sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Man menar att tillgång till fria, tätortsnära naturområden är lika viktiga delar av en god tätortsmiljö som funktionella trafiksystem och bostäder m.m. Därför anser man att kommunerna bör skydda dessa områden i sin kommunala planering genom exempelvis att avsätta dem som kom- munala naturreservat. påpekar att regeringens idrottspolitiska propo- sition En idrottspolitik för 2000-talet ligger i linje med kommitténs mål. I propositionen slås fast att samhällsplaneringen bör beakta män- niskors behov av grönområden och fria ytor. 130 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet och önskar att perspektivet om biologisk mångfald av grönområdena lyfts fram särskilt. kommun betonar två viktiga kvaliteter i grönområdena: Trygghet och tystnad. Vidare önskar man att det nära staden finns stimulerande naturområden. tar upp trygghets- aspekten. Framför allt kvinnor vågar sig inte ut i vissa rekreations- områden på grund av rädsla för överfall eller ofredande. Man framhål- ler att bättre belysning, planering av vägar och buskage samt informa- tion om när rekreationsområden är befolkade är viktigt. Barnombuds- mannen önskar mer stimulerande grönområden vid bostadsområdena. Särskilt stort, hävdar man, är detta behov i förorter som vuxit upp . Fritidsodlingens och saknar diskussioner om koloniträdgården. Den egna odlingens betydelse för särskilt äldre är en hälsofrämjande faktor. Grönområden som delar av fritidsutbudet i samt önskar båda en för- djupad analys om den samlade kulturens betydelse för folkhälsan. i är inne på samma linje, men uttrycker det som den samlade fritidens betydelse för folkhälsan. i hävdar att man inte bara bör koppla samman grönområden och landskapsarkitektur med folkhälsan, utan allt byggande och arkitektur. Det gäller framför allt att bevara och utveckla goda och mänskliga stadsmiljöer och över huvudtaget bygga miljöer så att människor är aktiva och mår bra. i beklagar att det inte finns någon skrivning om möjligheterna till rekreation bland kommitténs förslag till övergripande strategier. efterlyser också kon- kreta strategier för genomförandet. Hur skall alla kunna ta sig till rekreationsområden när utvecklingen är sådan att städerna blir allt trängre? När det gäller strategier efterlyser flera remissinstanser diskussioner utifrån jämlikhetsaspekter bland olika grupper i fråga om rekreation: Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 131 lyfter fram de funktionshindrade barnen och deras svårigheter att ta sig ut i naturen. betonar vikten av att människor med skilda sociala förutsättningar kan få rekreation. samt polioskadade tar upp allas rätt att kunna ta sig ut i naturen. RTP efterlyser också krav på att funktionshindrade skall kunna ta sig ut i parker och grönområden i närmiljön liksom att de har svårt att vara med i lägerverksamhet o.dyl. efterlyser fler vetenskapliga källor till grönområdenas betydelse. Andra uppdateringar av sakunderlaget När det gäller människors utnyttjande av och preferenser för skilda grönområden i är forskningen inom området i huvudsak lokaliserad till SLU, . En sammanfattning av denna forskning återfinns i , 1997: Stadens grön- områden samt 1999: Gröna områden i planeringen. skall ett projekt startas som handlar om en jämförelse mellan danskars och svenskars utnyttjande av och preferenser för skilda typer av grönområden. Forskning om grönområdenas effekter på människors upplevelser och hälsa är knuten till amerikanska universitet och till svenska. I har vi i högre utsträckning studerat effekter på friska män- niskor; grönområdenas betydelse i vardagslivet, medan man i har fokuserat sin forskning på sjuka, framför allt de som drabbats av men- tal fatigue, stresstillstånd, utbrändhet och koncentrationsstörningar. En del av forskningen har även gällt träningsträdgårdar vid sjukhem, sjukhus och äldreboende, s.k. horticultural therapy. Hur kan det komma sig att naturen har en så snabb inverkan på åter- hämtning