sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — sker en import av elenergi till . Om el- användningen sjunker kan istället exportera kraft till . På goda grunder kan man anta att den kraft som på marginalen är tillgänglig för import från , och kommer att vara koleldade kondenskraftverk. Dessa anläggningar har låg verk- ningsgrad och i vissa fall miljöprestanda som är lägre än svenska produktionsanläggningar. Utsläppen av såväl koldioxid, kväveoxider och svaveldioxid kommer därför att minska kraftigt i och till del komma den svenska miljön tillgodo. Det finns drygt 700 vattenkraftverk med högre effekt än 1,5 MW, och ca 1 200 vattenkraftverk med en effekt under 1,5 MW. De mindre verken producerar tillsammans ca el av totalt ca . Den tidiga utbyggnaden av vattendragen skedde med då gällande miljösyn och samhällsmål. Till en början fokuserades miljö- frågorna för vattenkraftanläggningarna på intrången i olika näringar och mänskliga aktiviteter samt till estetiska frågeställningar. Relativt sent har naturvårdsfrågor, som tillmäts stort intresse men som inte målmedvetet beaktades i den tidiga vattenkraftsutbyggnaden, lagts till. Den finns i breda kretsar en ambition att ta miljöhänsyn och förbättra många av de naturvärden som ursprungligen fanns kring de reglerade vattendragen. En sådan restaurering innebär en lägre 224 Bara naturlig försurning produktion av vattenkraft. Möjligheterna och kostnaderna för att i ett visst vattendrag uppnå olika tänkbara miljöförbättringar beror dock i hög grad på den påverkan som historiskt ägt rum liksom på omgivningens förutsättningar i övrigt. En successiv restaurering av befintliga vattendrag för att till viss del återskapa värdefulla naturvärden och biologisk mångfald kan ske utan att förnyade anspråk på alternativa produktionsanläggningar ställs. Se också kap. 12 om Levande sjöar och vattendrag. I betänkandet (SOU 1999:75) Rätt plats för vind- kraften görs en beräkning över ytbehoven för vindkraftverk i olika storlekar. Det indirekta ytbehovet, dvs. om man tar hänsyn till att bebyggelse inte ska finnas närmare verken än att riktvärde för buller uppnås har beräknats både till lands och till havs, se nedanstående tabell. Ytbehov till lands vid produktion av 10TWh vindenergi. Som jämförelse kan nämnas att yta uppgår till 5 710 km2. På samma sätt som ovan beskrivits för energiområdet kommer en minskad trafik att leda till effekter i form av minskade utbyggnadsbehov på trafikområdet och därigenom minskat intrång. Regeringens riktlinjer i kemikaliepolitiken och kopplingen till andra miljökvalitetsmål uppdrag innebär att konkretisera och lämna förslag till genomförandet av regeringens nya riktlinjer inom kemika- liepolitiken. Enligt regeringens nya riktlinjer bör bl.a. nyproducerade varor13 som introduceras på marknaden i huvudsak vara fria från av människan framställda ämnen som är cancerframkallande, arvsmasse- påverkande och hormonstörande – inklusive fortplantningsstörande. 13 Enligt kemikalieutredningens definition alla varor som från en viss tidpunkt kommer ut på marknaden, även om varor med samma funktion funnits på mark- naden tidigare. Bara naturlig försurning 225 Bensin och andra petroleumbaserade bränslen innehåller stora mängder ämnen som är cancerframkallande. Det är också troligt att flera per- sistenta och bioackumulerbara ämnen kommer att finnas i denna kate- gori. bensin faller under regeringens nya riktlinjer. anser att utredningens direktiv inte ska tolkas så att utredningen fått i uppdrag att utarbeta förslag om styrmedel för att inom 10–fasa ut ämnen ur bensin och andra bränslen. Bränsle - na skulle i så fall behöva modifieras eller tas bort från marknaden, vilket i hög grad berör energi- och transportpolitik. Vi delar utredningens bedömning att ett annat angreppssätt är nödvändigt för att komma till rätta med miljöeffekterna till följd av förbränning av bensin eller andra bränslen. Det är emellertid inte tillräckligt att exempelvis reglera innehållet