sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningen ser därför ingen anledning så efter det att frågan prövats att föra fram ett sådant förslag även om det från valets synpunkt vore den bästa lösningen. En ny ordning för registrering och redovisning av valdistrikt föreslås Utredningen har stannat för att föreslå att får i uppgift att föra register över indelningen i valdistrikt. ansvarar för att röstkortsuppgifterna i valdatabasen hålls aktuella med hjälp av uppgifter från i huvudsak kommunernas valnämnder. Det är med andra ord ingen främmande uppgift för länsstyrelserna att också svara för registerföringen av valdistriktsuppgifter. Det avgörande skälet för utredningens förslag är emellertid att det är som fattar besluten om indelningen i valdistrikt. För att röstlängdsförfarandet skall fungera med den snäva tidsram som gäller krävs att valadministrationen snabbt och säkert kan hänföra varje röstberättigad person till det valdistrikt där han eller hon är bosatt. Detta kan enligt utredningens mening bäst uppnås om det är samma myndighet som beslutar om valdistriktsindelningen som också har ansvaret att föra register över indelningen. Den nuvarande redovisningen av valdistrikt i fastighetstaxeringsregistret behövs då inte längre för framställningen av röstlängder och röstkort. Om indelning dessutom förs med tillämpning av GIS bör också en typ av fel som uppstår till följd av felregistreringar försvinna. Det blir därmed naturligt att svarar för ett register som kan ligga till grund för bestämningen av varje fastighets valdistriktstillhörighet. Hur ett sådant register kan föras med tillämning av GIS beskrivs i bilaga 4. 8.4.3Nya rutiner för framställningen av röstlängdsregister Utredningens förslag: En stomme till röstlängdsregister bör skapas valåret. Även om de problem som utredningen pekat torde kunna lösas med utredningens förslag om registrering och redovisning av valdistrikts- indelningen, så återstår ändå några problem på grund av den begränsade tid som står till förfogande vid upprättandet av röstlängden. En ytterligare åtgärd för att säkerställa framställningen av en korrekt Framställningen av röstlängder och röstkort 135 röstlängd är därför att före kvalifikationsdagen skapa ett röstlängdsregister som hålls ajour fram till valdagen. Det skulle göra det möjligt att upptäcka och rätta fel före kvalifikationsdagen. har som central valmyndighet under arbetet med att ta fram ett nytt ADB-stöd för valverksamheten arbetet med en lösning där ett röstlängdsregister skapas valåret i samband med att statistik som skall ligga till grund för antalet fasta mandat i valkretsar tas fram (se vidare utredningens förslag i avsnitt 9 Framställning av röstlängdsstatistik m.m.). Fastigheter som av någon anledning inte har fått valdistriktskod eller fått fel kod skulle då upptäckas . Uppgifterna för berörda fastigheter kan då rättas. Registret uppdateras fram till kvalifikations- dagen med uppgifter fån aviseringsregistret. Omkring före valdagen görs en ny avstämning med hjälp av valdistriktskartan och fastighetsregister och uppkomna fastighetsfel rättas. När den slutliga sambearbetningen sker på kvalifikationsdagen skulle fel endast kunna uppkomma för de personer som har flyttat under den för kvalifikationsdagen. Andra vinster med att valadministrationen har ett röstlängdsregister under valåret är att registret kan användas för preliminär valbarhets- kontroll av kandidaterna när partierna beställer valdelar . Registret kan också utgöra underlag för utskrift av de röstlängds- kopior som partierna har rätt till enligt förordningen om utdrag ur röstlängdsregister. Vad gäller den senare lösningen med att före kvalifikationsdagen skapa en stomme till röstlängdsregister skulle den tveklöst ge en betydande tidsvinst. I praktiken skulle den innebära en delvis återgång till det tidigare systemet med en alltid gällande röstlängd, men med den skillnaden att man här skulle ha ett preliminärt