sou · GOB341 · 2001-01-01 00:00:00 — Klasskillnaderna har i flertalet avseenden varit stabila under 1990- talet, vilket också i grova drag gällde . Ett viktigt undantag är disponibla inkomster där högre tjänstemannafamiljer påtagligt dragit i från andra grupper. Att klasskillnader för övrigt är stabila är inte heller liktydigt med att alla slags sociala skillnader är oförändrade. Det är fullt möjligt att skillnaden i välfärd har ökat mellan grupper i befolkningen som numerärt är mycket små och som befinner sig i välfärdsfördelningens olika motpoler utan att detta avspeglar sig i ökade klyftor mellan sociala klasser. Tolkningen av klasskillnadernas stabilitet blir också mycket olika beroende på vilket alternativt scenario man föreställer sig. Utifrån en förväntad ökning av klassklyftorna är stabiliteten en utebliven försämring, och alltså något positivt. Mot bakgrund av påtagliga utjämning av klasskill- naderna ter sig de senaste decenniernas oförändrade skillnader som ett trendbrott. I den mån den förda politiken syftat till att minska klasskillnaderna är detta således något negativt. Det är dock viktigt att poängtera att det alltjämt i slutet av detta sekel finns mycket stora skillnader i välfärd beroende på klassposition. På så gott som samtliga områden som studerats här uppvisar arbetargrupperna, och då särskilt arbetare i okvalificerade yrken, mer av ofärd än vad tjänstemannagrupperna gör. I Tabell 8:1 har vi sammanställt skillnaderna mellan okvalificerade arbetare och högre tjänstemän i några olika avseenden. Vi presenterar detta som de överrisker (i alla fall utom ett) som okvalificerade arbetare har och där alltså oddset för högre tjänstemän är satta till ett. Välfärd, ofärd och ojämlikhet 155 Tabell 8:1 Risken för ofärd för arbetare i okvalificerade yrken jämfört med högre tjänstemän enligt olika indikatorer. Risken för högre tjänstemän är satt till 1. Standardiserat för år, ålder, födelseland och familjetyp Ängslan, oro eller ångest De relativa skillnader som presenteras i tabellen tar, som vi diskuterade i kapitel 2, inte hänsyn till den påtagliga förändring som skett av olika klassers relativa storlek. Den ökning som skett av framförallt högre tjänstemannaklassen och den minskning som skett av andelen arbetare i okvalificerade yrken är något som i sig, allt annat lika, leder till minskad ofärd totalt sett. De beskrivningar av 1990-talets välfärdsutveckling som vi gjort i detta delbetänkande är i allmänhet baserade på uppgifter från studier av olika människor . Vi har med hjälp av dess uppgifter beskrivit utvecklingen för olika grupper i samhället. Resultaten visar hur ofärden fördelades mellan kvinnor och män, inrikes och utrikes födda, yngre och äldre, arbetare och tjänstemän samt mellan personer med olika familjesituation. Vid en bedömning av dessa resultat är det viktigt att minnas att enskilda individers välfärdsutveckling i många fall är annorlunda än den som kan konstateras för en viss befolkningsgrupp i genomsnitt. Det finns självfallet variationer inom grupper som inte alltid fångas av medelvärden eller procenttal. Viktigare är dock att individer under sina livsförlopp passerar genom olika åldrar och civilstånd, byter bostadsort, skaffar sig ytterligare utbildning och byter yrke eller gör karriär inom ett och samma yrke. Att välfärden försämrats för ensamstående föräldrar är därför inte detsamma som 156 Välfärd, ofärd och ojämlikhet att enskilda ensamma mammor fått det sämre. Bland de kvinnor som varit ensamstående föräldrar kan det mycket väl vara så, men det våra analyser visar är att de som är ensamma mammor har en sämre