sou · GOB334d2 · 2001-01-01 00:00:00 — På motsvarande sätt gäller, i de fall då omläggningen resulterar i lägre nettoskatteuttag, att överlåtelse-priserna blir högre än de skulle ha blivit med oförändrade regler, vilket återspeglas i högre taxeringsvärden. De uppskattningar av dessa priseffekter som redovisas i kapitel 13 utgår från en teoretisk modell som beskriver hur marknadsvärdet för ägda bostäder bestäms. I modellen utgår vi från att sambandet mellan marknadsvärdet och kapitalkostnaderna samt de skatter som tas ut för fastigheten kan formuleras på följande vis: MV = NH / [(1-t)i-p + t] där MV är bostadens marknadsvärde, NH motsvarar nettohyresvärdet, i är den nominella räntesatsen för såväl det lånade som det egna kapitalet, t är kapitalinkomstskattesatsen, p är inflationstakten och t är de bostadsanknutna skatterna uttryckta som andel av marknadsvärdet, dvs. den effektiva fastighetsskattesatsen. Uttrycket (1-t)i-p inom klamrarna motsvarar realräntan efter skatt. Under vissa förutsättningar kan vi utifrån detta samband härleda ett uttryck för den förändring i marknadsvärdet som en viss förändring i nettoskatteuttaget ger upphov: MV1-MV0 = - [(t1 - t0)/((1-t)i-p + t0)] x MV0 Innan vi kan tillämpa detta uttryck på de här aktuella skatteföränd- ringarna måste vi uppmärksamma att ekvation (1) och (2) är formu- lerade så att avdragseffekten förutsätts vara densamma för alla ränte- kostnader för bostadskapitalet. gällande regler för beskattning av bostadsrättsfastigheter innebär emellertid att räntekostnaden för det lånade kapitalet, efter skatt och räntebidrag, varierar mellan olika bostadsrättsföreningar. Detta har vi tagit hänsyn till i våra beräkningar genom att behandla den uteblivna skattereduktionen för den del av ränteutgifterna som överstiger föreningens beskattningsbara intäkter som en extra skatt och räntebidragen, efter skatt, som en reduktion av Vi definierar alltså skatteuttaget enligt nu gällande regler, T, T0 = 0,0234TV0 - 0,72xRB + S TV0 motsvaras här av taxeringsvärdet fastställt enligt nu gällande regler. RB representerar räntebidragen som beskattas som inkomst av näringsverksamhet . S representerar den ytterligare skattereduktion som föreningen skulle ha erhållit om reglerna hade varit sådana att avdragseffekten uppgick till för alla av ränteutgifter. Det innebär att S definieras enligt följande uttryck: S = 0,28RAoutn + 0,02(bruttoränta + tomträttsavgäld) RAoutn motsvaras här av den del av föreningens utgiftsräntor som överstiger den beskattningsbara inkomsten, som i våra beräkningar uppgår till av det aktuella taxeringsvärdet samt räntebidrag Den sista termen i uttrycket tar hänsyn till att skattereduktionen för föreningens ränteutgifter endast kan uppgå till maximalt enligt nu gällande regler. Efter omläggningen av skattereglerna skulle skattereduktionen i kombination med eventuell skatteutbetalning tillsammans motsvara av ränteutgifterna oavsett om lånen tagits av föreningen eller den enskilde bostadsrättsinnehavaren. Skatteuttaget efter omlägg-ningen definieras därför på följande vis: T1 = 0,3*0,05*0,75*MV1. MV1 representerar bostadsrättslägenhetens marknadsvärde med hänsyn tagen till de priseffekter som omläggningen ger upphov till. Den effektiva skattesatsen, t, i ekvation (1) och (2), är definierad som det totala nettoskatteuttaget i en viss tidpunkt uttryckt som andel av marknadsvärdet i samma tidpunkt: ti = Ti/MVi i = 0,1 Genom att substituera in uttryck (5) och (6) i ekvation (2) och lösa ut MV1 erhåller vi följande uttryck för bostadsrättslägenhetens marknads- värde efter förändringen:6 MV1 = [1-(0,01125 - t0)/( (1-t)i-p + t0)] x MV0 Med hjälp av detta uttryck kan vi utifrån vårt material uppskatta de förändringar i marknadsvärdet som en omläggning av taxerings- och skattereglerna kan förväntas medföra på lång sikt. I analysen har vi utgått från att skatteunderlaget/taxeringsvärdet anpassas till föränd- ringar i marknadsvärdenivån omgående. I själva verket sker dock anpassningen med viss