sou · GOB338d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Den officiella svenska äldreomsorgspolicyn har tagit intryck från också när det gäller idén att genom uppsökande verksamhet försöka förebygga framtida omsorgsbehov och underlätta situationen för anhöriga som vårdar. En sådan tankegång ligger bakom regeringens beslut att avsätta stimulansmedel för att kommunerna ska utveckla försök med uppsökande verksamhet bland äldre enligt dansk förebild (Regeringens prop. 1997/98:113 s 115). Uppsökande verksamhet inom äldreområdet var vanlig i då tjänstemän inom hemhjälpsverksamheten knackade dörr och erbjöd kommunens tjänster. förekommer sådan uppsökande verksamhet, trots att socialtjänstlagen ålägger kom- munerna ett ansvar att hålla sig informerade om eventuella otillfreds- ställda hjälpbehov bland invånarna. I den offentliga retoriken har starkt betonats individens eget ansvar att försöka kla- ra sig , och att sedan själv aktivt begära hjälp när det verkligen behövs. Satsningen på uppsökande verksamhet i rege- ringspropositionen kan kanske ses som ett trendbrott från denna starka betoning av individens ansvar, och som ett uttryck för oro över att den restriktiva hjälptilldelningen i kombination med betoningen på den en- skildes ansvar att själv bevaka sina intressen kan leda till att resurssva- ga grupper riskerar att komma i kläm. Att sammanfatta den svenska äldreomsorgens förändringar under 1990- talet är inte lätt. Det har troligen skett flera olika förskjutningar . För det första har det skett en förskjutning från sjukhusvård i riktning mot vård i hemmet och inom kommunala äldreboenden. Kommunernas resurser har inte ökat i takt med ökade omsorgsbehov föranledda av sjukhusvårdens minskning och ökningen av antalet gamla människor i befolkningen. Äldre med stora omsorgsbehov, vilka tidigare ofta fanns inom sjukvården, tar en ökad andel av den kommunala äldreomsorgens resurser. Som en följd härav har hem- tjänstens insatser kommit att koncentreras på en mindre och alltmer hjälpbehövande grupp av äldre. insatser har därvid för- skjutits från husliga och sociala uppgifter i riktning mot mer medi- cinskt omvårdande. befinner sig en växande grupp äldre utanför den offentliga äldreomsorgen. Äldre som inte längre får hemhjälp får sannolikt i ökande ut- sträckning hjälp av anhöriga och möjligen också från frivilligorganisa- tioner – dvs. det har troligen skett en förskjutning mot obetalt omsorgs- arbete, en informalisering av äldreomsorgen. Det är också troligt att Äldreomsorg i förändring 215 vissa grupper av äldre i ökad utsträckning köper hjälp på en privat marknad – dvs. det har troligen skett en förskjutning av både utförandet och finansieringen i riktning från offentligt till privat, en marknadise- ring av äldreomsorgen. Anhörigomsorg och omsorgsinsatser köpta på en privat marknad fördelas klassmässigt ojämnt: äldre med mer resur- ser tenderar att ersätta insatser med marknadshjälp, me- dan mindre resursstarka äldre oftare får anhörighjälp. Enligt m.fl. (1998) innebär selektiva välfärdssystem alltid att vissa grupper ersätter svårtillgängliga eller otillfredsställande offentliga tjänster med marknadslösningar, medan de som inte har råd hänvisas till familjeom- sorgen. Ökad marknadisering och ökad informalisering går hand i hand. minskade täckningsgrad beror sannolikt på både striktare hjälptilldelning och minskad efterfrågan som följd av avgifts- höjningar och innehållsliga/organisatoriska förändringar. Dessa föränd- ringar har skett stegvis och oförmärkt. Medan den minskade hemhjäl- pen fortfarande tycks vara en ganska jämlikt fördelad resurs, tenderar äldreomsorgens informalisering och marknadisering att bidra till en smygande skiktning av välfärden. Denna tilltagande skiktning riskerar att rubba det starka stöd som den offentliga äldreomsorgen har haft. I vad mån dessa förskjutningar