av skadliga ämnen i bensin eller petroleumprodukter. En begränsning av användningen av fossila drivmedel är exempelvis nödvändig för att nå målet Begränsad klimatpåverkan. Stora insatser behöver göras för att minska utsläppen av cancerframkallande ämnen vid småskalig vedeldning och transporter. Det är nödvändigt att införa flera styrmedel på en bred front för att uppnå miljökvalitetsmålet luft där de mest väsentliga är förbättrad teknik vid förbränning och av- gasrening, energieffektivisering av transporter, renare bränslen och andra system för transporttjänster eller andra tjänster. Vi har i avsnitt 6.6 berört särskilda åtgärder för att begränsa utsläppen av cancerfram- kallande ämnen. 6.6.4Skälen för val av ambitionsnivå Ett nytt protokoll inom konventionen om begränsning av långväga transport av luftföroreningar (CLRTAP) har fastställts i . Avtalet bygger på beräkningar av en internationellt vedertagen modell som för varje land optimerar kostnader och miljönytta mot ställda miljökvalitetsmål. Modellen inbegriper mål för försurning, eutrofiering av markekosystem och högsta halt ozon i utomhusluft. Modellen tar inte hänsyn till den lokala luftkvaliteten i tätorter och övergödning av sjöar och hav. Med utgångspunkter från modellens resultat har sedan parterna förhandlat om godtagbara utsläppsnivåer. Under slutförhandlingarna inom konventionen justerades ländernas beting i vissa avseenden. För justerades utsläppstaket ned för kväveoxider men upp för ammoniak, se nedanstående tabell. har undertecknat protokollet men ännu inte ratificerat överenskommel- sen. För länderna i den Europeiska Unionen har en särskild optimering skett med samma metodik som inom konventionssamarbetet. Resultatet av optimeringen skiljer sig till viss del från den som kom fram i 226 Bara naturlig försurning Ett förslag till direktiv om utsläppstak för medlems- staterna i EU bereds i ministerrådet. Utsläppsnivåerna sammanfattas i tabell 6.12 nedan. Utsläppsnivåerna inbegriper inte utrikes sjö- och luftfart. Utsläppsnivåer enligt Göteborgsprotokollet och EU:s förslag till takdirektiv. Optimerad utsläppsnivå utgångspunkt för förhandlingar CLRTAP och takdirektiv Under slutförhandlingarna av Göteborgs-protokollet justerades det svenska utsläppstaket för ammoniak eftersom det tidigare utsläppstaket var baserat på en äldre beräkningsmetod för att uppskatta de svenska utsläppen. förslag till takdirektiv baseras på den äldre beräkningsmetoden, vilket medför att utsläppstaken skiljer sig åt mellan utkast till takdirektiv och det antagna Göteborgs-protokollet. Som framgår av tidigare avsnitt nås de uppsatta åtagandena i Göteborgs-protokollet för svavel- och kväveoxider, utan att ytterligare åtgärder vidtas. Vi föreslår att målet för svavelutsläppen sätts med utgångspunkt från protokollets tak på , med tillägg av utsläpp från utrikes sjöfart vilket med de åtgärder som antar kunna genomföras beräknas bli , varför utsläppsmålet bör sättas till . Dagens styrmedel är emellertid inte tillräckliga för att nå de etappmål för luftkvalitet för kvävedioxid eller generationsmålen för partiklar och vissa cancerframkallande ämnen som föreslagits i detta betänkande. För den medelhöga ambitionsnivån beräknas kväveoxidhalterna överskrida etappmålet i av kommuner. Dessa omfattar emellertid en betydligt större andel av befolkning. Vi bedömer att förbättringen blir marginell då man går från medel- till högalternativet. Skälet till detta är att den ytterligare utsläppsreduktionen ofta sker i industrianläggningar som i mindre utsträckning än ytkällor påverkar luftsituationen i tätorter. Vi förordar därför ambitionsnivå medel. Ytterligare åtgärder för att nå etappmålet för kväveoxider bör beslutas på lokal nivå i kommunerna eller vid tillämpning av . Därigenom hushållar man med Bara naturlig försurning 227 resurserna på ett bättre sätt och kan tillämpa den kunskap som gäller i det enskilda fallet. Lokala frågor om energi och trafik behandlas också