register över de röstberättigade för sambearbetning med övriga grundregister för röstlängdsframställningen. Enligt utredningens bedömning är ett sådant förfarande fullt möjligt . För att ytterligare säkra röstlängdsframställningen föreslår därför utredningen att den centrala valmyndighetens planer på att skapa ett preliminärt röstlängdsregister före valet bör fullföljas. Tidpunkten för när registret skapas kan samordnad med tiden för statistikframställningen. Utredningen har i avsnitt 9 Framställning av röstlängdsstatistik m.m. föreslagit att statistikframställningen skall ske med början året före valåret. En lämplig tidpunkt för att skapa en stomme till röstlängdsregistret är enligt utredningen valåret. Det blir således inte fråga om att göra fler uttag ur aviseringsregistret än med den nuvarande ordningen. Det som tillkommer är veckovisa uppdateringar. 136 Framställningen av röstlängder och röstkort kommer vid ett antal tillfällen att behöva beställa uttag av uppgifter ur aviseringsregistret för att kunna framställa statistik och röstlängder. Så länge funktionen att vara central valmyndighet ålegat har uttagen ur aviseringsregistret erhållits i princip utan kostnad. Någon debitering har inte skett. Utredningens förslag om att funktion att vara central valmyndighet flyttas från och bildar en egen myndighet bör inte ändra på detta förhållande. har också som central valmyndighet haft en provisorisk terminalåtkomst till uppgifter i aviseringsregistret. Inte heller detta förhållande bör ändras för det fall en ny myndighet bildas för funktionen. 8.4.4Röstkort skall kunna skrivas ut på flera olika ställen Utredningens förslag: Det skall bli möjligt för väljarna att så långt det är möjligt kunna beställa och hämta ut röstkort på särskilda röstmottagningsställen inom landet, t.ex. på kommunkontor, stadsdelskontor, medborgarkontor, bibliotek och liknande ställen. Detta bör också bli möjligt på röstmottagningsställen som utlandsmyndigheter har inrättat. För var och en som finns i en röstlängd skall skattemyndigheten upprätta ett röstkort. Röstkorten skall sedan skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara de väljare som är folkbokförda i landet till handa dagar före valdagen. Väljare som röstar i sin vallokal eller hos en utlandsmyndighet bör ha med sig sitt röstkort. Väljare som röstar vid andra röstmottagningsställen måste ha med sig sitt röstkort för att kunna utöva sin rösträtt. Reglerna framgår av 7 kap. 7–9 §§ och 9 kap. 12 § vallagen. Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort får ett röstkort av skattemyndigheten om de begär det. För att få ett nytt röstkort räcker det med att väljaren lämnar sitt personnummer och namn. Några andra krav har inte ställts upp. Vid varje val händer att en del väljare inte får sina röstkort , trots att röstkorten lämnats till posten för utdelning. Erfarenhetsmässigt upptäcker de flesta väljare relativt sent att de saknar sitt röstkort när de skall förtidsrösta. För att hinna få ett nytt röstkort med posten måste beställningen hos skattemyndigheten göras före valdagen. I vissa fall är det ändå ovisst om kortet hinner delas ut till väljaren till valet. Det är svårt för många Framställningen av röstlängder och röstkort 137 medborgare att i sista stund hämta ett röstkort hos skattemyndigheten för att t.ex. kunna rösta på annan plats än i den egna vallokalen (där behövs inget röstkort). För att öka servicen till väljarna bör det därför bli möjligt för väljarna att kunna hämta röstkort på fler platser än . Som utredningen redan har redovisat skall länsstyrelserna ta över skattemyndigheternas ansvar för röstkorten. I avsnitt 11 föreslår utredningen också i syfte att renodla ansvaret för all röstmottagning att kommunen genom valnämnden tar över ansvaret för förtidsröstning inom landet och att det därmed skall bli möjligt att rösta inte bara på centrala kommunala förvaltningar (kommunkontor) utan också på stadsdelskontor, medborgarkontor, bibliotek