sou · GOB335 · 2001-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade genom beslut chefen för dåvarande att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över det statliga åtagandet för forskning och utveckling när det gäller avgaser och bränslen inom motorfordonsområdet. Uppdraget har omfattat frågor om avgasutsläpp från såväl motorfordon som arbetsmaskiner. Med stöd av bemyndigandet förordnades som särskild utredare. Till experter att biträda den särskilde utredare förordnades , departementssekreterare , Närings- departementet, direktör , , jägmäs- tare , , t.o.m. , departementssekreterare , , verkställande direktör , , civilingenjör , Närings- och teknikutvecklings- verket, verkställande direktör , Svenska , vice verkställande direktör , , departementssekreteraren , Miljödeparte- mentet, civilingenjör , , överingenjör , , och direktör . Genom beslut entledigades departements- sekreterare som expert och ersattes med ämnessakkunnige , . Genom beslut förordnades dessutom enhetschef , Kommunikationsforskningsbered- ningen, och avdelningsdirektör , Naturvårdsver- ket, som experter. Genom beslut förordnades miljödirektör , , att ersätta jägmästare som expert fr.o.m. . Till huvudsekreterare utsågs professor , IVL . MariAnne , , till sekreterare. Civilingenjör , , har biträtt med planläggning, problemskrivning och analys i utrednings- arbetet. Utredningen har antagit namnet Emissionsforskningsutredning- en – EMFO. Utredningen är formellt ett uppdrag till den särskilde utredaren. Då arbetet genomförts som en gemensam uppgift med experterna och sekretariatet och enighet föreligger om de lämnade förslagen har är betänkandet skrivet i vi-form. Utredningen får härmed överlämna betänkandet luft på väg (SOU 2000:35). Uppdraget är därmed slutfört. Mål och riktlinjer........................................................................... 1.1Samhällets behov av forskning inom avgas- och Utgångspunkter för uppdraget .......................................... Utökad samverkan staten – näringslivet ........................... Uppläggningen av utredningsarbetet ................................ Avgränsningen av uppdraget ............................................ 1.6Konsekvenser vad gäller direktiv till samtliga Emissionsforskning för renare luft och ökad konkurrens- Målstyrning ökar behovet av underlag för åtgärder FoU i relation till näringslivets behov 2.2Forskningen inom emissionsområdet i ett 2.3Forskningsbehov uttryckta i olika utredningar och Utredningens egen enkät................................................... 2.4Allmänna slutsatser om forskningsbehov och Emissionskaraktärisering och avgaskrav .................................... Vad har svensk emissionsforskning lett till? Miljöklassning av fordon/motorer och drivmedel ............ Överskikt av avgaskraven ................................................. Avgaskrav och miljöklasser för lätta fordon .................... 3.2.2Överenskommelse om utsläpp av koldioxid för 3.2.3Avgaskrav och miljöklasser för motorer till tunga 3.3Vidareutveckling av emissionskrav och fortsatt behov av emissionsforskning............................................ Miljöstyrd utveckling av fordon och bränsle .............................. Forskning och utveckling i industrin ................................ Forskning och utveckling med statligt stöd ...................... (SMF)................................................................................ 4.2.4Kompetenscentra och övrig verksamhet vid universitet och högskolor.................................................. 4.3Fordonsutveckling i övrigt av betydelse för utsläpp Nya mätmetoder och emissionskomponenter ................... 4.3.2Tidpunkt när utsläppen minskat ned till kritiska belastningsgränser respektive lågrisknivåer. Motiv för användning av alternativa drivmedel ............... EU:s mål för förnybar energi och biodrivmedel............... 4.5.4Användning av biodrivmedel och inom den 4.5.5Användning av biodrivmedel i ett europeiskt och Inriktning på och forskningsbehov ................. Arbetsmaskiner och teknikutveckling ......................................... Arbetsmaskiners hälso- och miljöpåverkan...................... Miljö- och arbetsmiljökrav ............................................... FoU-behov för arbetsmaskiner ......................................... Teknikutveckling för större motorer................................. Teknikutveckling för mindre motorer............................... Utveckling av eftermonterbara tillsatser........................... Utveckling av körcykler och mätmetoder......................... Forskningsbehov för arbetsmaskiner................................ Emissionsstatistik, beräkningsmodeller, mätmetoder för ett hållbart transportsystem.......................................................... Behovet av högkvalitativ emissionsstatistik m.m............. Fortsatt utveckling av emissionsstatistiken m.m. ............. Emissionsstatistiken i ett internationellt perspektiv ......... Vad är officiell statistik? Svensk officiell statistik.................................................... Övrig statistik och uppdragsverksamhet......................... Näringslivet – statistik .................................................... Förstärkt myndighetsansvar för emissions- Ansvaret för den officiella statistiken är En samlad hantering av emissionsdata ........................... Komponenterna i bra emissionsmodeller ....................... 6.4.2Emissionsmodellerna måste utvecklas i samklang med EU:s modeller ......................................................... Kvalitetstänkande – ett oeftergivligt krav ...................... 6.4.4Bra provnings- och mättekniker en förutsättning för korrekta data.............................................................. 6.5Slutsatser om FoU-behov kring emissions- Hälso- och miljöeffekter .............................................................. Människan och miljön .................................................... Hälsopåverkan från luftföroreningar .............................. FoU-behov inom miljörelaterade hälsoeffekter.............. Effekter på naturmiljö och kulturföremål....................... Effekter på naturmiljön................................................... Miljömål - osäkerheter och kunskapsbehov ................... Slutsatser om FoU-behov inom effektområdet............... Systemstudier och styrmedel m.m.............................................. Hela transportsystemet i fokus ....................................... Forskningsbehov inom systemområdet........................... 8.2Effektiviteten i styrmedel – uppföljning och Forskning kring styrmedelseffektiviteten ....................... Slutsatser om forskningsbehov ....................................... Svensk emissionsforskning i ett internationellt perspektiv...... 9.1Internationellt samarbete för att lösa miljö- 9.1.1Forskningens betydelse för internationella 9.1.2Internationellt samarbete för att lösa CO2- 9.2EU:s ramprogram för forskning och utveckling Övergripande mål EU:s forskningspolitik ...................... Svenskt deltagande i EU:s forskningsprogram............... EU:s ramprogram för folkhälsa ...................................... 9.3Emissionsforskning och provnings- verksamhet i några andra länder .......................................................... 9.3.2Europeiska konkurrenter till svenska aktörer inom 9.4Slutsatser för att öka EU-finansierad forskning 10 Förslag till forskningsprogram................................................... Vision och mål................................................................ Utgångspunkter för ett samlat forskningsprogram ......... 10.1.2Vilka byggstenar behöver vi då för att åstadkomma detta?.......................................................... 10.1.3 Inriktning av forskningsprogrammet .............................. 10.1.4Jämställdhetspolitiska konsekvenser av program- Förslag till forskningsområden....................................... Utveckling av fordonsmotorer och bränslen................... 10.2.3Forskning kring atmosfärsprocesser, exponering, nedfall, hälso- och miljöeffekter..................................... Systemstudier och styrmedel. Ett särskilt partikelprogram ............................................ 10.3Internationell forskning – utvärderingar och Förslag till volym............................................................ 11 Organisation och finansiering..................................................... 11.2Förslag till organisationsstruktur för emissions- 11.3Konsekvenser av en samlad forskningsinsats enligt Finansiering av programmet ........................................... 11.5Finansiering av ett särskilt projekt för emissions- Organisation av forskningsutförande organ.................... Avgaskrav för lätta fordon.............................................. Miljöklassning av drivmedel .......................................... Miljömålen för transportsektorn och därmed sammanhängande åtgärdsstrategier bildar grunden för en fortsatt forskning kring emissioner. En framgångsrik emissionsforskning är en förutsätt- ning för att minska vägtrafikens effekter på hälsa, miljö och kulturminnen. De beslut som styr utvecklingen och omfattningen av många miljöproblem fattas också i allt högre grad på internationell nivå, främst inom EU. Medlemskapet i EU och andra internationella fora skapar ett ständigt behov av bl.a. forskningsunderlag för en svensk strategi och för att påverka beslutsprocessen. Ett sammanhållet forskningsprogram inom emissionsområdet ställer krav på