fördröjning. Den initiala effekten av skatteom- läggningen kommer sannolikt överstiga den långsiktiga effekten. Det beror på att skatteunderlaget inledningsvis kommer att spegla mark- nadsvärdenivån före omläggningen. Eftersom reformen kommer vara känd innan den träder kraft är det möjligt att en viss anpassning av värdenivån, grundad på förväntningar om framtida förändringar i nettoskatteuttaget, äger rum redan till då det nya systemet 6 I de fall då reduktionsreglerna för ny- och ombyggda fastigheter är tillämpliga modiferas dock uttrycket något. Det är dock inte sannolikt att hela prisanpassningen äger rum i förväg. I områden där reformen medför ett ökat nettoskatteuttag, kan vi istället förvänta oss att det initiala prisfallet överstiger det långsiktiga. När detta slår igenom i skatteunderlaget kommer nettoskatteuttaget reduceras något, allt annat lika, vilket i sin tur torde leda till en viss återhämtning i överlåtelsepriserna. Denna effekt slår med tiden givetvis också igenom i skatteunderlaget, vilket återigen torde resultera i ett visst prisfall. Anpassningen mot den nya långsiktiga jämvikten kan med andra ord förväntas följa ett visst zic-zac-mönster, under i övrigt likartade utbuds- och efterfrågeförhåll-andena. Det bör påpekas att vi i detta sammanhang endast talar om den förändring i bostadsrättspriserna som har att göra med förändringen av taxerings- och skattereglerna. Det innebär att vi tar sikte på de prisför- ändringar som skulle äga rum under i övrigt likartade förhållanden. Vidare kommer såväl förändrade taxeringsvärden som förändrade priser få effekter på förmögenhetsskatteuttaget. Den marknadsvärde- nivå som ges av ekvation (7) ovan mot-svarar den värdenivå kring vilken marknaden såsmåningom skulle stabiliseras, under i övrigt oförändrade förhållanden. I beräkningen av bostadsrättslägenheternas marknadsvärde efter prisförändringen enligt ekvation (7) har vi utgått från att den nominella räntesatsen uppgår till och att inflationstakten följer inflationsmål på . Tabell 6.4 Uppskattad förändring i marknadsvärdet per kvadratmeter efter en omläggning av taxerings- och skattereglerna för bostadsrätts- lägenheter under antagande om full kapitalisering. Procent av mark- nadsvärdet före omläggningen. Sthlms innerstad del 1 (-/ -) (-/ +1%) (-/ +13%) Sthlms innerstad del 2 (-/ -) (-/ +1%) (-/ +13%) (+8% / +15%) (+7%/ (+17%/ (±0 / +44%) (+15% / +30%) (+7%/ (+17%/ (±0 / +44%) (-/ ± 0) (+7%/ (+17%/ (±0 / +44%) (+4%/ (+19%/ (+27%/ (+29%/ (+30%/ (+28%/ (+25%/ (+37%/ (+39%/ (+31%/ (+38%/ (+27%/ (+39%/ (+44%/ (+35%/ (+40%/ Den övre raden i varje cell svarar för medianvärdet och värdena inom parentes på den nedre raden svarar för nedre respektive övre kvartilvärdet. står för ingen uppgift. 1För dessa årgångar har ett samlat värde beräknats för innerstadsförsamlingarna i del 1 och 2 i . För dessa årgångar har ett samlat värde beräknats för innerstadsförsamlingarna i och samt prisgrupp 1. När det gäller bostadsrättslägenheter i äldre fastigheter i är långsiktiga marknadsvärdefall på mellan att vänta i stora delar av beståndet. Även i de församlingar som tillhör prisgrupp 1, dvs. huvudsakligen församlingar i , skulle marknadsvärdena reduceras i stora delar av beståndet. I procentuella termer kan de mest dramatiska marknads- värde-förändringarna förväntas uppstå utanför storstäderna. I de för- samlingar som ingår i prisgrupp 3 och 4, kan marknadsvärdena förväntas stiga med mellan enligt våra beräkningar. I de församlingar som ingår i prisgrupp 1 och 2 är marknadsvärde- ökningar av ungefär samma storleksordning att vänta i stora delar av beståndet. Här gäller det dock främst fastigheter med värdeår 1951 och . I denna bilaga presenteras en lista över namn på de församlingar som ingår i respektive prisgrupp. Vissa församlingar i landet finns dock inte representerade i vårt datamaterial och saknas därför i listan. Tabell 1 Församlingar som ingår i respektive prisgrupp 5 Förberedande arbete................................................................... 