under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Men mot bakgrund av att reduktionen av kväveoxidutsläppen bidrar till att lösa flera miljöproblem (övergödning, försurning och frisk luft) och att marginalkostnaden för åtgärder kan betraktas som relativt låg förordas en högre ambitionsnivå än vad som följer av Göte- borgsprotokollet. Totalkostnaden för ambitionsnivå medel är måttligt förhöjd jämfört med ambitionsnivå låg. Kostnaden för att nå ambitions- nivå hög ökar betydligt utan att för den skull vara säker på att nå etappmålet för kväveoxidhalt i utomhusluft. Ambitionsnivå medel ger en utsläppsnivå på , inbegripet utrikes sjö- och luftfart. Vid fastställandet av utsläppsmålet för kväve- oxider bör man ta hänsyn till den osäkerhet som finns i utsläppsberäk- ningarna, till teknikutvecklingen och till de antaganden som referens- alternativet bygger på. Med hänsyn till den känslighetsanalys vi gjort att utsläppen kan öka med mellan 5 000 och 15 000 bör utsläppsmålet sättas vid . När det gäller utsläpp av flyktiga organiska ämnen bedöms ambi- tionsnivå låg inte vara tillräcklig för att nå generationsmålet för luft- kvaliteten. Vi når inte heller utsläppstaket som åtaget sig i Göteborgs-protokollet eller takdirektivets förslag. Ambitionsnivån medel minskar utsläppen ytterligare, till en relativ låg merkostnad utöver ambitionsnivå låg. klarar med dessa förutsättningar med god marginal det åtagande som har gjorts i Göteborgsprotokollet och även den nivå som har föreslagits i förslag till takdirektiv, om än med liten marginal. I likhet med utsläppsbedömningen för kväveoxider bör ytterligare åtgärder utöver ambitionsnivå medel beslutas på lokal nivå i kommuner eller vid tillämpning av . Därigenom hushållar man med resurserna på ett bättre sätt och kan tillämpa den kunskap gäller i det enskilda fallet. Ambitionsnivå medel ger en utsläppsnivå på . Vi föreslår att utsläppsmålet sätts till . Marginalen med hänsyn till osäkerheten i utsläpps- beräkningar m.m. blir därmed liten. Utsläppskällorna för partiklar är ofullständigt kända. Ambitionsnivån medel för kväveoxider och flyktiga organiska ämnen kommer att minska utsläppen kraftigt från transporter. Även utsläppen från arbetsmaskiner och småskalig vedeldning minskar. Åtgärderna som minskar utsläppen av flyktiga organiska ämnen minskar i många fall partikelutsläppen. I bilaga VI framgår vilka åtgärder som ingår i den valda ambitions- nivån och bedömd utsläppsreduktion. 228 Bara naturlig försurning De åtgärder som vi har beskrivit ovan kommer att medföra minskade utsläpp även efter 2010 i såväl som . För att uppnå miljökvalitetsmålet är det en förutsättning att ytterligare insatser görs inom ramen för det internationella konventionerna. De kommande ambitionerna för en Europeisk framtida klimatpolitik kommer att få inverkan på utsläpp av försurande ämnen. Det finns flera undersök- ningar bl.a. inom om har visat att kostnaderna för att begränsa utsläppen blir avsevärt lägre med en ambitiös klimatpolitik. På kontinenten är – vid sidan av energieffektivisering – byte från stenkol till naturgas en kostnadseffektiv åtgärd för att begränsa koldioxidutsläppen. Då reduceras också utsläppen av svavel- och kväveoxider avsevärt. På uppdrag av har IVL, , låtit göra en bedömning vad som behövs för att nå de långsiktiga målen för luftkvalitet som vi redovisat i kap. 5.2 Analysen visar att det behövs mer långtgående reduktioner för att nå vissa av målen, särskilt av cancerframkallande ämnen och partiklar. Detta avsnitt innehåller en beskrivning av styrmedel som kan bidra till att de åtgärder som behövs för att nå målen luft och Bara naturlig försurning kommer till stånd. En förutsättning för valet av styrmedel har varit att de ska fungera i ett internationellt perspektiv. 