m.fl. kommunala verksamheter. Enligt utredningen bör det därför också bli möjligt för en väljare som har glömt att ta med sig sitt röstkort eller av någon annan anledning inte har sitt röstkort med sig vid förtidsröstningen, att kunna få ett nytt röstkort i samband med röstningen. Förutsättningar för en sådan ordning ges genom det nya valdatasystemet. Samtliga valmyndigheter i valadministrationen kommer att vara anslutna till detta system. Alla valmyndigheterna kan därmed ta fram uppgifter ur röstlängdsregistret och om väljaren är upptagen i registret, skriva ut ett röstkort. Utredningen ser det som särskilt viktigt att den ovan angivna möjligheten också ges till utlandsmyndigheterna även om det inte är en förutsättning för att kunna utöva rösträtt att väljarna har med sig sitt röstkort vid röstning hos en utlandsmyndighet. Det är med de arbetsmetoder som används svårt att klara mottagningen av utlandsrösterna inom ramen för den tid som står till buds när de kommer in till den centrala valmyndigheten. Om utlandsmyndigheterna inte får skriva ut röstkort kommer det att vara omöjligt med en ökad röstning utomlands att hinna med att sortera och distribuera utlandsrösterna till valnämnderna . Tekniskt sett kan utlands- myndigheterna få åtkomst till röstkortsregistret i valdatasystemet via Internet. Rösta utan röstkort? Det är tänkbart att det på vissa platser där man tar emot röster, såväl i utlandet som på särskilda röstmottagningsställen inom landet, inte är möjligt att skriva ut röstkort. Det kan därför övervägas om det skall vara möjligt att låta en väljare rösta även om han eller hon inte har med sig sitt röstkort. 138 Framställningen av röstlängder och röstkort Vid röstmottagning i utlandet har praktiserats att röstmottagaren upprättar ett adresskort med väljarens namn och personnummer som sedan bifogats rösten. Då rösten kommer till den centrala valmyndig- heten utreder myndigheten om väljaren är upptagen i röstlängden och i vilket valdistrikt samt anger koden för valdistriktet och väljarens löpnummer i röstlängden på fönsterkuvertet. Därefter skickas försändelsen vidare till den kommun där väljaren är upptagen i röstlängden. På samma sätt skulle man i princip kunna förfara vid röstning inom landet i de fall röstmottagningsstället inte kan skriva ut röstkort. Vad som är viktigt är att rätt personnummer anges på adresskortet. Detta förutsätter att väljaren som vid poströstning måste kunna visa legitimation. Rösten med adresskortet förses sedan av valnämnden med kod för valdistriktet och löpnummer i röstlängden på samma sätt som den centrala valmyndigheten gör med utlandsrösterna. har möjlighet att göra detta eftersom valnämnden som lokal valmyndighet som utredningen föreslår skall ha terminalåtkomst till röstlängdsregistret. Även om det nu beskrivna förfarandet torde kunna tillämpas av röstmottagaren vid särskild röstmottagning när väljaren saknar röstkort och det inte är möjligt att skriva ut ett röstkort på plats, anser utredningen att det inte skall bli möjligt att rösta utan röstkort. Enligt utredningens bedömning torde den nu beskrivna situationen uppkomma endast i ett fåtal fall. Utredningen anser därför att andra lösningar får sökas än att öppna för röstning utan röstkort. 9Framställning av röstlängdsstatistik m.m. Utredningens förslag i sammanfattning: En särskild statistiklängd motsvarande en röstlängd bör upprättas året före valåret och för detta ändamål användas fram till valåret. Tidpunkten för beräkningen av antalet röstberättigade i en kommun för indelningen i valkretsar tidigareläggs till året före valåret. Tidpunkten för beräkningen av antalet personer som har rösträtt i hela landet, i och i kommunen senareläggs till det år då val hålls. Tidpunkten för beräkningen av antalet fria valsedlar senareläggs till valåret. Tidpunkten för partiernas rätt till gratis utdrag ur röstlängden med väljarnas adressuppgifter berörs inte. 9.1Fyra uttag inför