sou · GOB3115 · 2001-01-01 00:00:00 — finns, som också framgick, en rad faktorer som för- hindrar förverkligandet av dessa ambitioner. Den svenska fack- föreningsrörelsen har också historiskt sett kämpat och tryckt på för att skapa möjligheter och utrymme för sina funktionärer och medlemmar till fort- och vidareutbildning. Det har uppnåtts bl.a. i form av facklig utbildning, rätt till studier i vissa fall på arbetstid utan löneavdrag, samt studieledighetslagen. De egna studieför- bunden, ABF och TBV har spelat en viktig roll när det gällt att stimulera intresset för lärande både privat och professionellt, och inom vissa förbund, t.ex. har det stora behovet av fort- och vidareutbildning skapat underlag för utveck- landet av ett eget utbildningsföretag, STF Ingenjörsutbildning (se avsnitt 4.2.2 ovan). Metalls IT-skola – ett exempel på initiativ till kompetensutveck- ling från fackligt håll Inom Metall drivs en IT-skola. Syftet med skolan är att minska kunskapsklyftorna om informationstekniken och dess användning och därmed stärka metallarbetarna i samhället och arbetslivet. Metall har satsat på projektet som så här långt samlat 8000 deltagare. IT-skolan är uppbyggd i flera steg, där steg 1 innebär en grundutbildning i form av studiecirklar och självstudier som leder fram till ett datacertifikat. Steg 2 bygger helt på självstudier och ger möjlighet för den som vill skaffa sig datakörkortet, ECDL. Av IT-skolans 8000 deltagare har närmare 1000 gått vidare till steg 2 och ca. 400 pluggar för ECDL. uppnåddes den första ECDL-certifieringen, och –november räknar man med ytterligare ca 25 certifieringar. Den ansvarige för IT-skolan, , framhåller bety- delsen av att man tillämpar en genomtänkt pedagogik och metodik och inte lämnar den självstuderande deltagaren ensam åt sitt öde framför datorskärmen. Det är speciellt viktigt när det handlar om datorovana och kortutbildade deltagare. Efter att ha testat ett stan- dardpaket från ett av de större utbildningsföretagen på marknaden har Metall därför i samarbete med några mindre IT- och utbild- Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden ningsföretag utvecklat en skräddarsydd programvara. Den ger bl.a. möjlighet för lärare och handledare att informera sig om deltagarnas aktivitetsgrad. Har det inte hänt något kan man som handledare höra sig för och inspirera till fortsatt lärande. Om det valda konceptets kvaliteter och förträfflighet kan man väl uttala sig först när ytterligare tid hunnit förflyta och ett större antal deltagare avlagt godkänt körkortsprov. Det framgår inte klart i vilken utsträckning deltagarna haft sina arbetsgivares stöd och kunnat bedriva någon del av sina studier på arbetstid, men mitt intryck är att det till allra största delen handlar om fritidsstudier. Får man i nästa avtalsrörelse igenom kravet på en veckas kompetensutveckling borde det ge ytterligare ett lyft åt Metalls IT-skola. IT-skolan kommer att få efterföljare inom andra . , och Handels har beslutat sig för att starta IT-skolor enligt Metalls modell och även väntas fatta ett liknande beslut. Detta skulle innebära att 1,5 miljoner LO-medlemmar erbjuds grundläggande datautbildning. Källor: Telefonintervjuer med , artikel i Ett exempel på hur man inom fackföreningsrörelsen försöker sti- mulera sina medlemmars kompetensutveckling inom IT-området är Metalls IT-skola, som också inspirerat andra fackförbund till efterföljd. Metalls IT-skola framgår av 2 ovan. Universitetens och högskolornas (fortsättningsvis benämnda hög- skolorna) viktigaste samhällsroll har traditionellt varit att förse samhälls- och näringsliv med högutbildad arbetskraft samt att pro- ducera kvalificerade forskningsresultat. Högskolorna har också alltid haft ett allmänt uppdrag att föra ut sina forskningsresultat och kunskaper till det omgivande samhället – något som ibland brukar hänvisas till som den tredje uppgiften. Detta uppdrag finns också angiven i högskolelagen (SFS 1992:1434, Kapitel 1 – Inledande bestämmelser, § 2: Hög- skolorna skall också samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Lag (1996:1392). Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden En högskolas uppdragsverksamhet kan bedrivas antingen inom ramen för den ordinarie verksamheten på ämnes-, institutions- eller fakultetsnivå och/eller via en särskilt organiserad uppdragsenhet. Inom ramen för, eller nära knuten till, uppdragsverksamheten finns vid de större högskolorna en nymodig- het i den svenska akademiska miljön, nämligen holdingbolagen. Det handlar om aktiebolag som förutsätts bedriva kommersiell verksamhet inom uppdragsforskning och tjänsteverksamhet av oli- ka slag. Utvecklingen av högskolornas uppdragsutbildning Den som är intresserad av att följa utvecklingen när det gäller högskolornas uppdragsutbildning rekommenderas att läsa två utredningar Poänggivande uppdrags- utbildning i högskolan (1997:16) och Högskolans uppdragsverk- samhet – Ett regeringsuppdrag (1999:14R). I den första av dessa två utredningar konstaterades bl.a., att trots att det inte var tillåtet enligt gällande regler, erbjöd samtliga högskolor poänggivande uppdragsutbildningar. För att skapa bättre harmoni mellan för- ordning och praxis utfärdade regeringen Förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskola (1997:845) enligt vilken klargjordes att även uppdragsutbildning kan ge högskolepoäng enligt särskilda förutsättningar. En sådan förutsättning är att samma kvalitetskrav ställs på uppdragsutbild- ningen som på den grundläggande högskoleutbildningen. Syftet med nya utredning var att följa upp högskolornas tillämpning av den nya förordningen. När det gäller uppdragsutbildningens volym konstaterar att den inte förändrats nämnvärt i jämförelse med föregående år, vare sig i omfattning eller inriktning. Sammantaget uppgick högskolornas intäkter från uppdragsutbildning till , vilket utgör av hög- skolornas intäkter från grundutbildningen och av deras totala intäkter. Uppdragsutbildningens relativa betydelse varierar ganska kraftigt. Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden handlar det om av grundutbildningsbudgeten, för om och som mest, i , om . Huvudbeställare av hög- skolornas uppdragsutbildning är den offentliga sektorn och där främst inom vård- och läraryrkena. Högskolornas uppdragsutbildning motsvarar inte mer än av den svenska personalutbildningsmarknaden totalt (an- delen blir ännu mindre om vi skulle räkna bort den del av uppdragsutbildningen som inte är att betrakta som personalutbild- ning). Om vi räknar bort den del av personalutbildningskostna- derna som utgör deltagarnas löner (se avsnitt 2.4 ovan) hamnar vi i storleksordningen . Ett annat sätt att mäta uppdrags- utbildningens omfattning är att jämföra med de större utbildnings- företagen på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden. Utbildning t.ex. omsätter mer på egen hand än de svenska hög- skolorna sammantaget. Hindrande och stödjande faktorer för en expansion av högskolans uppdragsverksamhet Man kan fråga sig varför inte en större del av högskolornas kunskap utnyttjas i samhälls- och näringslivets kompetensut- veckling och vilka åtgärder som skulle kunna leda till att den potential, som man väl ändå får anta att högskolornas lärare och forskare representerar, blir bättre utnyttjad. Den förefaller vara speciellt lite utnyttjad i det privata näringslivet. Ett hinder är svårtolkade regler, och även om det kommit en ny förordning som möjliggör poänggivande uppdragsutbildning kvar- står en hel del oklarheter. Man får t.ex. inte sälja uppdragsutbild- ning till individer, men hur förhåller det sig med enmansföretag? Och vad är det för regler som gäller beträffande holdingbolagens möjligheter att engagera sig i uppdragsutbildning? De flesta tycks anse att de nuvarande reglerna inte ger holdingbolagen möjlighet att sälja uppdragsutbildning direkt eller via helägda dotterbolag på den svenska utbildningsmarknaden, men