6.7.1Avgaskrav på fordon och arbetsmaskiner och krav på utsläpp från småskalig eldning Reningsteknik på vägfordon, arbetsmaskiner och fritidsbåtar har mycket stor betydelse för reduktionen av utsläpp till luft. Några av de viktigaste kommande avgaskrav inom EU som har betydelse för möjligheten att nå målen Bara naturlig försurning och luft är: ·Avgaskrav för personbilar och lätta lastbilar /2006 ·Avgaskrav för tunga fordon /2008 ·Avgaskrav för motorer till arbetsmaskiner, steg II, införs ·Förslag till avgaskrav för motorer till arbetsmaskiner, steg III, kommer att presenteras ·Avgas- och bullerkrav för fritidsbåtar och för arbetsredskap beräk- nas träda 2003 Bara naturlig försurning 229 För att klara utsläppsmålet för flyktiga organiska ämnen är det av stor vikt att utsläppen från förbränning av småskalig vedeldning minskar. föreslog 1998 en ny förordning om åtgärder för att minska utsläppen från små anläggningar som eldas med fasta bio- bränslen.14 Förordningen omfattar både krav på nya och befintliga pan- nor. föreslog att från så får eldning med fasta bränslen endast ske i värmepanna som är försedd med ackumulator eller annan likvärdig utrustning som minskar utsläppen. Snö- eller terrängskotrar berörs inte av avgaskrav, men har anmält ett förslag till om införande av obligatoriska avgaskrav, baserat på en rapport från Miljöklassutred- ningen (SOU 1995:97). Förslaget innehöll också bullerkrav baserat på betänkande. Se kap. 17 om Storslagen fjällmiljö beträffande buller från snöskotrar. Vi bedömer att bör införa obligatoriska avgaskrav på skotrar enligt det förslag som tidigare presenterats för , exempelvis som en särskild förordning under lagen (1998:1707) om buller och avgaser från mobila maskiner. bör fortsätta att driva på i arbetet med skärpta avgaskrav i övrigt inom EU. bör också införa obligatoriska krav på utsläpp från småskalig eldning enligt förslag. 6.7.2Beskattning av bränslen, elenergi och drivmedel Systemet med energibeskattning har ändrats ett flertal gånger . tas energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt ut på olika energiformer. Energiskatten är differentierad dels beroende på bränsle, dels beroende på vem som betalar skatten. infördes två miljöklasser på blyfri bensin (miljöklass 2 och 3). finns en miljöklass 1 bensin efter en överens- kommelse mellan , och . Miljöklassning av diesel infördes , främst för att minska hälsoriskerna av dieselavgaser i tätorter. Miljöklass 1 har ökat snabbt i försäljningsvolym och är nu det helt dominerande dieselbränslet på den svenska marknaden. På bränslen som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling 230 Bara naturlig försurning tas ingen energiskatt ut. Energiskatt tas ut på elkraft och beskattningen sker vid leverans till slutanvändare. Skatten är differentierad beroende på vem som konsumerar elkraften och var i landet den konsumeras. Tillverkningsindustrin betalar ingen skatt på elenergi. Energiskatten per energienhet är störst för oljeprodukter medan inhemska bränslen som biobränslen och torv inte beläggs med energi- skatt. Den höga beskattningen på oljeprodukter är betingad av politiska överväganden allt oljekris att söka minska beroende av olja i energiförsörjningen. Avsaknaden av beskattning av bioenergi och torv får i motsvarande mån ses utifrån riktlinjer för energipolitik: Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. 1996/97:84.) Att tillverkningsindustrin inte betalar energiskatt får ses mot bakgrund av önskemålet att den energiintensiva svenska industrin inte ska få känna av konkurrenssnedvridande effekter i relation till industrin utomlands. En använd princip i all indirekt beskattning har varit att undvika dubbelbeskattning. Vid produktion av elkraft ges därför avdrag för den energi- och koldioxidskatt som belastat använda bränslen. Biobränslen, med undantag för råtallolja, är skattefria oavsett om de används för el- eller värmeproduktion. Energiskatt utgår dock på elenergi oavsett framställningsform. tas en koldioxidskatt ut på fossila bränslen. Skatten är beroende av hur mycket koldioxid som bildas per energienhet. För industrin och växthusnäringen tas endast koldioxidskatt ut med 50 pro- cent av den nivå som gäller