varje val På skilda ställen i vallagen finns bestämmelser om framställning av röstlängdsstatistik. Valkretsindelningen i en kommun skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret det år beslut om valkretsindelning fattas. Fördelningen av de fasta valkretsmandaten i olika val skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret året före valåret. Beräkningen av antalet fria valsedlar skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret året före valåret. Tidpunkterna för uttag av statistik är kvar från det tidigare mantalskrivningsförfarandet och anpassade till skattecykeln. som statistik om antal röstberättigade ska tas fram måste i stort sett de register tas fram och de bearbetningar ske som görs vid framställning av röstlängdsregister för valet. Det innebär i princip att en röstlängd framställs. 140 Framställning av röstlängdsstatistik m.m. 9.2Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: En särskild statistiklängd motsvarande en röstlängd bör upprättas året före valåret och för detta ändamål användas fram till valåret. Vid sist nämnda datum skall en preliminär röstlängd upprättas. Sedan förfarandet med en alltid gällande röstlängd ersattes med ett förfarandet där röstlängden bara tas fram inför val, folkomröstning eller annan omröstning, gör man i stället röstlängder fyra gånger inför varje val – två gånger på grund av statistik, en gång på grund av att partierna har rätt till gratis avskrift av röstlängden inklusive väljarnas adressuppgifter och så slutligen den egentliga röstlängden för valet. Det vore enligt utredningen en fördel om de tillfällen som kräver röstlängdsstatistik m.m. kunde samordna statistik eller uppgifter om röstberättigade. Det är emellertid inte praktiskt möjligt att besluta om indelningen i valkretsar som valåret. Det gör att statistik för detta måste göras året före valåret. Det skulle å andra sidan medföra att det blir gamla uppgifter som kommer att ligga till grund för fördelningen av fasta mandat som man inte kommer ifrån att senare göra en röstlängd för att ge partierna avskrifter. Det talar för att man – precis som – måste ha en ordning med framställning av röstlängdsstatistik både året före valåret och valåret. Utredningen förordar därför en lösning med en stående statistik- längd som också kan användas vid upprättande av den egentliga röstlängden. Hur denna upprättas framgår av utredningens beskrivning i avsnittet 8.3 Framställningen steg för steg. Av beskrivningen framgår att det inte finns någon för röstlängden färdig statistik i avsierings- registret som vallagen ger uttryck för. Vid ett uttag ur aviserings- registret för nu nämnda statistikändamål m.m. får därför den centrala valmyndigheten ta fram uppgifter på samtliga personer . Det innebär att myndigheten, på samma sätt som vid upprättandet av den egentliga röstlängden, måste avgöra vilka som har rösträtt, i vilket valdistrikt de skall rösta osv. Utredningens lösningen innebär att året före valåret upprättas en statistiklängd som underlag för indelningen i valkretsar och valdistrikt. Med uttaget som underlag kan också göras en preliminär fördelning av de fasta mandaten i valkretsarna för samtliga val vilket är en uppgift som är vägledande för partiernas nomineringar Framställning av röstlängdsstatistik m.m. 141 som börjar året före valåret. Uttaget kan också läggas till grund för beräkning av antalet fria valsedlar i varje område. valåret görs ett preliminärt röstlängdsregister med den nya valdistrikts- och valkretsindelningen. Med detta röstlängdsregister som underlag upprättas statistik för att slutligt bestämma antalet fasta mandat och antalet fria valsedlar. Med röstlängdsregistret som underlag kan också de utdrag med väljaradresser som partierna har rätt till framställas. skall valåret ajourföras med uppgifter från aviseringsregistret till och med kvalifika- tionsdagen. Det innebär att registret också kan användas för den preliminära valbarhetskontroll