8.1.1 Föreningar som inte lämnat uppgifter om föreningen............ 8.1.1.1 Total bostadsyta och typkod............................................ 8.1.2 Föreningar som endast besvarat en del av enkäten.............. Sammanfattning om undersökningens kvalitet..................... Population, urval, bortfall ....................................... Appendix 2 Posttyp 1 och 2, sammanfattning ............................ Appendix 3 Kvalitet posttyp 1, enkät ........................................ Kvalitet posttyp 2, enkät ........................................ Kvalitet basuppgifter, ej övertäckning .................. SCB har på uppdrag insamlat upp- gifter om överlåtna bostadsrätter 1996–1998 samt uppgifter om bostadsrättsföreningarnas ekonomi enligt bokslut. Undersökningen om bostadsrättsöverlåtelser är en urvalsundersökning. Uppgiftsinsamlingen har utförts med hjälp av postenkät. SCB svarar endast för uppgiftsinsamling inklusive utformning av enkäten, dataregistrering samt redigering av inkommet material till bearbetningsbart dataunderlag. Det avidentifierade dataunderlaget överlämnas till enligt överens- kommelse på textfiler. I många undersökningar förkommer bortfall. Denna undersökning utgör inget undantag. Vi var beredda på ett mycket stort bortfall på grund av undersökningens art och de eventuella konsekvenser under- sökningen kan medföra i en förlängning. En av intresseorganisationerna hade dessutom rekommenderat sina medlemsföreningar att ej deltaga i undersökningen. Trots detta har bortfallet kunnat begränsas till cirka 45%.1 En försvårande omständighet var att uppgiftslämnarplikt inte förelåg. Uppgiftslämnarplikt hade kunnat begränsa bortfallet betydligt. Bortfall brukar delas upp i objektsbortfall och partiellt bortfall. Det bortfall som omnämnes ovan är objektsbortfall, dvs. då uppgifter för hela föreningar inte kommer in. Ett annat bortfall är partiellt bortfallet, när det saknas uppgifter för enstaka variabler. Partiellt bortfall före- kommer även i denna undersökning. Dataunderlaget består av tre olika delar. ·från fastighetstaxeringsregistret (basuppgifter) ·om bostadsrättsföreningens ekonomi, antal lägenheter ·om överlåtelser av bostadsrätter I alla tre ovanstående delar förekommer partiellt bortfall, således även i fastighetstaxeringsregistret (FTR). De variabler i FTR, som ingår i taxeringsmodellen, har ett mycket litet partiellt bortfall. För övriga variabler förekommer det mer eller mindre partiellt bortfall. En av frågorna i enkäten, Lägenhetens fördelningstal eller andelstal, har besvarats på ett sådant sätt att uppgiften i princip är oanvändbar. Bostadsrättsföreningarna har olika sätt att uttrycka uppgiften. Vi har därför i dataregistreringen registrerat exakt det som uppgiftslämnaren skrivit. 1 Avser vägt totalt bortfall För att fastställa urvalsramen har FTR982 utnyttjats. FTR98 valdes framför FTR97 för att minska risken för fel till följd av förändrad adress. Urvalsramen bygger på taxeringsenheter och begränsas inledningsvis av flerbostadshus med huvudsakligen bostäder (typkod 320) och flerbostadshus med bostäder och lokaler (typkod 321). Upplåtelse- formen skall vara bostadsrättsförening, dvs. juridisk form = 53. Taxeringsenheten identifieras med hjälp av variabeln ID-taxenhet och bostadsrättsföreningen med hjälp av organisationsnummer. Uppgifterna om ID-taxenhet och organisationsnummer lämnas inte ut. En bostadsrättsförening kan omfatta en eller flera taxeringsenheter. Därför kan det inträffa att en bostadsrättsförening även omfattar små- hus (typkod 222). Bostadsrättsföreningar som omfattar småhusenheter med upplåtelseform bostadsrätt utesluts ur urvalsramen. I underlaget till urvalsramen har varje taxeringsenhet (typkod 320 och 321) kompletterats med information om bostadsrättsföreningens sammanlagda bostadsyta i flerbostadshus (typkod 320 och 321) respektive småhus (typkod 222) samt sammanlagd lokalyta. Alla objekt där bostadsytan i småhus är större än noll har