från stress? Utvecklingen inom modern antropologi, där bl.a. jämförelser av gener görs, visar att människan under miljontals år av 132 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet utveckling anpassats för ett liv i en särskild typ av miljö.28 Det finns anledning att misstänka att den miljö som människan utvecklats till att fungera optimalt i är att betrakta som människans urhem. Vissa fors- kare hävdar också att ju mer vår fysiska omgivning avviker från urhemmet, desto mer blir vi människor känsliga för stress. Omvänt skulle då gälla att en fysisk miljö som liknar urhemmet mycket snabbt gör att vi återhämtar oss från stress. Det finns forskning som stö- der den hypotesen.29 Ett flertal studier visar också att natur- och grön- områden i människors vardagsmiljöer har stor betydelse för stress- nivåer och hälsa. Tillgången på sådana områden är därför att betrakta som friskfaktorer i vardagen. Den 18–hölls den andra internationella forskningskonfe- rensen On Health and Design i Stockholm.30 Värdar var och . Konferensen tog upp betydelsen av rekreation – i betydelsen konst31, musik32 och litteratur, samt inte minst arkitektur, natur och trädgård. Konferensen omfattade flera viktiga aspekter av ämnet. Rekreation handlar om att kroppen skall få tillfälle till återhämtning från krav, till fysisk aktivitet och till stimulans till nya tankar och aktiviteter. Rek- reativa miljöer skall således bygga upp kropp och medvetande. 28Orians, G.H. An Ecological and Evolutionary Approach to Landscape Aesthetics. Penning-Rowsell and D. Lowenthal (Eds.) Meanings and Values in Landscape. , pp., 3-25. 1993, Biophilia, Biophobia and Natural Landscapes. and E.O (Eds.) The Biophilia Hypothesis, pp 73-137. 29Ulrich, R.S., , R.F., Losito, B.D., Fiorito, E., , M.A. Stress Recovery During Exposure to Natural and . , 11, pp. Hartig, T., , A., , J., , T. & , T. Environmental Influences on Psychological Restoration. 37, pp. 30The 2nd International Conference on Health and Design. Integrating Design and Care in Hospital Planning for the New Millennium. 18-22 2000 in , (DCHP 2000). Book of Abstracts. 31Kaye, C. & Blee, T. (Eds.) The Arts in Health Care. 32Caine, J. 1991 The Effects of Music on the Selected Stress Behaviors, Weight, Caloric and Formula Intake, and Length of Hospital Stay of Premature and Low in a Newborn Intensive Care Unit. 18, pp. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 133 belägger att det finns ett samband mellan människans nervsystem och immunsystem.33 Den s.k. psykoneuro- immunologiska forskningen pekar bl.a. på kopplingen mellan stress och infektioner. Barn löper mindre risk att drabbas av infektioner om de mår bra, som t.ex. att ej utsättas för onödig stress. Iakttagelser visar att aktiviteter inom kultur- och fritidsområdena ger positiva hälsoeffekter, såsom snabb återhämtning från stress och förnimmelse av mindre smärta. Sammantaget visar detta att människans psyke och kropp är integrerade delar av varandra.34 Humaniora och medicin har genom dessa studier kommit att närma sig varandra och integreras allt mer i forskningen. Det innebär en mindre teknisk och mer holistisk syn på begreppet hälsa.35 I kapitel 10 redovisas olika aspekter på kultur och hälsa mer utförligt. Människor har ett stort behov av återhämtning från krav i arbete och familj. Vistelse i natur, parker och grönområden ger förutsättningar för återhämtning. Det är därför viktigt att den typen av omgivning finns tillgänglig. Det finns ett tydligt samband mellan användning av grönområden för rekreation mer allmänt och tillgången till en grön omgivning i det egna bostadsområdet. De som har en inbjudande gård vistas ute mer än de som inte har det. De som har en bra gård vistas också mer i parker eller grön områden längre bort. Studier visar att grönområden inom fem minuters promenadavstånd från bostaden används flitigt. Behovet av kommunala grönplaner påtalas av flera remissinstanser. Den gröna strukturen bör behandlas tillsammans med övriga struktur- och mark- användningsfrågor i den översiktliga planeringen. Genom detaljplaner och områdesbestämmelser är det möjligt att göra planer bindande. Grönområdena bör, som sägs i kommitténs målförslag, vara bullerfria och trafiksäkra. De bör också vara säkra i det avseendet att alla katego- rier av människor skall kunna känna trygghet när de använder områ- 33Hansson, L.