långsiktighet, kraftsamling och prioritering, samordning av forskningsinsatser och samverkan mellan forsk- ningens olika intressenter inom områdena FoU inom fordons- och drivmedelsområdet och å andra sidan FoU kring effekter och styrmedel bör kunna betraktas i ett sammanhang och förenas i en övergripande programstruktur. Ett sådant betraktelsesätt ger stora fördelar för motor- och bränsleutveck- lingen, eftersom nya forskningsresultat kring styrmedel, miljö- effekter och från provning snabbt kan tillgodogöras inom teknikutvecklingsområdet. På samma sätt utgör kunskap kring teknisk utveckling en viktig bas för politiska ställningstaganden och bedömningar av åtgärdsbehov. Målet för ett samlat långsiktigt forskningsprogram bör vara att stärka såväl statsmakternas som företagens underlag rörande emissioner från fordon och arbetsmaskiner, deras hälso- och miljöeffekter samt möjligheterna till åtgärder. Förslaget till forskningsprogram skall enligt direktivet omfatta en tioårsperiod. Detta är sett i perspektivet av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom fordons- och avgas- området, där förutsättningar och forskningsbehov snabbt kan undergå stora förändringar. Förutsättningar och innehåll för programmet bör därför löpande omprövas och senast . Det gäller inte minst i perspektivet av åtgärdsbehoven för att lösa trafikens samlade bidrag till emissionerna av klimatgaser. Utredningen innehåller mot denna bakgrund såväl förslag till kunskapsuppbyggnad som förslag till konkreta FoU-insatser som skall genomföras . Programmet har följande huvudområden: ·utveckling av fordon och bränslen men också kompletterande insatser till pågående FoU ·emissioner och emissionsmodeller, med en huvudinriktning mot att stärka underlaget kring emissioner av oreglerade föroreningar samt utveckling av emissionsmodeller inkl. underlag och validering ·hälso- och miljöeffekter, där forskningen koncentreras till de områden, där trafikens bidrag till effekterna är dominerande. De forskningsområden som inkluderas är bl.a. spridning och exposition av luftföroreningar i tätorter, hälsoeffekter och riskanalys samt effekter på kulturföremål ·systemstudier och styrmedel, där programmet bör innehålla fortsatt utveckling av metoder för uppföljning av vidtagna åtgärder. har en rad undersökningar publicerats, där samband konstaterats mellan halten av partiklar och olika hälsoeffekter. Sambanden har satt fokus på åtgärder mot emissionen av partiklar från trafiken. En omfattande forskning pågår i en rad länder för att studera olika samband mellan partiklar och hälsoeffekter, partiklarnas ursprung samt i vilken utsträckning olika åtgärder kan minska emissionerna. bedriver en viss forskning inom området. Den behöver emellertid förstärkas och samordnas i ett kraftfullt program. Ett särskilt partikelprogram föreslås, i vilket emissioner, spridning och effekter och åtgärds- möjligheter analyseras samlat. Programområdet bör också kopplas till energiområdet, eftersom småskalig vedeldning är en väsentlig källa. En viktig forskningsfråga rör partiklarnas ursprung och karaktärisering. För detta fordras dels löpande utveckling och förbättring av olika provtagnings- och analysmetoder, dels omfattande program för karaktärisering av källor och förekomst. För övervakning av hälsan och miljön behövs också förenklade metoder. En övergripande samordning av FoU-insatserna kommer dessutom att ge såväl en ökad kostnadseffektivitet i forskningen som en förbättrad plattform för att kunna driva omställningen till ett hållbart transportsystem. Emissionsstatistiken inom vägtrafikområdet behöver förbättras Tillförlitliga beräkningsmetoder och data för emissioner från vägfordon och arbetsmaskiner är en viktig förutsättning för utveckling av ny motor-, bränsle- och reningsteknik, för upp- följning och kontroll av åtgärder, men också för att ta fram emissionsstatistik och för att förbättra emissionsmodellerna för beräkning av bl.a. vägtrafikens emissioner. Mot bakgrund av att emissionsstatistiken har kritiserats och ifrågasatts har utredningen analyserat behovet av och ansvaret för den officiella statistiken inom emissionsområdet. Analysen har resulterat i ett förslag till en särskild organisation för hanteringen av samhällets behov av emissionsdata från olika utsläppskällor. vid ersätts med ett Emissionsråd med både rådgivande och verkställande funktioner inom statistikområdet för de samlade emissionerna. För att säkerställa att kvalitet och trovärdighet på emissionsdata upprätthålls bör olika referensgrupper bildas, bl.a. en för vägtrafikområdet. I denna bör ingå företrädare för , , , forskarsamhället, bil- och petroleum- industrin, arbetsmaskintillverkare och experter. För emissioner från vägtrafik och arbetsmaskiner är det särskilt angeläget att bygga upp ett bättre vetenskapligt