uteslutits från ramen. Antal taxeringsenheter i FTR98 med upplåtelseform bostadsrätt (juridisk form = 53) som ingår i en bostadsrättsförening. som endast omfattar fler- Alla utvalda bostadsrättsföreningar kommer inte att besvara enkäten själva utan överlämnar uppgiften till en förvaltare. Allt för detaljerad information om de överlåtna lägenheterna kan vara svåra att få fram, t.ex. om överlåten lägenhet ligger i en småhusenhet eller i ett fler- bostadshus. Eftersom inte primärt är intresserad av småhus med upplåtelseform bostadsrätt beslöt vi i 2 1998 justerad av SCB. samarbete med kunden att utesluta de taxeringsenheter som ingår i en bostadsrättsförening som även omfattar småhusenhet (typkod 222). Urvalsramen utgörs härmed preliminärt av 13 112 taxeringsenheter. Enligt Fastighetsbeskattningskommitténs önskemål skulle man vid urvalsdragningen ta hänsyn till ·(bostadsbyggnadens) ålder ·sysselsättning (motsvarande årssyss) ·outhyrda lägenheter (marsundersökningen 1997 och 1998) ·information från försäljningen av småhus 1997 och 1998 De tre sistnämnda variablerna skulle kunna ge en geografisk grupp- ering, trots att den geografiska grupperingen var av underordnad betydelse. Viktigare var att variablerna skulle kunna fånga upp andra faktorer som har betydelse för prisbildningen på bostadsrätter. Dessvärre gav inte variablerna sysselsättning, outhyrda lägenheter och småhusförsäljningen en information som skulle kunna användas för stratifiering. Vi har därför efter samråd med uppdragsgivaren valt att dela in landet i två regioner; stad och övriga kommuner. I stad ingår storstadsområdena ,3 Stor-Göteborg4 och Stor-Malmö5 samt kommunerna . Åldersfaktorn speglar en byggnadsperiod. Därför är nybyggnadsår mer korrekt variabel än värdeår. Variablerna nybyggnadsår, värdeår och ombyggnadsår kan saknas i registret. Minst är det partiella bortfallet på värdeår. Om taxeringsenheten inte förändrats, dvs. byggnader inte uppförts eller byggts om, är värdeår och nybyggnadsår lika. Om ny-, om- eller tillbyggnad ägt rum skall det finnas en uppgift om ombyggnadsår. Har det ägt rum upprepade förändringar är ombyggnadsår sannolikt årtalet för den senaste eller mest omfattande förändringen. I FTR98 finns det för hyreshus (serie 300) endast uppgift ombyggnadsår för de senaste tio 3 omfattar, för den aktuella perioden, alla kommuner i utom , och . 4Stor-Göteborg omfattar kommunerna , , , , , , , , , , . 5Stor-Malmö omfattar kommunerna , , , , , , , , . Uppgift saknas behöver inte betyda partiellt bortfall för variabeln ombyggnadsår. Om både värdeår och nybyggnadsår saknas pågår sannolikt bygg- nadsarbeten på taxeringsenheten. Dessa taxeringsenheter utesluts från ramen. Saknas nybyggnadsår, men det finns uppgift om värdeår, ersätts nybyggnadsår med värdeår. Variabeln benämnes byggnadsår. Urvalsramen omfattar nu 13 071 taxeringsenheter. Tablå 1 Ålder fördelad efter byggnadsår. Stratifieringsvariabler är region och byggnadsår. Byggnadsår skall ej förväxlas med bostadsrättsföreningens ålder. Byggda och tidigare i övriga kommuner Byggda och tidigare i storstadsområden eller större kommuner Byggda i övriga kommuner Byggda i storstadsområden eller större kommuner Byggda i övriga kommuner Byggda i storstadsområden eller större kommuner Byggda i övriga kommuner Byggda i storstadsområden eller större kommuner Byggda i övriga kommuner Byggda i storstadsområden eller större kommuner Byggda i övriga kommuner Byggda i storstadsområden eller större kommuner Byggda i övriga kommuner Byggda i storstadsområden eller större kommuner Byggda och senare oavsett kommunstorlek Riktmärke för urvalsstorleken fastställdes till 3 000 taxeringsenheter. Urvalsstorleken i respektive strata har fastställts med hjälp av formeln ×Sh (T) ×c h åNh ×Sh (T) ×ch antalet taxeringsenheter i beståndet Sh (T) vikt (problemfaktor) Faktorn c har fastställts för att öka urvalet i de strata där vi befarar ett större bortfall. Tabell 2 Underlag för fastställande av urvalsallokering beståndet (N) (avrundade