Å. Svensk Medicin no 52. , , , G.C., Marucha, P.T., MacCallum, R.C. & , R. Psychological Perspectives on Surgical Recovery: Perspectives from Psychoneuroimmonology. American Psychologist, 52, 1209-1218. 34Ulrich, R. Effects of gardens of health outcomes. Pp 27-86 in , C. & , M. (eds) Healing Gardens. 35Konarski, K. Jordmån för ett gott liv. från Folkhälsogruppen, nr 16. 134 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Det kan t.ex. handla om bra belysning och att omgivningen kan överblickas lätt. Tillgång till gröna utemiljöer i det egna grannskapet och vid för- skolor och skolor är viktigt för barns utveckling och hälsa. Det finns påtagliga samband mellan utevistelse hos förskolebarn och antalet infektioner och stressrelaterade tillstånd som drabbar dem. Barns grovmotorik och koncentrationsförmåga påverkas positivt av utevis- telse. Forskning visar också att det kan finnas samband mellan minskad allergiförekomst hos barn och utevistelsens längd, liksom mellan ute- vistelse och förmågan hos barn att kunna hantera konflikter. Det är där- för angeläget att skapa stimulerande gårdar vid förskolor och skolor. Det saknas riktlinjer för vilka riktlinjer som bör gälla för barns offentliga lekmiljö och utomhusvistelser i förskola och skola. Sådana riktlinjer bör utarbetas. Äldre är i högre grad än yngre beroende av dagsljus för sin vita- minstatus och för att skelettet inte skall urkalkas. För att bibehålla muskelmassa och rörlighet är det nödvändigt med motion. Förutsätt- ningarna för äldre att vara aktiva bör uppmärksammas och i många fall förbättras. Lämpliga åtgärder i miljön är t.ex. att kommunerna regel- bundet ser över sina gångstråk, trottoarer och parkmiljöer. Miljöerna skall vara säkra både när det gäller beläggningen och eventuell for- donstrafik. Vidare är det viktigt att miljöerna inbjuder positivt till promenader, jogging, boulespel m.m. och att det finns bänkar utsatta vid promenadvägar med jämna mellanrum och inom lagom avstånd så att äldre personer kan sätta sig och vila vid promenader m.m. Äldre och funktionshindrade med nedsatt rörlighet är mer beroende än andra av bra och tillgängliga gårdar nära hemmet. Detsamma gäller dem som vistas kortare eller på sjukhus eller i särskilt boende. Många som bor i särskilda boendeformer kommer ut. Möjligheten att komma ut styrs både av att det rent faktiskt finns en grön och tillgänglig gård i närheten, och att det finns stöd och hjälp för att komma ut. Äldre och funktionshindrade med nedsatt rörlighet bör ha rätt kan komma ut . Det är viktigt för såväl deras fysiska som psykiska hälsa. Allemansrätten till naturområden ger möjlighet för alla människor oberoende av social tillhörighet att komma ut i naturen. Andelen män och kvinnor som promenerar i skog och mark ökar i alla befolknings- grupper och bland såväl svenska som utländska medborgare. Friluftsliv har en stor potential att bli en hälsofaktor som ökar i betydelse. Sam- tidigt är det många människor som inte utnyttjar allemansrätten. Det kan bero på att det finns ekonomiska eller andra hinder för att ta sig till ett naturområde eller att engagemanget hindras av andra faktorer som Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 135 t.ex. att det egna bostadsområdet saknar gröna omgivningar och stimu- lans för annan naturkontakt. Betydelsen av rekreation i form av trädgårdsodlingar framhålls av flera remissinstanser. Sådan odling tillhör de vanligaste fritidssyssel- sättningarna och är näst promenader den vanligaste fritidsaktiviteten. Med odlingsintresset följer att man rör sig utomhus, och får motion. Att få tillgång till en