ytterst handlar om vilket samhälle vi vill ha. Det är få kvinnor, totalt sett, i företag som sysslar med IT. Andelen kvinnor i börsnoterade IT-företag är . Ännu färre blir kvinnorna när man tittar på ledningsnivån i dess företag, . är det med andra ord inte männen och kvinnorna som tillsammans påverkar utvecklingen och användningen av informationsteknologin, utan främst enbart männen och då kanske i första hand de yngre männen. Som en förklaring till att det är så få kvinnor i IT-branschen pekar företagen på att det är mycket svårt att rekrytera kvinnor med teknisk högskoleutbildning. Men kompetenta kvinnor finns säger bl.a. Kvinnokompetensen som rekryterar kvinnliga chefer. De har ca 4000 namn i sin s.k. Profilbank. Av dessa 4000 kvinnor är drygt 1500 väl lämpade som chefer inom IT-branschen. som inte hittar kvinnor till ledande poster letar i fel nätverk och på fel ställen, enligt Kvinnokompetensen och många andra. Bristen på kvinnor i IT-företag innebär ekonomiska förluster för företagen, menar många. Det finns studier som visar att ju mindre representativt sammansatt personalgrupp i ett företag, desto större negativa effekter på räntabilitet och produktivitet. Men även om det finns kompetenta kvinnor som är väl lämpade för IT-branschen så är det färre kvinnor än män som utbildar sig inom IT-ämnen på högskolenivå. Redan på gymnasiet väljer de flesta flickor andra alternativ än det naturvetenskapliga programmets tekniska gren. var flickor på den tekniska grenen . Andelen högskoleexaminerade kvinnor inom elektronik- och Dataområdet har dessutom sjunkit från till mellan läsåren 1989/90 och 1998/99. Många projekt genomförs och insatser görs för att få flickor att välja det Naturvetenskapliga programmet på gymnasiet som exempelvis NOT-projekten. Även på högskolorna görs insatser för att få kvinnor att välja de datainriktade utbildningarna och att fullfölja dem. Men mycket mer behöver göras för att bryta vårt kulturarv och ändra synen på att teknik/data är manligt. Forskare menar att teknologi har kommit att konstrueras och ses som manlig, vilket utesluter kvinnor som då inte heller söker sig till den utan undviker den. Flickor fostras till ett visst ointresse för teknik. Vuxna, jämnåriga och media förmedlar att teknik nog inte är vad flickor i första hand bör ägna sig åt. Pojkar däremot fostras till teknikintresse under intryck av en manlig teknisk kultur. Forskare menar att det går att avköna tekniken om vi verkligen vill det. Kulturellt och socialt betingade föreställningar om stereotyper kan brytas, så att vi blir friare att göra våra vägval utan att vara låsta vid könstillhörigheter. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 1 Kort inledning om IT Utvecklingen av informationstekniken, IT, går mycket snabbt och ingen vet hur denna teknik kommer att påverka våra liv . Helt säkert är att IT kommer att få konsekvenser för våra levnadsmönster och vanor. Vi kommer troligtvis handla varor och tjänster via nätet, mötas digitalt och arbeta på distans. Bankomaten, mobiltelefonen, affärens kassaapparat och moderna bilar fyllda med s.k. chip är något vi redan umgås med. Men Internet är kanske ändå det bästa exemplet på vad man kan göra med den nya tekniken. Internet som är ett världsomspännande nät till vilket miljoner datorer är anslutna, byggdes från början upp bl.a. av universitets- och forskarvärlden. Oavsett tid och plats kan man nu kommunicera i bägge riktningarna med varandra. Forskare säger att om en innovation, som IT är, ska få genomslag och påverka vårt samhälle så måste den användas av den breda massan. Vägnätet, posten och telefonen skapades av olika skäl men när de väl fanns där utvecklades de och utnyttjades de på sätt och med konsekvenser som ingen kunde förutse. Informationstekniken är ett verktyg och inget självändamål. Det är vi människor som påverkar samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att båda könen har möjlighet att påverka teknikens användning och utveckling. Målet för den nationella IT-strategin är att alla ska ha lika möjligheter att använda IT som ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Förutsättningen måste vara att både kvinnors och mäns visioner gemensamt ska styra utvecklingen av IT, eftersom det ytterst handlar om vilket samhälle vi vill ha. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 2 Mäns och kvinnors användning av och inställning till IT 2.1 Tillgång och användning Enligt statistik som har tagit fram hade av männen respektive av kvinnorna tillgång till dator någonstans. av männen och av kvinnorna hade dessutom tillgång till Internet någonstans. Procentandelarna är med andra ord rätt så lika för de bägge könen. Andelen män och kvinnor som använt dator respektive Internet är några procent högre jämfört med tillgång till dator. Fördelningen mellan män och kvinnor är dock ungefär densamma. Se figur nedan. Tillgång till resp. använt dator och Internet De största skillnaderna på datoranvändning hittar man mellan olika åldersgrupper men även mellan olika inkomster/utbildningsnivåer. Nästan alla i säger att de använt en dator. Däremot har bara en femtedel av dem som är som använt en dator . Bland dem som har en eftergymnasial utbildning är det som använt dator , jämfört med dem med enbart grundskola, där använt dator . Regionala skillnader på datoranvändning finns också. Som exempel kan nämnas att av befolkningen i har använt dator , jämfört i norra glesbygden. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Tittar man närmare på hur stor andel av män respektive kvinnor som regelbundet använder sig av e- post och Internet blir skillnaderna något större mellan könen. Figuren nedan visar andelen män respektive kvinnor som utnyttjar e-post eller Internet. Procentandelarna bygger på statistik som tagit fram. procentandelar är framtagna av FSI (Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier). Andel män och kvinnor som använder e-mail/Internet FSI har också tagit fram uppgifter på hur många som utnyttjar möjligheterna att via Internet t.ex. utföra bankärenden eller skaffa sig information från myndigheter och andra offentliga institutioner. I samtliga fall är männen något fler än kvinnorna. Men precis som i dataanvändning i stort så är det större skillnader mellan åldersgrupper än mellan kön. Figuren nedan visar procentandelen för män respektive kvinnor som utnyttjat Internet för olika typer av aktiviteter/tjänster. Procentandelarna bygger på uppgifter från FSI. A n d e l m g å n g u n d ä n o c h k v in n o r s o m n å g o n e r 1 9 9 9 v ia In te rn e t ä g n a t s ig å t o lik a a k tiv ite te r Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 2.2 Inställningar och attityder På frågan om man tycker att den tekniska utvecklingen förändrar människors liv för fort eller för långsamt svarar av männen respektive av kvinnorna att de tycker att det går något eller alldeles för fort. Om man frågar om de är nöjda eller missnöjda med den tillvaro som den moderna tekniken skapat så svarar av männen respektive av kvinnorna att de i stort sett är nöjda eller mycket nöjda. Dessa uppgifter bygger få FSI statistik och visar att det inte är alltför stor skillnad mellan hur män respektive kvinnor förhåller sig till och ser på den nya tekniken. När jag läser artiklar i tidningar eller rapporter som skrivits om ämnet ser jag ofta påståenden som går ut på att männen är fascinerade av informationstekniken och datorn i sig. Kvinnorna däremot vill veta vad man kan utnyttja IT till innan de tar del av den. I Från siffror till surfing, utgiven av , står det t.ex. att det finns många studier som visar att även om flickor tycker att de kan och förstår sig på datorer i samma utsträckning som pojkar så vill de ändå inte hålla på med datorer lika mycket som pojkar. Då jag låter frågan Anser du att det finns skillnader mellan kvinnors och mäns attityder, erfarenheter och behov av IT? ligga ute på OPK:s och hemsidor får jag svar som: -Killar tar det där med dator som en kul grej, är mer