värden, tkr) * för tolkning se tablå 2 Ett obundet slumpmässigt urval utan återläggning med urvalsstorlek inom strata enligt tabell 2 drogs. Undersökningsobjektet är överlåtna lägenheter i bostadsrätts- föreningar. Urvalet av taxeringsenheter justerades till urval av bostadsrättsföreningar. Om flera taxeringsenheter som tillhör samma bostadsrättsförening kommit med i urvalet, valdes som representant för urvalet den enhet som hade den största bostadsytan. Representanten bestämmer stratumtillhörighet. Tabell 3 Fördelning av urvalet på taxeringsenheter och bostadsrätts- föreningar Totalt antal valda taxeringsenheter Bostadsrättsföreningar som omfattar flera taxeringsenheter har större urvalssannolikhet än föreningar med endast en taxeringsenhet. Föreningar som omfattar flera taxeringsenheter kan dessutom tillhöra olika strata. Två sådana fall observerades i urvalet. Juridisk form = 53 omfattar även bostadsföreningar. Bostads- föreningar6 tillhör inte populationen (övertäckning). Om utvalda enheter i namnet har både bostadsförening och UPA (alternativt U P A) utesluts de från urvalet. I appendix 1, tabell 1, redovisas nettourvalets fördelning på stratum. 6 Enligt överenskommelse med . Mättekniska laboratoriet vid SCB har medverkat vid utformning av enkäten och missiv. Enkät och missiv har testats vid besöksintervjuer hos ett provurval av bostadsrättföreningar. Intervjuerna har genomförts med hjälp av SCB:s intervjuare. (Se rapport från Mättekniska laboratoriet) Under det förberedande arbetet har vi haft kontakter med HSB, Riks- byggen och SBC (bostadsrätters centralorganisation). Kontakterna har bland annat gällt olika frågor i enkäten men även för att skapa ett uppgiftslämnarvänligt klimat, dvs. motverka ett allför stort svarsbortfall. Fortlöpande under undersökningen har vi haft kontakt med för att förankra beslut som har med undersökningen att göra. För att uppskatta antalet följeblanketter till huvudblanketten har antalet omsatta lägenheter uppskattats enligt formeln x » 3×0.09 × BOYTA 68 är den totala bostadsytan i bostadsrättsföreningen uppskattad genomsnittliga bostadsyta per lägenhet Enkäten skickades ut () till de utvalda bostadsrättsföreningarna. Ungefär efter första utsändningen skickades ett tack- och påminnelsekort ut. I samråd med beslutades det att endast skicka ut en skriftlig påminnelse och inte därefter genomföra telefonuppföljning. Anledningen till att man avstod från telefonuppföljning var ·tidpunkten (semesterperiod) ·problem att hitta rätt kontaktpersoner ·föreningar som bestämt sig för att inte medverka i undersökningen knappast skulle kunna övertalas att lämna uppgifter Den skriftliga påminnelsen inklusive enkät skickades ut efter den första enkäten Uppgifter om överlåtna bostadsrätter insamlades i huvudsak med hjälp av den utskickade enkäten. Några bostadsrättsföreningars intresse- organisationer framförde önskemål om att få lämna uppgifter från centrala register, förutsatt att den lokala föreningen godkände förfarandet. Tyvärr har de elektroniskt överlämnade uppgifterna vållat oss visst bekymmer. Uppgifterna har fått kompletteras vilket påtagligt försenat arbetet. Det är den negativa sidan. Den positiva sidan är att en elektronisk datainsamling är mycket smidigare i och med att man underlättar dataregistrering, inte besvärar fler uppgiftslämnare än nödvändigt och har ett fåtal kontaktpersoner. Datainsamlingen avbröts före Midsommar (vecka 25). De elektroniskt insamlade uppgifterna har kompletteras fram till . Adresserna i FTR är i undantagsfall inte aktuella. Adresserna i FTR kan avse en förvaltare vars primära uppgift inte är att besvara de frågor som förekommer i enkäten. Adressproblemen har bland annat för- orsakat postreturer. Ny enkät har skickats till rätt adressat. Under insamlingsarbetets har några enstaka fel på variabeln fastighetstyp (typkod) noterats. Felaktig typkod och andra liknande problem har marginellt ökat undertäckningen. Bortfallet indelas i objektsbortfall, ej besvarade