vad gäller för minoritets- poster i utländska bolag som agerar på den globala utbildnings- marknaden? Bland andra hinder som finns för uppdragsutbildningens expan- sion ingår den kultur och de traditioner som råder vid speciellt de Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Uppdragsutbildning, menar man, hotar högsko- lans oberoende och integritet och äventyrar kvaliteten på grund- utbildning och forskning. Detta är en uppfattning som delas av studenterna, som befarar att de bästa lärarna skulle försvinna från grundutbildningen om uppdragsutbildningen gavs större svängrum. Ytterligare ett hinder för en ökning av uppdrags- utbildningen är att den inte passar in i högskolornas organisation. Hur bär man sig åt för att locka till sig duktiga marknadsförare och försäljare och hur integrerar man dem med den övriga administra- tionen? Det största hindret av alla är dock, sannolikt, högskolornas begränsade möjligheter att skapa tillräckliga incitament för sina lärare att vilja engagera sig i uppdragsutbildning. Att medverka i utvecklingen och genomförandet av en framgångsrik uppdrags- utbildning ger inga speciella meriter i det akademiska systemet, och möjligheterna till premiering i form av högre lön är ytterst begränsade. Detta gör att lärare vid högskolor i många fall föredrar att bedriva uppdragsutbildning som en bisyssla. Företagssamarbete, internationella partnerskap och egen affärsverk- samhet – faktorer som möjliggör en expansion av uppdragsverksam- heten I sina ambitioner att utveckla och expandera uppdragsverksamhet och uppdragsutbildning prövar svenska, liksom högskolor i andra länder, olika metoder och verktyg. En allt vanligare förekommande form är att samarbeta med de stora IT-företagen inom ramen för deras eller universities, som de ofta kallas. Från IT- företagens sida presenteras dessa som ett sätt att bidra till att tillgodose samhällets behov av IT-kompetens, och hög- skolorna menar att samarbetet ofta är deras enda möjlighet att få tillgång till den senaste tekniken och kunskapen. Bland företag som räcker högskolorna en hjälpande hand i utbildningen av IT-tek- niker och ingenjörer finns Microsoft med programmet AATP (Authorized Academic Training Provider), Novell med program- met NEAP (Novell ), Oracle med samt med programmet Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Den snabba förändringstakten inom IT-området leder till att hård- vara, mjukvara och kunskaper omsätts mycket snabbt. För en hög- skola innebär det en stor utmaning att med begränsade resurser ändå försöka hänga med och se till att studenterna får möjlighet att skaffa sig aktuell och relevant kunskap inom IT-området. Några viktiga ingredienser i sammanhanget är kunniga och uppdaterade lärare och tillgång till modern teknologi. När högskolans resurser tryter fram- står samarbete med näringslivet på ett eller annat sätt som ett intressant alternativ. som utvecklat en mycket genomtänkt strategi för sitt samarbete med utbildningssamhället och som i större utsträckning än de flesta andra företag aktivt bistått med både hårdvara och innehåll i skolornas och högskolornas IT-under- visning är . , Inc., med huvudkontor i i , är världsledande inom nätverkslösningar för Internet. Upptäckten att de nätverk som levererades till skolor inte utnyttjades och underhölls på ett optimalt sätt, främst på grund av begränsad kunskap och kapacitet på lärarsidan, ledde till utvecklandet av . Genom detta program, som omfattar en studie- plan på totalt fördelade på åtta terminer, ger studenterna möjlighet att utveckla sina kunskaper i IT och nätverkshantering med hjälp av dels web-baserad, instruktörsledd undervisning, dels praktiska laborationer. Programmet innehåller två certifieringsnivåer; CCNA () och CCNP (Professional), som omfattar studieplaner vardera. För att sprida , som lanse- rades i , så utser samarbetspartners på tre nivåer. På den högsta nivån finns ett begränsat antal s.k. CATCs () – något sådant finns ännu inte i . På nästa nivå återfinns s.k. Regional , vilka i sin tur startar och bistår ett antal s.k. Local . kan fungera t.ex. en högskola och typiska Local är gymnasieskolor och lärcentra. Det fanns mer än 5 000 fördelade på drygt 80 länder. I finns drygt 15 , varav en handfull Regional . Bland dessa ingår bl.a. , Hög- skola och . Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden En högskola som tecknar avtal med om att bli en får kostnadsfritt ett laboratorium installerat (nätverk, rautrar och hubbar) till ett uppskattat värde av , samt fri tillgång till ett IT-baserat läromedel, som beskrivs som mycket välutvecklat och genomtänkt. Två av högskolans lärare erbjuds också kostnadsfri utbildning vid ett CATC (i fall The Scottish Learning and ) (högskolan får själv bekosta resa och logi). Högskolans motprestation är att ge tillgång till labbet , samt att ha fått i gång verksamhet i ett antal Local (det varierar mellan fem och tio vid de högskolor jag varit i kontakt med). En får inte tillgång till Ciscos utrustning kostnadsfritt, utan måste betala . De två högskolor jag varit i kontakt med avser båda att utnyttja i sin uppdragsutbildning. Den ena högskolan plane- rar även att inom ramen för erbjuda poänggivande kurser inom grundutbildningen (5–7 poäng per nivå), medan den andra högskolan ser kurserna mer som en service åt studenterna, men menar att de har alltför mycket karaktären av knapptryckar- kurser för att kunna vara poänggivande. Ingen av högskolorna avser att erbjuda certifikat inom ramen för den ordinarie högskoleutbild- ningen, däremot kommer man att upplysa studenterna om möjlig- heten till certifiering (kommentar: har möjlighet att ombesörja detta inom ramen för de som man disponerar laboratoriet). Vid båda högskolorna betonar man den mycket kvalificerade kunskapsutveckling som samarbetet med inneburit såväl vad gäller pedagogik som examination och administration. stimulerar till interaktion mellan sina akademier bl.a. genom en interaktiv web-plats där lärare kan utbyta tips och erfaren- heter med varandra, och genom återkommande konferenser. Senast träffades man i den 26–. Källor: Intervjuer med personal vid , och samt Ciscos svenska dotterbolag. Infor- mation även hämtad från högskolornas och företagets hemsidor. är det företag som har hunnit längst på den svenska högskolemarknaden, och verksam- heten presenteras närmare i ruta 3 ovan. För en högskola som vill vara konkurrenskraftig på den kom- mersiella kompetensutvecklingsmarknaden räcker det Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden inte med att agera lokalt – man måste ge sig ut på den inter- nationella marknaden. Att göra detta på egen hand är sannolikt en övermäktig uppgift för de flesta högskolor. Den väg som även de namnkunniga universiteten i och tycks välja är att gå in i konsortier av olika slag. handlar det om renodlade universitetssamarbeten, andra gånger slår man sig samman med s.k. corporate universities och ytterligare en vanlig form av konsortium är att en grupp universitet samverkar med någon av jättarna i förlagsbranschen. I tidskriften (), som utkommer dels med en daglig upplaga på nätet, dels en tryckt version , presenteras för när- varande minst ett nytt konsortium av större dignitet i varje nytt nummer. presenterades ett nytt distanskonsortium i samarbete mellan och , och Yale Universities som kommer att marknadsföras under varumärket for Life-Long Learning. presenterades en rad olika aktiviteter på kompetensutvecklingsmarknaden som multimediajätten är inblandat i. Bland dessa ingår bl.a. managementkurser över nätet marknadsförda via Learning Net- work och FT Knowledge. Samarbetspartners är bl.a. , samt . En förutsättning för de svenska högskolornas medverkan på den globala kompetensutvecklingsmarknaden är att man kan agera fullt ut kommersiellt. att man fritt kan sluta avtal, att man kan gå in i samarbeten och gå ur dem, att man kan köpa företag och sälja dem, att