generellt. De reducerade skattesatserna gäller dock inte för bensin (oavsett användning) eller andra bränslen som används som drivmedel i fordon. Utöver dessa generella skatte- lättnader kan företag med stor energiförbrukning erhålla viss nedsättning om skattebelastningen överstiger av försäljningsvärdet. Alla bränslen (även biobränslen) som används för motordrift beskattas. Energiskatten är förhöjd för dieselolja och bensin och är differentierad beroende på drivmedlens miljöegenskaper. Det finns dock en möjlighet för regeringen att bevilja befrielse från eller nedsättning av skatten för bränslen som används i pilotprojekt för att utveckla mer miljövänliga bränslen. Diesel- och eldningsoljor som förbrukas i yrkesmässig sjöfart, spårbunden trafik samt flygbensin och flygfotogen som förbrukas i flygplan är befriade ifrån energiskatt. Svavelskatten tas ut med per kg svavel i torv och fossila bränslen. För olja beräknas skatten efter volym. Den är per m3 för varje tiondels viktprocent svavel. Är oljans svavelhalt högst 0,1 viktprocent tas ingen skatt ut. För t.ex. bensin, dieselolja och s.k. Bara naturlig försurning 231 villaolja är svavelhalten så låg att den inte beskattas. Skattesatserna har inte ändrats sedan svavelskatten infördes . En särskild skatt på produktion av elektrisk kraft från kärnkraftverk tas ut med per producerad kWh. har det också funnits en sådan produktionsskatt för vattenkraftverk. Den är omvandlad till fastighetsskatt. Energibeskattningssystemets miljöeffekter har utvärderats i flera sammanhang15. I korthet kan man säga att den styrande effekten har varit betydelsefull för att minska utsläppen av koldioxid och i viss mån svavel och kväveoxider. Den största effekten har skett inom fjärr- värmesektorn, där man i mycket liten utsträckning använder fossila bränslen. En slutsats man kan dra av de utvärderingar som gjorts är att det är det totala beskattningssystemet som leder till styreffekten. Det är svårt att skilja ut effekten av koldioxidbeskattningen från den totala skattebelastningen. Sänkningen av skattesatsen inom industrin beräknas ha lett till en ökad användning av olja. För hushållen är det svårare att dra några egentliga slutsatser av beskattningssystemets effekter. Bensinskattens effekter har utvärderats av exempelvis Trafik- beskattningsutredningen (SOU 1999:62), (SOU 1997:35) och Trafik- och klimatkommittén (SOU 1995:64). En vedertagen uppfattning är att skattehöjningar på kort sikt leder till lägre körsträckor. För att avgöra effekten på körsträckan är det dock viktigt att beakta inkomstförändringar då även dessa är viktiga för efterfrågans (körsträckans) utveckling. På innebär ett högre drivmedelspris att den genomsnittliga specifika bränsleförbrukningen i fordonen minskar. Ekonomiska styrmedel som syftar till att minska utsläppen av kol- dioxid kan riskera att utformas på ett sätt som leder till ökad användning av bränslen som är sämre från bl.a. hälsosynpunkt. Detta är inte en önskvärd utveckling, varför det är viktigt att styrmedel utvecklas utifrån en helhetssyn på miljöproblemen. Beskattningssystemet är inte idealt uppbyggt vare sig från miljösyn- punkt eller från fiskal synpunkt. Reglerna för beskattning är olika mellan å ena sidan el- och värmeproduktion och å andra sidan mellan tillverkningsindustrin och fjärrvärme/hushållssektorn. Resultatet blir en tendens att flytta bränslen mellan sektorer eller användningsområden och att inte fullt ut utnyttja potentialen för en rationell energianvändning eller för teknikutveckling. 