av kandidaterna som sker i samband med att partierna beställer valsedlar. Omkring före kvalifikationsdagen hämtas ett nytt fastighetsregister från lantmäteri- verket för att fånga upp de förändringar i fastighetsindelningen som har skett året före valåret och valdistriktstillhörigheten prövas igen för de som har rösträtt i valet. På kvalifikationsdagen erhålls en sista uppdatering från aviseringsregistret för att fånga upp de förändringar som skett under före kvalifikationsdagen. Därefter upprättas röstlängden för valet. Röstlängdsuppgifterna låses men den veckovisa ajourföringen av personuppgifter fortsätter fram till valdagen för att kunna läggas till grund för den slutliga valbarhets- kontrollen. Fördelen med den nu beskrivna ordningen är att registerbrister i de register som ligger till grund för röstlängden kan upptäckas och rättas före valet. Registret kan användas för valbarhetskontroller i stället för att som kandidatuppgifterna skickas till aviserings- registret för avstämning. Det innebär också att hela förfarandet sker i valadministrationens valdatasystem och inte i någon annan administra- tions system. 9.2.2Ändrad tidpunkt för framställning av statistik för valkretsindelning Utredningens förslag: Tidpunkten för beräkningen av antalet röstberättigade i en kommun för indelningen i valkretsar tidigare- läggs till året före valåret. Antalet personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister det år beslutet om valkretsindelning 142 Framställning av röstlängdsstatistik m.m. Antalet personer som har rösträtt i en kommun är avgörande för kommunens indelning i valkretsar (jfr 2 kap. 6 § tredje stycket vallagen). Beslut om ändrad indelning i valkretsar skall meddelas året före det valår då den nya indelningen skall gälla första gången (jfr 2 kap. 10 § vallagen). Enligt kommunerna infaller det nu gällande datumet för framtagning av statistikunderlag för sent för att beslut om indelning i valkretsar skall kunna fattas före valåret. Statistikuppgifterna används också för att se över valdistriktsindelningen. Kommunen behöver helt enkelt för att hinna bereda ärendet inför fullmäktiges avgörande. Detta har medfört att kommunerna i stället har använt sig av statistik som kommunerna själva tar fram. Utredningen menar givetvis att man skall tillmötesgå de synpunkter som kommunerna framfört om en tidigareläggning av detta datum. Kommunen kommer på detta sätt att kunna följa lagens föreskrifter. 9.2.3Ändrad tidpunkt för framställning av statistik för mandatberäkning Utredningens förslag: Tidpunkten för beräkningen av antalet personer som har rösträtt i hela landet, i och i kommunen senareläggs till det år då val hålls. Hur många mandat varje valkrets skall ha för val till , och kommunfullmäktige beror på hur många personer det är som har rösträtt (jfr 3 kap. 2, 6 och 8 §§ vallagen). Beräkningen av antalet personer som har rösträtt skall göras på grundval av uppgifterna i avisreringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister året före valåret. Datumet härrör från tiden då var mantalsskriv- ningsdatum och saknar numera relevans för valet. Eftersom beslut om fördelningen av de fasta mandaten mellan valkretsarna får ske , behöver underlaget inte tas fram förrän valåret. Utredningen föreslår därför att tidpunkten senareläggs till det år då val hålls. Datumet kan måhända av partierna upplevas som sent. Åtminstone brukar i egenskap av central valmyndighet valåret ha fattat beslut om fördelningen av fasta mandat. Men om valmyndigheterna innan kan ge en preliminär beräkning av fördelningen av mandaten så har partierna ledning vid nomineringen innan valåret. När valsedelsbeställningarna görs har Framställning av röstlängdsstatistik m.m. 143 partierna fått de definitiva uppgifterna. Det ligger en besparing i att kunna upprätta ett register som hålls levande och som kan rättas . 