underlag för statistiken. Därför föreslår vi att arbetet med att ta fram emissions- data bör drivas som ett FoU-projekt med inriktning på att se till att emissionsstatistiken får en tillfredsställande uppdatering i relation till nationella och internationella åtaganden och åtgärdsplaner. För att ytterligare stärka underlaget kring emissioner från fordon och arbetsmaskiner ingår femårigt FoU-program Emissionsforskningsprogrammet kring karaktärisering, utveckling av mätmetoder och modeller, metoder för att ta fram trafikstatistik och validera modellerna. Målet med forskningen skall vara att förse samhället med relevanta data över emissionerna från bilpark och arbetsmaskiner. Programmet skall också vara ett stöd för att skall kunna agera i internationella sammanhang vid utveckling av provmetoder och mätförfaranden. Att kunna karaktärisera nya motor- och drivmedelskoncept samt ny avgasreningsteknik är några andra angelägna delar. Underlaget för olika modeller för emissionsstatistik och prognoser, för uppföljning av miljömål och för uppskattning av miljöeffekter skall också utvecklas. Arbetsmaskiner omfattar många olika maskintyper i varierande storlekar. För att driva projekt inom området krävs därför såväl bransch- och maskinkännedom som expertkunskaper inom motor-, förbrännings- och mätteknik etc. Dessutom krävs laboratorie- resurser för att mäta och prova maskinerna. De är splittrade på flera olika platser. Några större möjligheter till en samlokali- sering av de fysiska resurserna finns emellertid inte, utan en intensifierad samverkan får ses som den bästa möjligheten att utnyttja såväl kompetens som utrustning inom detta område. En långsiktig finansiering av FoU inom området arbets- maskiner är nödvändig. Detta kan delvis ske inom ramen för det program som utredningen föreslår. Ett mer koordinerat samarbete mellan utförarna behövs för att stärka konkurrensförmågan. (), () och () är i detta sammanhang viktiga aktörer. Organisatoriska frågor och behovet av koordinering bör tas i beaktande inom den programstruktur som föreslås för emissionsforskningsområdet. Effektforskningen visar på orsakssamband Den miljömedicinska och den effektinriktade naturvetenskapliga forskningen måste fortsatt få en hög prioritet så att avvägningen mellan olika alternativ till åtgärder kan ske utifrån kunskapen kring effekter och deras orsakssamband. Särskilt myndigheterna har behov av kunskap och forskarkompetens för att klara deltagande i internationella fora, liksom för arbetet inom landet med att förhindra och hantera olika hälso- och miljöproblem. Forskningen av stor betydelse i arbetet med miljökvalitetsnormer. Det är viktigt att kunskapen om miljöeffekter och orsakssam- band tidigt kommer den tekniska utvecklingen till del. Teknik- utveckling framhålls starkt av forskningsfronten när det gäller hälso- och miljöeffekter. Denna bör därför kunna drivas integrerat med forskning kring miljöeffekter och orsakssamband, t.ex. inom partikelområdet. Inom områden där trafiken utgör den dominerade källan bör särskilda trafikrelaterade program etableras. Miljöeffektforsk- ningen i övrigt bör drivas som en generell forskning med stöd från forskningsorgan med en allmän inriktning mot miljö- och hälso- effekter. Styrmedels- och systemanalyser för kostnadseffektiva åtgärder Forskning inom system- och styrmedelsanalys bör i större utsträckning än bedrivas i samarbete med de grupper som arbetar med motor- och bränsleutveckling, emissions- och effektområdena. Samarbete över disciplingränserna behöver utvid- gas och innefatta områden som psykologi, statsvetenskap och ekonomi. Till andra angelägna forskningsområden hör att utveckla ekonomiska modeller för att uppskatta olika styrmedels inverkan på nya bilars och bilparkens bränsleekonomi/specifika koldioxid- utsläpp, på bilanvändningen och andra samhällsmål. Forskning kring vilka åtgärdskombinationer som är optimala för att åstad- komma ett ekologiskt hållbart transportsystem bör också ingå. Om skall ha en framträdande roll inom system- och styrmedelsanalys bör kompetensen förstärkas, inte minst när det gäller att beakta problemet i ett internationellt (europeiskt) per- spektiv. Ökat svensk deltagande i EU:s forskningsprogram kräver motfinansiering Den svenska forskningen inom emissionsområdet har haft stor betydelse som underlag dels för inom bilavgas- området, dels för och dels för andra internationella överenskommelser som t.ex. konventionen för långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Det svenska försprånget inom transportforskningen i stort håller emellertid på att hämtas in av andra länder. Också svenska forskares deltagande i olika projekt inom EU:s femte ramprogram för forskning visar en nedgång i jämförelse med utfallet i det fjärde ramprogrammet. En bidragande orsak till detta kan