man kan sälja utbildning till såväl företag och organi- sationer som till enskilda personer, samt att man kan anställa och behålla kvalificerad personal genom att betala marknadsmässiga löner och även erbjuda andra typer av anställningsförmåner, som är fullständigt främmande företeelser i den traditionella akademiska miljön. Det enda instrument man förfogar över för detta är holdingbolagen. Med tanke emellertid dels på dessa företags be- gränsade storlek, dels de restriktioner och oklarheter som fort- farande tycks omgärda dem, är det tveksamt om merparten av de svenska högskolorna förfogar över nödvändiga instrument och resurser för att ge sig ut i den internationella hetluften. Ett svenskt universitet som hunnit ganska långt i sin inter- nationalisering och kommersialisering är . De framgångar haft, men också de problem man råkat ut för gör att borde kunna fungera som ett intressant case i den fortsatta diskussionen om vilka resurser de Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden svenska högskolorna bör få tillgång till och fritt disponera och vilka regler som ska gälla för deras agerande på den kommersiella och internationella arenan. En kortfattad beskrivning av Lunds uni- versitets erfarenheter inom e-learning och uppdragsutbildning nationellt och internationellt ges i ruta 4 nedan. – huvudägare i e-learningföretaget , svensk representant i det globala 21, och just i färd med att starta Luvits historia, som den beskrivs på företagets hemsida (www. ) börjar 1997, då inledde sina ansträng- ningar att utvecklas till ett virtuellt och interaktivt universitet. Man letade efter en metod att öka studenternas möjligheter till lärande och bli bättre inom distans- och uppdragsutbildning och började snegla mot Internet. De lösningar man fann på marknaden förkastades och i stället började man att utveckla en egen lösning – en plattform – för web-baserad undervisning. Man fastställde några nyckelkriterier för sin produkt och engagerade både specialister inom lärande och IT i utvecklingsarbetet och snart började Luvit, , att ta form. Utvecklingen finansierades av via dess holdingbolag, Lunds univer- sitets utvecklings AB (Luuab). är Luvit ett företag med 50 anställda. Företagets program- varor för kunskapshantering finns tillgängliga på tio språk. Luvits strategi är att i samverkan med företag inom IT-konsulting, inne- hållsproduktion och utbildning erbjuda skräddarsydda lösningar för e-learning för varje enskild kund. Man har samarbetsavtal med flera tunga aktörer på den svenska IT- och e-learningmarknaden, bl.a. , och M2S. Luuab är fortfarande huvudägare med av aktiestocken. Bland andra större ägare finns några investmentbolag samt . An- ställda i företaget äger av företaget. är företaget noterat på Nya Marknaden, där det som högst varit värderat till ca . Luuabs aktiepost har således som mest varit värd ca . Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden Luvit har både gett insikter och väckt frågor. En insikt har varit den som högskoleledningar runtom i landet fått om den guldgruva som holdingbolagen under lyckliga omständigheter kan bli. En annan har varit den om betydelsen av att ha en klar strategi för hur kapi- taltillskott av detta slag ska hanteras inom ett universitet. Hur länge ska man stanna kvar som ägare, hur ska den realiserade vinsten för- valtas och fördelas? Det faktum att representanter i köpt aktier i företaget – i ett läge när företaget uppges ha varit i akut behov av likvida medel – som sedan stigit kraftigt i värde, har dessutom aktualiserat en rad moraliska och etiska spörs- mål inte bara inom , utan även långt utanför dess väggar. ingår som enda nordiska universitet i det globala 21, som omfattar 18 universitet i 10 länder, vilka tillsammans har ca en halv miljon studenter, knappt 45.000 lära- re och forskare, och en budget på närmare 9 miljarder US$. annonserades ett joint venture mellan 21:s kommersiella gren och det av (huvudägare ) ägda , i avsikt att secure a substantial share of the global higher education market*. I ett pressmeddelande från gör Lunds universitets rektor följande kommentar: 21 förstärker vårt eget utvecklingsarbete, bl.a. i fråga om distansutbildning. Den internatio- nella utvecklingen avseende distribuerad utbildning går mycket snabbt, och det är viktigt för att vara med i fram- kanten. Vi har också mycket att bidra med i det internationella samarbetet. Till detta nybildade företag inom Luuab planerar att förlägga sin satsning på fort- och vidareutbildning, kompetens- utveckling samt distansutbildning via Internet. Verksamheten ska vara efterfrågestyrd och företag, myndigheter och organisationer ska kunna beställa skräddarsydda kurser och program. Företaget ska drivas enligt affärsmässiga principer och ge vinst, varav en del ska återgå till . Lärarnas medverkan i verksamheten ska premieras vid tjänstetillsättningar och lönesättning. hoppas man nå en omsättning på . Källor: , , , Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden * Representanter för ledningen för informerade om att det planerade samarbetet med /TSL inte blir av. 21 uppges i stället ha inlett sam- arbete med , db till världens näst största utbild- ningsförlag, . 5Infrastrukturen inom kompetens- utveckling och vuxenutbildning De tre utredningar till vilka denna rapport är kopplad; Utredningen om individuellt kompetenssparande, Vägledning i skolväsendet och Validering av vuxnas utbildning och kompetens, berör på olika sätt viktiga delar av infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning. Oavsett om det handlar om en ung person som ska bestämma sig för sin fortsatta utbildnings- och karriärväg, en person som redan befinner sig på arbetsmarknaden, men av olika skäl vill vidareutbilda sig och lära sig mer, eller en person som försöker att ta sig in på en arbetsmarknad hon tvingats lämna, eller tidigare aldrig befunnit sig på, finns behov av stöd i form av såväl pengar som information och rådgivning. I finns ett relativt stort utbud av platser, både verkliga och virtuella, dit man som privatperson kan vända sig för att få vägledning och information om arbetsmarknad, studie- och finan- sieringsmöjligheter samt olika frågor relaterade till det livslånga lärandet. En enskild person som saknar tillgång till dator och Internetuppkoppling, och som i övrigt inte är speciellt väl för- trogen med hur samhället är organiserat, riskerar därigenom att förbli oinformerad om de möjligheter som erbjuds till lärande, ut- veckling och förändring. För den som förmår att ta kontakt finns däremot, som nämndes ovan, en hel del platser att vända sig till: Komvux, universiteten och högskolorna, arbetsförmedlingarna, folkhögskolorna och Kun- skapslyftet (finns i varje kommun). har flera av sam- hällets organisationer på och regional nivå börjat sam- verka inom ramen för de s.k. infoteken. Sådana finns det numera minst ett av i samtliga län, och man har bl.a. utvecklat en Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning gemensam hemsida (ännu så länge saknas dock en riksgemensam web-adress). Ett exempel på det breda samarbete som bedrivs inom infoteken är Infotek i (), som är ett samarbetsprojekt mellan kommun, Arbetsför- medlingen, CSN och . Med vuxenutbildning i fokus framhåller betydelsen av att kommunerna erbjuder en allsidig och objektiv vägledning utifrån individens behov, förutsättningar och önskemål. Om vägledningen ska ses som en rättighet och kopplas till upp- rättandet av individuella studieplaner bör, menar man, bl.a. frågan om huvudmannaskapet för vägledningen övervägas. Man ifråga- sätter möjligheten att upphandla studie- och yrkesvägledning från externa utbildningsanordnare. Man kan konstatera att privat vägledning är ett snabbt växande fenomen på den svenska arbets- och utbildningsmarknaden. Fram- växten av privat vägledning hänger samman med de privata arbets- förmedlingarnas expansion på den svenska arbetsmarknaden .