situation än vad deras likar hade. Motsvarande gäller för de äldre. Att pensionärer som grupp fått en realt sett förbättrad ekonomisk situation är inte detsamma som att de individer som blivit pensionärer fått det bättre. Detta beror istället på att nya pensionärskullar i genomsnitt har bättre villkor. För enskilda individer innebär pensioneringen oftast en försämrad ekonomi, och har de äldre dessutom fått uppleva försämringar av pensionsreglerna. En annan typ av begränsning i föreliggande studie är att vi genom upprepade tvärsnittsmätningar jämfört perioderna 1989–90, 1993–94 och 1997–98. För det första skulle det kunna hävdas att 1990 var ett så speciellt år med den överhettning av ekonomin som då gällde och att exempelvis sysselsättningsnivåerna just vid ingången till decenniet var exceptionella. Mer betydelsefullt är nog ändå att vi inte under arbetet med denna skrift haft intervjuuppgifter också från decenniets allra sista år. Den förbättring av det makroekonomiska tillståndet i landet som skett kan möjligen med viss förskjutning sätta sina avtryck på individnivå. Med andra ord, det kan inte på basis av analyserna som presenterats i denna skrift uteslutas att ofärden i många avseenden minskade . Det finns till och med vissa indikationer som talar för detta. För det första vet vi att sysselsättningen fortsatt att öka . För det andra, i de data vi analyserat har vi i några fall kunnat se tecken på förändringar inom de två senaste år som vi här betraktat som en mättidperiod. Eller annorlunda uttryckt, 1998 minskar ofärden jämfört med enligt vissa indikatorer som vi analyserat såsom exempelvis ekonomiska svårigheter. Det trendbrott vi ser i många makroekonomiska indikatorer redan omkring 1995–96 förefaller i så fall slå igenom på välfärden först , något som också överensstämmer med andra uppgifter såsom trendbrottet i andelen socialbidragstagare från och med detta år. 8.4Ofärdens utveckling –1998 – en summering Hur skall då välfärdsförändringarna i allmänhet respektive för olika befolkningsgrupper sammanfattas? Dels kan vi konstatera att 1990- talets inledning var unik i så måtto att välfärden inom flera områden – framför allt arbete, ekonomi och hälsotillstånd – försämrades generellt Välfärd, ofärd och ojämlikhet 157 Detta avviker tydligt . Den samlade välfärdsbilden handlar dock inte bara om nivåer utan i högsta grad också om fördelning och den mest relevanta frågan är kanske då om vi kan urskilja befolkningsgrupper vars levnadsvillkor har förvärrats betydligt mer än andra grupper. Våra analyser pekar främst ut tre grupper, invandrare, ensamstående mödrar och yngre. Dessa kategorier kännetecknas för det första av en kraftig sänkning av sysselsättnings- nivån vilket avspeglas i att de i högre grad än andra har fått stora ekonomiska problem. Därutöver finner vi belägg för att dessa grupper har drabbats hårdare än andra när det gäller mer immateriella sidorna av välfärden. Exempelvis tycks det psykiska välbefinnandet framförallt ha förvärrats för yngre personer, medan såväl politiska resurser som den sociala förankringen är speciellt bekymmersam för utrikes födda, och för ensamma mödrar är våld och hot om våld en anmärkningsvärt vanlig företeelse. skall dessa förändringar inte skymma det faktum att vissa grupper haft en oförändrad stor utsatt för ofärd på olika arenor. Delvis handlar det om samma grupper – ensamstående med barn är i högre grad utsatta för sjukdom nu som i början av 90- talet. Detsamma kan sägas om hälsotillståndet bland personer födda utanför landets gränser. Dessutom har arbetargrupperna en fortsatt sämre situation inom snart