vara svårigheter att finna motfinansiering till beviljat stöd. Motsatsen gäller för det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för folkhälsa som syftar till att ta fram underlag för gemenskapsåtgärder för miljörelaterad ohälsa, främst luftföro- reningar. Ett orosmoment är, trots en avancerad miljöforskning i , att svenska forskningstjänsteföretag får en försvinnande liten del av den uppdragsforskning som upphandlas i bl.a. EU. Om skall kunna stärka deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och öka möjligheterna för den forskningsnära tjänstesektorn att konkurrera om den internationella uppdrags- forskningen måste en medveten strategi utformas med denna inriktning. I en samlad programorganisation bör ingå särskilda uppgifter och funktioner som stärker den internationella dimensionen. En samlad organisationsstruktur ger effektivitetsvinster Organisationen av den framtida emissionsforskningen bör utfor- mas så att den får en inriktning som svarar mot det program som utredningen föreslagit. Det innebär att miljö- och transport- politiska behov såväl för myndighetssfären som för industrin, vetenskapliga kvalitetskrav, en väl avvägd balans mellan beställar- och forskar-inflytande skall tillgodoses. Till detta kommer behovet av en basorganisation som ger långsiktig stabilitet åt satsningarna på emissionsforskningen och där viktiga aktörer har en permanent roll. Slutligen bör även beaktas möjligheten att underlätta att forskningsresultat omsätts i bättre produkter från tillverkarna av fordon, arbetsmaskiner och drivmedel Programmet för emissionsforskning (EMFO) bör därför läggas samman med Fordonsforskningsprogrammet och Samordnings- programmet Miljöanpassade Fordon under ett gemensamt programråd. Forskning och teknisk utveckling i samspel inom emissionsområdet mellan staten och industrin kan öppna nya möjligheter för omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling, men också ge näringslivet konkurrensfördelar. Staten och industrin bör teckna ett avtal om programmet. En Beredningsgrupp för EMFO inrättas under det gemensamma programrådet med ansvar för att genomföra programmet. I bör ingå företrädare för myndigheter, fordonsindustrin, petroleumindustrin och tillverkare av arbetsmaskiner. Beredningsgruppens ordförande och ledamöter skall utses av regeringen. En programledare skall knytas till verksamheten. En särskild funktion inrättas med syfte att stärka den internationella dimensionen. Inhemska laboratorieresurser stärker den svenska profileringen och näringslivets konkurrensfördelar Europeiseringen och en snabb teknisk utveckling ställer ökade krav på den svenska provningsverksamheten för avgasorienterad forsknings- och undersökningsverksamhet att anpassa sig till den ändrade konkurrenssituationen. Ett sätt kan vara att söka samarbete i strategiska allianser eller att medverka i olika internationella nätverk. Utredningen föreslår att de resurser som är splittrade på flera händer så lång möjligt samlas och koncentreras i ett FoU- centrum. Det skulle innebära att i första hand IVL och MTC kommer att beröras. Oavsett lösning gäller att det måste finnas ett ekonomiskt intresse och incitament i en koncentrering samt att det finns en god och kreativ forskningsmiljö. Utredningen förslår en snar översyn av den institutionella strukturen med sikte på en koncentration och kraftsamling i utförarledet. Det gäller främst den tillämpade FoU och provnings- verksamhet som ligger nära myndigheternas och företagens behov. En översyn bör också innefatta en dialog med IVL:s och MTC:s ägare och ledning för att utröna förutsättningar och intresse för ett organisatoriskt närmande. Utredningen har även övervägt möjligheterna till en sam- ordning av resurserna inom området arbetsmaskiner och föreslår att ett särskilt FoU-centrum skapas för dessa genom ett samarbete mellan SMP, JTI och . Bildandet av ett sådant centrum skall dock inte ses isolerat från de övriga organisatoriska förändringar som föreslås. Finansieringen av programmet bör ske i samverkan mellan staten och industrin. De statliga insatserna föreslås uppgå till ca , varefter programmet omprövas. Industrins medverkan har uppskattats till . Bilindustrins organisation inom EU – Association des Constructeurs Européens dAuto- FN:s ekonomiska kommission för Enhanced Environmental Friendely Vehicles (mer Kväveoxider (samlande begrepp för kväve monoxid och kvävedioxid) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Formellt erkännande av ett organs kompetens att utföra specificerad provning, certifiering eller besiktning (EN 45 000- Organ som anses uppfylla kraven i EN 45 000-serien och som får delta i kontrollpro- Utsett av medlemslandet och an- mält till kommissionen. Fastställande av en produkts godkännande- Tillämpat körmönster för att återspegla