kolonilott om man bor i flerbostadshus kan också skapa social gemenskap i närområdet. Möjlighet till odling är särskilt viktig för de grupper som inte har tillgång till fritidshus. Det är angeläget att kommunerna ökar möjligheterna för människor att själva odla. 3.3.1Sammanfattning av avsnitt 8.2 i SOU 1999:137 En riktigt sammansatt kost har en stor betydelse för hälsan – både genom att främja och bevara god hälsa och genom att förebygga sjukdomar. Maten och våra matvanor har en viktig funktion som kulturbärare, mötesplats och källa till njutning. Tillgång till säker och hälsosam mat är en mänsklig rättighet, vilket understryks i WHO:s dokument Hälsa 21.37 Ett folkhälsoarbete inriktat mot mat i vid bemärkelse bör därför omfatta både aspekterna säkra livsmedel och hälsosamma matvanor. De flesta konsumenter är väl medvetna om vikten av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grönsaks- konsumtionen för att motverka sjukdomar och ohälsa senare i livet.38 36Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avdelningsdirektör , , har biträtt sekretariatet med uppdateringar av sakunderlaget. 37WHO, Hälsa 21. Hälsa för alla . 38Becker W, Enghardt H, . Kostundersökningar i – 1990. 136 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Konsumtionen av frukt och grönt har ökat kraftigt under , men fortfarande äter vi genomsnittligt för lite grönt, för lite fibrer och för mycket socker och fett för att det långsiktigt skall vara bra för hälsan. Sju av tio svenskar anser sig inte behöva ändra sina matvanor, eftersom man tycker att man äter hälsosamt.39 Rökning och mindre hälsosamma matvanor följs ofta åt. Rökare äter mindre frukt och grönsaker och har ett lägre intag av vitamin C och karotenoider.40 Intresset för mat och matlagning har ökat mar- kant både bland ungdomar och vuxna, men delar av den yngre gene- rationen anser sig inte ha tillräckliga kunskaper i att laga mat. Invand- ringen och svenskarnas ökade utlandsresande har bidragit till en större variation i utbudet av mat. Det är även en trend att köpa mer färdig- lagad mat och laga mindre mat hemma. Reklamen och det kommer- siella inflytandet inom livsmedelsområdet har ökat. Matvanor i olika grupper Kvinnor är mer hälsomedvetna än män och mer benägna att ändra inköps- och matvanor. De har också mer hälsosamma matvanor. Kun- skap och medvetenhet om matvanor är något lägre bland lågutbildade än bland högutbildade41. Högutbildade äter mer grönsaker och frukt och de högutbildade männen har ett lägre fettintag än de lågutbildade. Ungdomar använder i huvudsak magra alternativ av mjölk- och matfett- produkter. Däremot tenderar de att äta mindre frukt och grönsaker än barn och vuxna.42 Barn och ungdomar äter också mer godis, glass och läsk än vad vuxna gör. Studier av äldres matvanor pekar på betydande förändringar , med ökad konsumtion av grönsaker, spannmålsprodukter, magra mjölk- och matfettsprodukter.43 Friska äldre har generellt sett ett 39Kearney M, Gibney MJ, , de , Friebe D, Zunft HJF, Widhalm K, Kearney JM. Perceived need to alter eating habits among representative samples of adults from all member states of Union. Eu J Clin Nutr. 1997;51, suppl 2, 30–35. 40Becker w. Befolkningens kostvanor och näringsintag i . Livs- medelsverket, 1994. 41Becker W, Enghardt H, . Kostundersökningar i – 1990. 42Becker W. Må bra med frukt och grönt! Ger ett positivt kostbudskap bättre resultat? 1995;7:26–30. 43Expertgruppen för kost- och hälsofrågor. 1999;3. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 137 bra intag av energi och näringsämnen.44 Näringsbrist och undernäring förekommer främst bland äldre på institutioner och inom sluten- vård.45,46,47 Riskgruppen för undernäring bland hemsjukvårdspatienter är äldre som har kort utbildning eller låg inkomst, ensamboende, per- soner med funktionshinder samt personer med depression eller andra psykiska åkommor.48 Vad påverkar matvanorna? Det som människor själva upplever som hinder för att äta hälsosamt är framför allt brist på tid, att man inte vill avstå från mat man tycker om samt att man saknar praktisk kunskap eller möjligheter att tillaga och förvara mat.49 Grupper med lägre socialgruppstillhörighet anger att priset är en av de faktorer som har störst betydelse när man skall välja mat.50 Undersökningar av europeiska konsumentattityder visar också att priset styr människors val av livsmedel i mycket stor utsträckning.51 Internationell framtidsforskning pekar mot att industrin och s.k. pro- fessionella matlagare kommer att ta över rollen som hemmets produ- center av mat.52 visar forskning att konsumenten misstror 44Rothenberg E, Bosaeus I, . Intake of energy, nutrients and food items in an urban elderly population. Ageing: Clinical and , 5, (2) 105–116. Hospital nutrition in geriatric long-stay medicine. Dietary intake, body composition and the effects of experimental studies. 46Unosson M. Malnutrition in hospitalised elderly patients. 47Cederholm T. Protein-energy malnutrition in chronic disease. Clinical and immunological studies in elderly subjects with non-malignant disorders. Näringsproblem bland hemsjukvårdspatienter, 1998:12 49Lappalainen R, A, , Mykkanen H, Gibney MJ. Difficulties in trying to eat healthier: descriptive analysis of perceived barriers for healthy eating. Eu J Clin Nutr. 1997;51, suppl 2, 36–40. 50Pan-EU Study on Diet and Nutrition. 51Lennernäs M, , , Giachetti I, , Remaut de , Kearney M. Influences on food choice perceived to be important by nationally-representative samples of adults in Union. Eu J Clin Nutr. 1997;51:8–15. 52Menell S, Murcott A, . The sociology of food, eating, diet and culture. 138 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet livsmedelsindustrin i allt högre grad.53,54,55,56 har livs- medelsproducenterna intensifierat sin marknadsföring av s.k. funk- livsmedel. Det är vanliga livsmedel som har modifierats i ett eller annat avseende för att ge hälsomässiga fördelar, t.ex. finns pro- dukter med tillsatta bakteriekulturer. Det är okänt hur en ökad använd- ning av dessa livsmedel kommer att påverka matvanorna i stort. I princip är det inte tillåtet att marknadsföra produkter med s.k. hälso- påståenden, dvs. formuleringar som anger att produkten har en viss effekt på hälsan. Kvaliteten på skolmaten varierar avsevärt mellan olika kommuner.57 Från skolor i vissa områden finns positiva erfarenheter av att göra frukost tillgänglig för skolbarnen. Ett framgångsrikt projekt är det s.k. riktat till yrkesförare, som initierades av och som har genom- förts i brett samarbete med olika aktörer. Syftet var att ge utbildning till restaurangpersonal för att de skulle kunna erbjuda lastbilschaufförer mindre fet och mer hälsosam mat.58 Erfarenheter från det s.k. visar på möjligheter att påverka befolkningens matvanor genom en kombination av arbete på befolkningsnivå, studiesatsningar och primärvårdsarbete på individ- nivå. har världens äldsta befolkning, är , och en ökande andel av befolkningen i glesbygd är äldre. Glesbygds- verket arbetar för att lokal livsmedels- och övrig serviceförsörjning skall upprätthållas och utvecklas. Matvanor är en del av människors totala livsstilsmönster.59 Erfaren- heter från folkhälsoarbete visar att man med enbart informationsinsat- ser kan förvärra ojämlikheten i hälsa. Ett framgångsrikt sätt är att arbeta med målgrupper och arenor. Living in post-traditional society, In: , Giddens A, Lash S. Politics, tradition and Aesthetics in the Modern Social Order. Maten i det moderna samhället. Risk eller njutning? Scan- dinavian , 42:112–115. Kost och hälsa – riskuppfattningar och attityder. Rapport 1/96. 56Grove-White R, Macnaghten P, , . Genetically Modified Organisms. Food and Public Attitudes in . 1999:1;18–20. Maten och jobbet. Lastbilsförares attityder till maten och jobbet. Kvantitativ studie inom Projekt . 5/98. Familjen och hjärtat: en litteraturöversikt. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 139 Mat har främst hälsobringande effekter. Nyare forskning tyder på att personer som äter mycket frukt och grönsaker har lägre risk att drabbas av bland annat cancer och hjärtinfarkt. Amning har stor betydelse för spädbarnets hälsa beroende på bröst- mjölkens unika egenskaper. En stark uppgång har skett av amnings- frekvensen till , vilket bedöms vara den högsta nationella genomsnittsfrekvensen bland i-länder.60 Sjukdomar som har samband med matvanor, främst hjärt- och kärl- sjukdomar, står för av förlorade år vid dödsfall hos män.61 Regionala skillnader i matvanor, avseende konsumtion av matfett, frukt och grönsaker, grovt bröd och rökt mat, har kunnat relateras till dödlighet i hjärtinfarkt och magsäckscancer.62 De senaste decenniernas nedgång i förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar kan till stor del förklaras med sänkta kolesterolvärden, sänkt blodtryck och minskad rökning. Övervikt och framför allt fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem i och övriga västvärlden. Övervikt och fetma är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän.63 Kraftig övervikt, fetma, i sådan omfatt- ning att den kan förväntas förkorta den beräknade livslängden, har blivit så vanlig att man räknar med att av alla vuxna svenskar tillhör den riskgruppen. Det är särskilt anmärkningsvärt att andelen med fetma och övervikt även ökar bland yngre. Ätstörningar (anorexi, bulimi och närliggande tillstånd) är allvarliga hälsoproblem bland tonåringar och unga vuxna. Man kan räkna med att 1,5–av tonårsflickor och unga kvinnor är drabbade av anorexi eller bulimi.64 Insjuknande i åldersdiabetes ökar globalt under de senaste decen- nierna. En av orsakerna till detta är troligen den kraftiga ökningen av kroppsvikten. I har uppskattningsvis 3–av befolk- ningen sjukdomen. Diabetes innebär en ökad risk för andra sjukdomar, främst hjärt- och kärlsjukdomar. Statistik – Hälsa och sjukdomar 1999:1. Amning av barn födda . 62Socialstyrelsens Epidemiologiska Centrum, . RIKSÄT – Nationellt kvalitetsregister för ätstörningsbehand- ling. 140 Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet Det uppskattas att drabbades 500 000 personer av mat- förgiftningar. Hälften av dessa ansåg sig ha blivit sjuka av mat som de ätit hemma och hälften av mat som de ätit ute.65 Befolkningens matvanor studeras sporadiskt i nationella och regionala studier. Avsaknaden av regelbundna undersökningar och det ökande bortfallet i studierna gör att vi inte har tillräckligt goda möjlig- heter att bedöma hur matvanorna förändras och hur eventuella för- ändringar är kopplade till hälsoutvecklingen. Signaler om alltmer dioxin och PCB i maten måste uppmärksammas. Ökad forskning be- hövs om metoder för att förebygga och åtgärda övervikt och fetma. Det vore angeläget att få reda på vilken inverkan undervisning i hem- kunskap har på skolungdomars matvanor och kunskaper i matlagning. Forskning behövs om invandrargruppers somatiska hälsa, näringstill- stånd och tillgång till information. De näringsmässiga riktlinjerna för en bra kost är formulerade i de Svenska Näringsrekommendationerna (SNR).66 fastställde regeringen den Nationella handlingsplanen för nutrition. och har med utgångspunkt i handlings- planen utarbetat ett strategidokument innehållande operationella mål för myndigheternas arbete för att främja matvanorna och folkhälsan.67 Dokumentet har en bred befolkningsansats och ett hälsofrämjande perspektiv. Det innehåller också utmaningar till andra aktörer på regio- nal och lokal nivå. Mål och insatser anges inom fyra områden: utbild- ning, stöd till lokalt och regionalt arbete, konsumentstöd och storhus- håll. Totalt sju nationella myndigheter har åtagit sig ett ansvar för det statliga tvärsektoriella nutritionsarbetet. 65Lindqvist R, , de . A summary of reported food borne diseases in to 1997, draft . 66Svenska näringsrekommendationer (SNR). Vår Föda 1997;48:7–14. 67Nationella mål och strategier för nutrition –2004. Miljöfaktorer, mat och fysisk aktivitet 141 Målförslag i avsnitt 8.2 i SOU 1999:137