förtjusta i tekniken, tycker tekniken är cool, överskattar sin och teknikens förmåga att lösa problemet, osv. -Kvinnor blir intresserade av tekniken när de ser vad de kan använda den till, letar efter innehåll och nytta, många utnyttjar också IT för att förenkla livet genom att betala räkningar via Internet, osv. -Attityder är inget man kan göra något åt från statsmaktens sida. Men se till att det finns massor med goda exempel där det manliga och kvinnliga synsätt tillsammans gör att resultatet blir bättre. -Man ska ta tillvara kvinnors sätt att se på IT. Då får vi användbara applikationer till nytta, inte bara flashiga kul-att-ha-lösningar. -Kvinnors inställning till IT är mer informations- och verksamhetsdrivet. Kvinnorna frågar sig om IT-lösningar är det bästa sättet att lösa ett informations- eller verksamhetsproblem. Men kvinnor underskattar ofta vad deras erfarenheter kan tillföra ett IT-projekt då de inte är så tekniskt orienterade. Konsekvenserna blir därmed att det kvinnliga perspektivet (även om det drivs av en man) faller utanför . Därför står man allt för ofta med ett försenat projekt med överskriden budget som endast delvis levererar en verksamhetsförbättring. Många anser att bilden som målas upp av media , att det bara är män inom IT-branschen, är felaktig. På OPKs hemsida finns en lista med 1000 kvinnor, i olika befattningar i IT-branschen, som ett bevis för att det finns kvinnor även inom IT. Många tycker också att det inte är någon skillnad mellan män och kvinnor utan att de eventuella skillnader som finns är snarare ålders och klassbundna. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 3 Utbildning inom IT 3.1 Grundskola och gymnasium 3.1.1 Siffror och statistik I barnomsorgen är av de anställda kvinnor och i är av lärarna kvinnor. På gymnasiet är fördelningen mellan män och kvinnor relativt jämn med en något högre andel manliga lärare. Se figur nedan som bygger på uppgifter ur nr 173. A n d e l lä ra re i g ru n d s k o la o c h g y m n a s iu m å r 1 9 9 8 G ru n d s k o la G y m n a s iu m Om man ska fortsätta på gymnasiet måste man välja inriktning och studieväg. Det största programmet är samhällsvetenskapliga programmet med en ekonomisk, en humanistisk och en samhällsvetenskaplig gren. av alla elever 1998 valde detta program. Det näst största programmet är det naturvetenskapliga med en naturvetenskaplig och en teknik gren. av alla elever 1998 valde det naturvetenskapliga programmet. Om man tittar på fördelningen pojkar och flickor i dessa två största program finner man att man väljer enligt traditionella mönster. Jämfört med samtliga elever, där fördelningen mellan pojkar och flickor är lika är skillnaden på den tekniska grenen på det naturvetenskapliga programmet desto större. av eleverna på den tekniska grenen är flickor. Se figuren nedan som bygger på uppgifter ur nr 173. A n d e l e le v e r p å g y m n a s ie s k o la n o k t o b e r å r 1 9 9 8 T o ta lt S a m h . N a ( te ) Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 3.1.2 Erfarenhet från aktuella projekt och program IT i skolan, ITiS Regeringen har satsat på IT i skolorna med början . Projektet heter i skolan och kallas för ITiS. I programmet ingår kompetensutveckling för 60 000 av landets lärare och satsning på infrastruktur, bl.a. Internetuppkoppling till skolorna. Ett av många mål för ITiS är att lärarna efter kursen ska ha fördjupat sin förståelse för och kunskap om skillnader i flickors och pojkars användning av IT. I en rapport, inom ramen för ITiS, beskrivs hur skolan sett och uppmuntrat pojkars och flickors användning av datorer. Rapportens titel Pojken som nörd och flickan som användare talar rätt så tydligt om vad rapporten handlar om. Pojkarna är mer intresserade av tekniken, tar för sig, försöker briljera med sina kunskaper, tillbringar mer tid framför datorn och läser facktidningar för att hålla sig informerade om den senaste tekniken. Flickorna närmar sig maskinen försiktigt, lär sig behärska den noggrant och