enkäter, och partiellt bortfall, ej besvarade frågor inklusive uppgift saknas. Beräkningen av det procentuella bortfallet kompliceras av att det förekommer övertäckning. Med hjälp av olika antaganden om övertäck- ningen kan man uppskatta det (uppräknade) procentuella bortfallet. Exempel på övertäckning i bortfallet som ej identifieras är: Uppgiftslämnaren läser missivet, tittar på enkäten och finner att undersökningen inte berör föreningen. Vederbörande kontaktar inte SCB direkt och inte heller efter påminnelsen. Objektsbortfallet kan indelas i tre olika grupper ·Föreningar som ej besvarat enkäten, varken uppgifter om föreningen eller uppgifter om överlåtelser (1 315). ·Föreningar som enbart lämnat uppgifter om föreningen (97). ·Föreningar som enbart lämnat uppgifter om överlåtelser (6). 8.1.1Föreningar som inte lämnat uppgifter om föreningen Om man antar att all övertäckning har kunnat identifierats är det uppräknade objektsbortfallet . Om däremot övertäckningen är större i bortfallsstratum än i svarsstratum minskar det uppräknade objektsbortfallet. I diagrammet nedan illustreras hur objektsbortfallet varierar med olika antaganden om övertäckningen i bortfallsstratum. Om den totala övertäckningen är okänd, men man kan antaga att den är densamma bland svarande som i bortfallet är objektsbortfallet . Uppräknat objektsbortfall givet olika antaganden om övertäckningen i bortfallsstratum. Uppräknat objektsbortfall givet olika antaganden om övertäckningen i bortfallsstratum. Antagen övertäckning i bortfallsstratum Bortfallet variera mellan olika strata. Det största bortfallet finns i regionen stad med byggnadsperiod (–beroende på antagande om övertäckning). Minst är bortfallet i övriga kommuner byggda –86 (). I regionen stad med byggnadsperiod är det uppräknade bortfallet (–beroende på antagande om övertäckning). För motsvarande byggnadsperiod i övriga kommuner är det uppräknade bortfallet (–beroende på antagande om övertäckning). Om man betraktar byggnadsperioderna har föreningar med de äldsta byggnaderna, byggda , det högsta bortfallet (–beroende på antagande om övertäckning). 8.1.1.1Total bostadsyta och typkod Bortfallet och de medverkande skiljer sig inte åt med avseende på föreningens sammanlagda bostadsyta. Medverkande och bortfall. Urvalsramen (taxeringsenheter) består av flerbostadshus med huvud- sakligen bostäder (typkod 320) och flerbostadshus med bostäder och lokaler (typkod 321). av urvalet utgörs av bostads- rättsföreningar med huvudsakligen bostäder. En liten reservation finns eftersom en mindre del av föreningarna omfattar fler än två taxerings- enheter. I de fall föreningen omfattar mer än en taxeringsenhet kan det finnas flerbostadshus med både typkod 320 och 321. Det finns inte någon skillnad med avseende på typkod mellan bortfallet och de medverkande. 8.1.2Föreningar som endast besvarat en del av enkäten Det är fullt tänkbart att de bostadsrättsföreningar som enbart lämnat uppgifter om föreningen inte har några överlåtelser att redovisa 1996– 1998. Anledningen till att sex bostadsrättsföreningar inte lämnat upp- gifter om föreningen är mer osäker och kräver egentligen en kontakt med uppgiftslämnaren. Fler detaljer om objektsbortfallet finns i appendix 1 och 2. Det partiella bortfallet varierar beroende på variabel. Det lägsta partiella bortfallet hittar man på registervariablerna (FTR), men även för insamlade uppgifter avseende Årsavgifter för bostäder, Räntor (brutto), Långfristiga lån, Omsättningstillgångar och på flertalet av de insamlade uppgifterna om överlåtelserna utom Hiss och Antalet våningsplan i byggnaden där lägenheten ligger. Mer detaljer om det partiella bortfallet redovisas i appendix 3–5. 9Sammanfattning om undersökningens kvalitet Bortfallet är stort, vilket medför problem när man skall analysera det insamlade materialet. Bortfallet försvårar dessutom möjligheterna att dra slutsatser till hela populationen av bostadsrättsföreningar. Bortfallet är dock med tanke på omständigheterna lägre än befarat.