9.2.4Ändrad tidpunkt för framställnings av statistik för beräkning av antalet fria valsedlar Utredningens förslag: Tidpunkten för beräkningen av antalet fria valsedlar senareläggs till valåret. Vissa partier har enligt bestämmelserna i 6 kap. 8–10 §§ vallagen rätt till fria valsedlar av staten. Antalet fria valsedlar som partiet har rätt till beror utom annat på antalet personer som har rösträtt i valet. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser beräknas enligt 6 kap. 11 § vallagen antalet personer som har rösträtt på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister året före valåret. Av sådan samordningsskäl som utredningen anfört när det gäller övrig statistikuttag bör även denna tidpunkt knytas till . Utredningen föreslår därför att tidpunkten senareläggs till valåret. 9.2.5Tidpunkten för uttag av avskrift av röstlängd till partierna Omkring före valdagen har partierna rätt till gratis avskrift av röstlängd med adressuppgifter om väljarna. De förslag utredningen lämnat om framställning av röstlängdsstatistik och om upprättande av ett särskilt register för detta ändamål gör att den nuvarande tidpunkten för partiernas rätt till avskrifter m.m. kan behållas. 10 Rättelse i röstlängden Utredningens förslag i sammanfattning: och inte skattemyndigheten skall pröva frågor om rättelse av uppgifter i röstlängd. skall därvid ges möjlighet att förordna någon hos valnämnden att verkställa beslut om rättelser i den tryckta röstlängden. I ett undantagsfall skall den centrala valmyndigheten kunna göra rättelse i röstlängden. Även denna verkställighet skall kunna delegeras till någon hos valnämnden. Sista dag för att begära rättelse av uppgifter i röstlängden tidigareläggs före valdagen. Beslut om avslag på en begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden skall kunna överklagas och prövas av innan valet hålls. Det skall bli möjligt att stryka en person från den svenska röstlängden vid val till om han eller hon har tagits upp i röstlängden i ett annat land, men bara så länge som röstkortet inte har skickats ut. Frågor om rättelse av uppgifter i en röstlängd prövas av skatte- myndigheten. Detta framgår av 7 kap. 11 § vallagen. De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem skall före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt efter kvalifikationsdagen får inte läggas till grund för rättelse. Det är bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folkbokföringsort som ligger till grund för bedömningen om uppgifterna i röstlängden skall rättas. Vid framställ- ningen av röstlängderna skall det faktiska innehållet i aviserings- registret på kvalifikationsdagen ligga till grund för uppgifterna i 146 Rättelse i röstlängden Detta innebär som redan tidigare framhållits att en flyttning som anmälts före kvalifikationsdagen, men som inte hunnit registreras i folkbokföringsregistret på kvalifikationsdagen inte kan beaktas. Det innebär också för att nämna några exempel att en anmälan om adress från någon utlandssvensk som inte tagits upp i röstlängden inte leder till att röstlängden rättas, om uppgiften lämnats efter kvalifikationsdagen. Får skattemyndigheten från en myndighet i någon annan medlems- stat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, redan avgett en röst i val till , skall skattemyndigheten genast rätta i röstlängden genom att stryka personen från röstlängden. När samtliga beslut om rättelser förts in i en röstlängd skall den sändas till den kommun där valdistriktet ligger. beslut i ett ärende om rättelse får överklagas bara i samband med att det val överklagas för vilket röstlängden har upprättats. 10.2Utredningens överväganden och förslag 10.2.1Länsstyrelsen prövar frågor om rättelse Utredningens förslag: skall pröva frågor om rättelse av uppgifter i röstlängd. skall därvid ges möjlighet att förordna någon hos valnämnden att verkställa beslut om rättelser i röstlängden. Ett sådant förordnande skall även kunna gälla verkställighet av beslut om rättelse som den centrala valmyndigheten har fattat.