samarbetar framför datorn. Detta, menar författaren, bottnar i ett könsrollstänkande från tidigare generationer med föreställningar vad flickor och pojkar ska syssla med och hur de ska uppföra sig. Skolan, som sällan lever i samklang med det omgivande samhället, tycks betrakta flickors förhållningssätt som mer positivt. Men paradoxen med detta beröm tycks vara att flickor kan ledas till yrken utanför den tekniska/naturvetenskapliga sfären och bort från yrken med makt och statur och goda löner. Flickor beröms för sitt sätt att närma sig tekniken men det är pojkarnas sätt som dominerar datorvärldens statusyrken. Det står vidare i rapporten att har naturligtvis inte råd att avstå från halva befolkningens kompetens om man ska bygga ett nytt samhällen med modern teknik och konkurrera på andra marknader. Detta leder till att diskussioner, om flickors rätt att syssla med eller låta bli att syssla med teknik i skolan, blir viktiga ur rekryterings- och kvalitetsaspekt. I pågår ett projekt som arbetar med att få flickor att bli intresserade av tekniska utbildningar och yrken. Projektet heter och har pågått . Flickor i årskurserna 3, 5 och 7 får besöka tekniska gymnasium och ska där på ett lättillgängligt sätt få tillfälle att se och använda datorer i olika former. Flickornas föräldrar är också med . Kvinnliga gymnasieelever från de tekniska och naturvetenskapliga linjerna är handledare. De flickor som var med från början av projektet går nu i årskurs 8. Tanken är att flickorna vid valet till gymnasieutbildningar ska ha en positiv inställning till tekniska utbildningar. Hur det kommer att gå vet man inte , men projektledarna säger att det har fungerat mycket bra med handledarna. Man tror sig också veta att många kommer att välja den tekniska linjen för att flickorna själva vill vara handledare. NOT-projektens syfte har varit och är att få fler elever till de Naturvetenskapliga programmen på gymnasierna. Det är på regeringens uppdrag som och bedriver dessa projekt. Det första , som var 5-årigt, avslutades och har utvärderats. t.o.m. pågår NOT2. I NOT2-projketet uppdrag står bl.a. att projektet ska öka intresset för naturvetenskap och teknik och också bidra till en bestående nyfikenhet på dessa områden. Flickors perspektiv ska uppmärksammas. En av projektets utgångspunkter är att om man vill ha en allsidig utveckling så behövs fler kvinnor inom naturvetenskap och teknik. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Enligt utvärderingen av det första så anser man att projektet har satt sina spår. Man kan visserligen inte bevisa att det är förtjänst att andelen elever som väljer det naturvetenskapliga programmet ökat . Inte heller kan man bevisa att det är projektets förtjänst att andelen flickor också ökat. Men jämför man med många andra länder så är utvecklingen där negativ, skriver man i utvärderingen av NOT. Det påpekas ofta att intresset för naturvetenskap och teknik måste väckas tidigt hos flickor. Därför har flera högskolor aktiviteter för flickor i . /har t.ex. en särskild kurs för flickor i åttan. Vid inbjuder man både flickor i och deras mammor till öppet hus. Det forskas en del om pedagogik i samband med lärande och genus, bl.a. på . Men vid en rak frågan till bokförlaget , som tillhandahåller läroböcker, får jag svaret att ingen lärobok för IT har ett pojk- och flickperspektiv. Alla läromedel arbetas fram för att passa både pojkar och flickor. Men man poängterar att det är läromedel som vänder sig till den försiktiga eleven och inte till några hackers. Böcker som ges ut av Liber och handalar om IT och lärande är bl.a. Läraren, eleven och datorn för och Läraren, eleven och Internet för gymnasiet. Det är främst till lärarna som dessa böcker vänder sig. Ingen av böckerna tar speciellt upp att det kan finnas skillnader mellan pojkar och flickor och deras attityd till IT, men frågan nämns dock i bägge böckerna Det har däremot funnits författare som har velat ge ut läroböcker för vuxenundervisning för framför allt kvinnor. Men