sagt alla de områden vi belyser, åtminstone jämfört med tjänstemän på hög och mellannivå. Aldrich, J.H. & , 1984. Linear Probability, Logit and Probit Models. , L., C. , 1985. Type of occupation and near-future hospitalization for myocardial infarction and some other diagnoses, , 14:378-388. Allardt, E. Att ha, att älska, att vara. Om välfärd i . Allardt, E. Det goda samhället: Välfärd, livsstil och medborgar- dygder, for Velferdsforskning, 1: 123-133. , L.G., R. . Wärneryd, 1981. Att beskriva den sociala strukturen, , 19:113-136. Antonovsky, A. Health, Stress, and Coping. Antonovsky, A. Unraveling the Mystery of Health : How People Manage Stress and Stay Well. Arbetarskyddsstyrelsen & , 1997. Negativ stress i arbetet. De mest utsatta yrkena. Information om utbildning och arbetsmarknad 1997:1. : Arbetarskyddsstyrelsen och . Arbetarskyddsstyrelsen & , 1998. Statistiska meddelanden Am 68 . : Arbetar- skyddsstyrelsen och & K. , 1999. Kritik eller tystnad – en studie av arbetsmarknads- och anställningsförhållandens betydelse för arbets- miljökritik, Arbetsmarknad och arbetsliv, 5:189–206. , A.B., L. Rainwater & T.M. Smeeding, 1995. Income Distribution in Countries, Social Policy Studies No. The Coming of : A Venture in Social Forecasting. : Basic Books. Socialbidragen , i , Å. ), Välfärd och försörjning, SOU 2000: 40. Berkman, L.F. & , 1979. Social networks, host resistance, and mortality: a nine year follow-up study of Alameda County residents, Lønearbejde, køn og medborgerskab. Ændrede vilkår for social integration og solidaritet, i Amnå, E. ), Medborgarnas erfarenheter. forskarvolym V. SOU 1999:113. : Fakta Info Direkt. , H.M. 1972. Blauner, R. Alienation and Freedom: The Factory Worker and his Industry. Buhmann B., L. Rainwater, G. Schmaus & T. Smeeding, 1988. Equivalence scales, well-being, inequality and poverty: sensi-tivity estimates across ten countries using the Income Study database, Review of Income and Wealth, 34:115-142. , P.O. 1884. Svenska flottans historia. ., R. , C. Löfwall & B. Wärneryd, 1974. Socio- ekonomiska grupperingar, , 1974:381-400. The contribution of the social environment to host resistance, , 104:107-123. , J.S. 1971. Resources for Social Change: Race in the . & G. , 1996. Skillnader mellan mäns och kvinnors ohälsa – beständiga eller föränderliga?, i , P., M. , F. , A. . (red. ), Kön och ohälsa – en antologi om könsskillnader ur ett folkhälsoperspektiv. Dir. 1999: 7. Sämre för mig - Bättre för oss. : Socialdeparte- mentet. Social class of men, women and families, Sociology, 18:500-514. Descriptions of inequality: The Swedish approach to welfare research, i , M.C. Sen (red. ), The Quality of Life. : Clarendon Press. & M. , 1984. Samgång mellan välfärdsproblem, i , R. & R. (red. ), Välfärd i förändring. & H. Uusitalo, 1987. The Scandinavian approach to welfare research, i , R., E.J. Ringen & H. Uusitalo (red. The Scandinavian Model: Welfare States and . & R. , 1984. Välfärdens innehåll och fördelning i . & R. (red.) Välfärd i förändring. Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i . Changes in the social patterning of living conditions, i Kautto, M., M. , B. Hvinden, S. . (red.) Nordic Social Policy. Changing Welfare States. Incorporating gender inequality into income distribution research, , 8: 56- 66. & O. , 1993. Ett förlorat eller förlovat årtionde? & O. , 1994a. Levnadsvillkor i förändring, i , J. & O. (red), Vardagens villkor. , J., , O., 1994b. Kvinnor, män och välfärdens utveckling, i Har vi råd att avvara välfärden? & O. , 1994c. Välfärdsförändringar 1968-1991, i , J. & O. (red. ), Vardagens villkor. Boendeförhållanden , i , R. & R. (red. ), Välfärd i förändring. Granovetter, M. The strength of weak ties. A network theory revisited, i Marsden, P. ), Social Structure and Network Analysis. , J-E., A. . , 2000. Prestationer och prestationsskillnader skola, i Välfärd och skola, SOU 2000:39. Gähler, M. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa – skillnader mellan kvinnor och män, i , G. & I. (red. ), Familj, makt och jämställdhet, SOU 1997:138. Halleröd, B. Den svenska fattigdomen: en studie av fattigdom och socialbidragstagande. Halleröd, B. & M. , 1999. Poverty and social exclusion in the Nordic countries, i Kautto, M., M. , B. Hvinden, S. . (red. ), Nordic Social Policy. Changing Welfare States. , E.J., S. Geckler & M.K. Fordelingen af levekårene. & A. Shiell, 2000. Social capital and health promotion: a review, Social Science & Medicine, 51: 871-885. Poverty and accumulation of welfare deficit, i J. Lehto (red. ), Deprivation, Social Welfare and Expertise, Research Report no. Hemström, Ö. Biologiska förutsättningar och sociala förhållanden : Hypoteser om könsskillnader i dödlighet, i , P., M. , F. , A. . (red. ), Kön och ohälsa – en antologi om könsskillnader ur ett folkhälsoperspektiv. Hemström, Ö. Susceptibility and Female Emancipation: Studies on the Gender Difference in Mortality. Hörnqvist, M. Att bli vuxen i olika generationer, i , J. & O. (red. ), Vardagens villkor. Översyn av ekvivalensskalor vid inkomstfördelnings- studier, promemoria. Inkomstfördelningen , i , Å. ), Välfärd och försörjning, SOU 2000: 40. Den vuxna befolkningens bostadsförhållanden . : Allmänna förlaget. , S. 1970. : Allmänna förlaget. Johanssion, S. 1971. : Allmänna förlaget. , S. 1979. Mot en teori för social rapportering. & , 1988. strain, work place social support, and cardiovascular disease: a cross-sectional study of a random sample of the Swedish working population, , 78:1336-1342. , J. O. & R. , 1997. Klasstruktur och social rörlighet , i Välfärd och jämlikhet i 20-årsperspektiv 1975-1995, : . Karasek, R.A. demands, job decision latitude, and mental strain: Implications for job redesign, Administrative Science Quarterly, 24:285-308. Karasek, R.A. Stress, Productivity and the Reconstruction of Working Life. : Basic Books. & C. Schooler, 1983. Work and Personality: An inquiry into the Impact of Social Stratification. Norwood: Ablex. The patterning of responses to unemployment: deprivation and adaption, i , L.S., L. McMahon & E. Ziglio (red. ), Income Change, Social Welfare and Health in Europe. WHO Regional Publications, European Series, No. Fritid och social förankring. LO, 1999. Kvinnors och mäns arbetsmiljö och hälsa. , O. 1990. Den ojämlika ohälsan. Om klass- och könsskillnader i sjuklighet. , O. 1997. Childhood conditions, sense of coherence, social class and adult ill health: exploring their theoretical and empirical relations, Social Science & Medicine, 44:821-831. , O. 1998. däruti få af de förmögnare sjukna. Om ohälsans ojämlika fördelning i dagens i En god hälsa ett socialt privilegium. , O. & J. , 1994. Income distribution, income change and health: on the importance of absolute and relative income for health status in , i , L.S., L. McMahon & E. Ziglio (red. Income Change, Social Welfare and Health in Europe. WHO Regional Publications, European Series, No. , O. & M. , 1995. A simplified way of measuring sense of coherence. Experiences from a population survey in , Manderbacka, K. Questions on Survey Questions on Health. , T.H. 1950. Citizenship and Social Class and other Essays. Marski, J. Hyvinvoinnin ulottuvuuksia 1995 (Dimensions of Welfare 1995) Studies in 15, , . & T. Valkonen, 1996. Excess mortality of unemployed men and women during a period of rapidly increasing unemployment, 348:909-912. Mirowsky, J. Economic Hardship across the Life Course, , 64:548-569. Nermo, M. Den ofullbordade jämställdheten, i , J. & O. (red. ), Vardagens villkor. Popper, K. Conjectures and Refutations: The Growth of Scientific Knowledge. : Routledge and Kegan . , R.D. 1993. Making Democracy Work. N:J.; . Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken?, i , J. (red.) Välfärdens förutsättningar, SOU 2000:37. Ritakallio, V-M 1991. Köyhyys ei tule yksin (Poverty comes not alone). Research Report 11. Rowntree, S. 1901. Poverty: A Study of Town Life. Ungdomars socialbidragstagande och försörjnings- vårigheter , i , Å. ), Välfärd och försörjning, SOU 2000:40. Schnall P.L., P.A. and Cardiovascular Disease, Health, 15:381-411. Sen, A. Well-being, agency and freedom, the lectures 1984, , 82:169-221. Sen, A. Commodities and Capabilities. Sen, A. The Standard of Living. The Tanner lectures. Sen, A. , O. 2000. Duties in the . Working and Paying for Social Rights. Ojämlikhet i hälsa – Ett nationellt forskningsprogram. Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok 1999. Social och ekonomisk förankring bland invandrare från , , och . Invandrares Levnadsvillkor 2, SoS rapport 1999:9. följer upp och utvärderar. Svenska folkets inkomster. SOU 1999:39 Vuxenutbildning för alla? Andra året med . : Fakta Info direkt. Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Levnadsförhållanden, Appendix 13. Levnadsförhållanden, Appendix 15. Offer för vålds- och egendomsbrott 1978- 1993. Levnadsförhållanden rapport nr 88. Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975-1995. Levnadsförhållanden rapport nr. Statistiska meddelanden If 21 SM9901. Barn och deras familjer 1998, Demo- grafiska rapporter 1999:3. Utvecklingen av den svenska hemlösheten under 1990- talet i , J. (red.) Välfärdens förutsättningar, SOU 2000:37. Szebehely, M. 1998, Hjälp i hemmet i nedskärningstid - och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män, i , A-M (red. ), Åt var och en efter behov. : Kommentus förlag. Szebehely, M. Äldreomsorg i förändring – knappare resurser och nya organisationsformer, i Szebehely, M. (red.) Välfärd, vård och omsorg, SOU 2000:38. Szulkin, R. & M. , 1994. Arbetets utveckling, i , J. & O. (red. ), Vardagens villkor. & A. , 1999. Var det bättre förr? Politisk jämlikhet i under , i Amnå, E. ), Medborgarnas erfarenheter. forskarvolym V. SOU 1999:113. : Fakta Info Direkt. Arbete och hjärtkärlsjukdomar hos män och kvinnor, i , P., M. , F. , A. . (red. ), Kön och ohälsa – en antologi om könsskillnader ur ett folkhälsoperspektiv. Titmuss, R.M. Essays on the . Travers, P. & S. , 1993. Material Well-being in . Arbetets värde och kostnader. En studie av lönearbetets konsekvenser för individen. Uusitalo, H. Income and Welfare. A Study of Income as a Component of Welfare in the Scandinavian Countries in the 1970s. Research group for comparative sociology Report No. Walzer, M. A Defence of Pluralism and Equality. Wilkinson, R.G. : The Afflictions of Inequality. Ethics and the Limits of Philosophy. Sociology in the service of politics – comments on the Swedish Level of living survey, Acta Sociologica, 16:229-239. Vågerö, D. & O. , 1995. Socio-economic mortality differentials among adults in : towards an explanation, i ., G. Caselli & T. Valkonen (red.) Adult Mortality in Developed Countries. & M. , 2000. Arbetslöshet och levnadsvillkor krisår, i , J. (red.) Välfärdens förut- sättningar, SOU 2000: 37.