15 Miljöskatter i - ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, 1997, Så fungerar miljöskatter, Miljö- och naturresursdepartementet, Ds 1994:33, Styrmedel inom energiområdet, , 232 Bara naturlig försurning Energiskattens utformning påverkar möjligheten att få till stånd i stort sätt samtliga effektiviseringsåtgärder som behandlas under målen luft och försurning. Vi anser att den samlade energibeskattningen bör ses över i syfte att öka miljörelateringen och att miljömålen ska uppnås. För ett mer utvecklat resonemang kring en sådan översyn, se kap. 19. Enligt lagen (SFS 1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion ska avgift betalas för utsläpp av kväveoxider från pannor, stationära förbränningsmotorer och gasturbiner med en nyttig- gjord energiproduktion av minst 25 GWh . Ytterligare en förut- sättning för avgiftsskyldighet är att den producerade energin används för byggnadsuppvärmning, elproduktion eller i industriella processer (t.ex. indunstning, torkning eller destillering). Avgiften uppgår till per kilo utsläppta kväveoxider, räknade som kvävedioxid. Miljöavgiften ska sedan återbetalas till de avgiftsskyldiga i proportion till varje produktionsenhets andel av den sammanlagda nyttiggjorda energiproduktionen. Sedan det blev känt att kväveoxidavgiften skulle införas har utsläppen från de avgiftsskyldiga anläggningarna minskat kraftigt och avgiftssystemet har haft avsedd effekt. De anläggningar som kommit med får ekonomiska incitament att minska sina utsläpp. Det torde således vara angeläget att få med fler branscher i systemet, om det finns en potential inom aktuell bransch att ge ett väsentligt och kostnadseffektivt bidrag till minskningen av totala kväve- oxidutsläpp. En höjning av kväveoxidavgiften bidrar till att minska utsläppen av kväveoxider både från dagens NOx-kollektiv men även från branscher som inte omfattas av avgiftssystemet, genom att avgiftsnivån brukar användas som riktmärke vid individuell prövning enligt . Kväveoxidavgiften har sedan starten varit oförändrad. bör se över avgiftens nivå så att etappmålen för kväveoxider kan . Bara naturlig försurning 233 av reglerna om fastighetsskatt föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2000:34) att en ökning av en fastighets taxe- ringsvärde, som sammanhänger med vissa typer av miljöinvesteringar, inte ska tillåtas påverka underlaget för schablonintäkten efter det att investeringarna gjorts. De föreslår även att det beträffande andra typer av miljöinvesteringar kan vara lämpligt att använda riktade bidrag som stimulansåtgärd. Detta är motiverat mot bakgrund av att det är svårt att avgränsa vad som kan anses utgöra en miljöinvestering. Vi stödjer förslag att miljöinves- teringar inte ska resultera i förhöjda kostnader för den enskilde fas- tighetsägaren. 6.7.5Styrmedel för introduktion av alternativa drivmedel och drivtekniker Det pågår en omfattande utveckling av ny teknik på fordonssidan som kan komma att påverka drivmedelsmarknaden . Det handlar om utveckling av bränslecellsfordon och fordon med betydligt lägre bränsleförbrukning och lägre utsläpp än dagens fordon. Det är viktigt att med olika former av styrmedel bereda väg för att använd- ningen av alternativa drivmedel och drivtekniker ökar16. De förnybara bränslenas konkurrenskraft i förhållande till de fossila drivmedlen be- höver stärkas. En viktig förutsättning för en introduktion av alternativa drivmedel och drivtekniker är att någorlunda fasta spelregler finns. Kommunikationsforskningsberedningen talar i redovisningen av Bio- drivmedelsprogrammet17 om att statens styrmedel bör vara konsistenta och uthålliga. Samma slutsatser kan man dra då det gäller energi- beskattningen. föreslår ett antal strategier som kan fungera för en introduktion av både nya drivsystem och nya drivmedel: 16Naturvårdsverkets regeringsuppdrag om alternativa drivmedel och driv- medelsblandningar (regleringsbrev 1998, uppdrag 15). 17Flerårigt program för att stödja utveckling och demonstration av användning av biodrivmedel i fordon. Kommunikationsforskningsberedningen var ansvarig för programmet som avrapporterades . 234 Bara naturlig försurning ·Staten behöver satsa på pilot- och demonstrationsanläggningar för utveckling av drivmedelsframställning och på fordonsflottor som kan utnyttja dessa drivmedel. ·Skatter och avgifter för drivmedel anpassas så att drivmedels- priserna avspeglar effekterna för hälsa och miljö (internaliseras).