eftersom det inte har funnit behov av sådana läromedel så har det inte blivit aktuellt, enl. 3.2.1 Erfarenheter från aktuellt projekt Pedagogik I Kunskapssamhället (PIK) handlar om att få till stånd möten mellan lärarutbildare, studerande, lärare och elever i syfte att utveckla IT som pedagogiskt redskap och stöd i undervisningen. Det är i som har fått medel från att driva . Projektet har pågått och ska nu utvärderas . Införandet av IT i skolorna kommer att leda till en förändrad lärarroll. För att kunna värdera informationsteknikens betydelse som redskap både i lärarutbildningen och i behöver man förstå vilka möjligheter och begränsningar som den moderna tekniken för med sig. Man kommer också i utvärderingen att titta på hur pojkar och flickor har mötts framför datorn och om det har funnits eventuella olikheter mellan könen att närma sig datorn. Projektledaren för PIK säger att man har märkt vissa skillnader mellan pojkar och flickor som ex. att pojkar inte tröttnar utan knappar på. Flickor söker lättare andra vägar och går t.ex. till om de inte hittar informationen de söker på Internet. Det positiva som alla studenter och lärare vittnar om är att barnen hjälper varandra och att pojkar och flickor arbetar tillsammans framför datorn. Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 3.3 Högskola och forskning 3.3.1 Siffror och statistik av samtliga som tog högskoleexamen var kvinnor, enligt . Se figur nedan. Tittar man på examen från ADB och systemvetenskapliga linjer som räknas till de samhällsvetenskapliga områdena är andelen män högre än andelen kvinnor. Dessutom har andelen kvinnor minskat något från läsår 1991/92 till läsår 1998/99, från till . Se figur nedan som bygger på statistik. ADB och systemvetenskapliga examen Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) Gå man vidare och tittar på hur stor andel kvinnor som utexamineras från civilingenjörsutbildningens datatekniska inriktning finner man att den har legat mellan , fr.o.m. läsår 1989/90 t.o.m. läsår 1998/99. I antal innebär det i genomsnitt ca 22 kvinnor . Uppgifterna är även här från statistik. En sammanställning över andelen examinerade från högskoleutbildningar inom elektronik- och dataområdet fr.o.m. /90 t.o.m. /99 visar att andelen kvinnor sjunkit från till . Däremot har inte antalet kvinnor som utexaminerats från högskoleutbildningar inom området minskat. Se figur nedan som bygger på uppgifter från . Antal högskoleexamen inom elektronik och data 89- 90- 91- 92- 93- 94- 95- 96- 97- 98- Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) var av de aktiva forskarstuderande kvinnor. Andelen kvinnor på de nyantagna tekniska forskarutbildningar var . Uppgifterna är tagna ur . Andelen kvinnliga antagna till forskarutbildningar inom IT-ämnen har varit , enligt . Se figur nedan. Bland lärare och forskare på högskolor och universitet utfördes drygt en tredjedel av årsverken av kvinnor. På tekniska högskolor var andelen kvinnliga lärares årsverken lägre, se figur nedan. Uppgifterna är tagna ur . Allmänt om fördelningen män – kvinnor i högskolan kan man säga att den varierar mellan olika anställningar. Men ju högra upp i hierarkin desto fler män. Lärare vid högskolor och universitet Jämställdhet och IT – en kartläggning på uppdrag av . (SOU 2000:31) 3.3.2 Erfarenheter från aktuella projekt och program fick uppdrag av regeringen att genomföra ett projekt, NyIng, som syftade till förnyelse av ingenjörsutbildningarna på högskolenivå. En av grundtankarna var att rekryteringen till högre utbildning ska vidgas främst genom utbildningens innehåll och att pedagogik förändras. Enligt NyIngs forskningsöversikt väljer flickor bort naturvetenskap i gymnasiet på grund av sina dåliga erfarenheter från högstadiets NO-undervisning och för att de tekniska högskolorna inte upplevs som kvinnotillvända utbildningsalternativ. Ett tekniskt basår – en förutbildning – kan ge kvinnor som valt bort teknik och naturvetenskap en möjlighet att söka sig till en ingenjörsutbildning.