innebär förändrade villkor för hjälp- behövande gamla och/eller för de avlönade och oavlönade utförarna av omsorgsarbetet finns det mycket begränsad kunskap om. Kunskapslä- get är också begränsat vad gäller de äldre som fortfarande finns kvar inom det offentliga omsorgsåtagandet. Trots en ökad uppmärksamhet på myndighetstillsyn och kvalitetsuppföljning är det svårt att bedöma verksamheternas kvalitet. Också verksamheternas faktiska utformning är svårbedömd; antalet platser i olika former av äldreboende kan inte följas , inte heller personaltäthet i förhållande till vårdtyngd. Även där regelbunden statistik samlas in finns det svårigheter att följa utvecklingen : en statistikomläggning har kraftigt begränsat möjligheten att jämföra äldreomsorgsinsatserna 1998 dess- förinnan. Kunskapsluckorna är ännu större vad gäller de systemföränd- ringar som präglat äldreomsorgen (liksom andra kommunala verksam- heter) . Dessa förändringar av styr- och driftsformer, som har sammanfattats under beteckningen företagisering av kommu- nerna (1994), har inte följts upp på ett systematiskt sätt från statsmaktens sida. Därför är mycket lite känt om förändringarnas om- fattning och karaktär, och i ännu högre grad om de eventuella konsek- venserna för hjälpmottagare och personal. 216 Äldreomsorg i förändring Äldre i och . & L. , 1996. Äldres behov av och inställning till hjälp och vård. & M. , 1998. Jämförelser av sjukvårdsresurser i oli- ka länder: mäta BNP-andel inte nog, reala mått kompletterar, , 95(30-31):3315-3318. , A., PG. Edebalk & M. , 1999. Resursfördelning och finansiering, äldrevård och äldreomsorg. Spri- rapport nr 491. , G., V. Astvik, M. L. , 1995. Kva- litet genom inflytande. Om förändring och utveckling i hemtjäns- ten. Arbetarskyddsstyrelsen & SCB, 1998. Statistiska meddelanden Am 68 . : Statistiska Centralby- rån. Batljan, I. & M. , 2000. Kommer det att finnas en hjälpande hand? LU 1999/2000, bilaga 8. Möte mellan män och kvinnor i äldreomsorgen. , S. m.fl. 1998. Äldreomsorg utan service – en framgångsrik strategi? Daatland, S.O. What are families for? On family solidarity and preference for help, Ageing and Society, 10(1):1-15. Daatland, S.O. (red.) De siste årene. Eldreomsorgen i Skandina- via 1960-1995. 22/1997. & M. Szebehely, 1998. Omsorgskvalitet i svensk hemtjänst – hotad eller säkrad av att mätas? i Eliasson- , R. & M. Szebehely (red. ), Vad förgår och vad be- står? En antologi om äldreomsorg, kvinnosyn och socialpolitik. (red.) Egenheter och allmänheter. En antologi om omsorg och omsorgens villkor. Äldreomsorg i förändring 217 (red.) Begreppet, vardagen, politiken, forskningen. Vad blev det av de enskilda initiativen? En kartläggning av verksamheten inom skolan, vården och omsorgen. Företagisering av kommuner, i . Organisationsexperiment i kommuner och landsting. : Nerenius & Santéreus förlag. Tyvärr jag hinner inte... Om arbetet vid ser- vicehus och om olika faser i en arbetsprocess. De äldres levnadsförhållanden i . Utred- ningsrapport nr 1979:8, : . En redovisning för de 24 stadsdelsnämnderna. i – en enkät till hjälpta- garna och jämförelser med 1995. Utvärdering av SDN-reformen, Rapport nr 19. Gough, R. Hemhjälp till gamla. & M. , 1998. Utskriven från geriatrisk klinik. : Stiftelsen Äldre- centrum. Om relationer mellan om- sorgsmottagare, vårdbiträden och hemtjänstassistenter. (akad avh) En empirisk jämförelse mellan landsting med olika styrmodeller, i SOU 1999:66, Bilaga 1. De nya styrsystemen inom hälso- och sjukvården – vad hände med ekonomi, arbetsmiljö och demokrati? Heggemann, H. & A. , 1989. Gamla, ja det är visst så dom kallar oss. Helset, A. En god hjemmetjeneste for eldre? Brukernes og hjemmehjelpernes syn på kvalitet. 19/98. 218 Äldreomsorg i förändring & L. , 1996. Voluntary Action in a Scandinavian Welfare Context: of , Nonprofit and Voluntary Sector Quarterly, 25:415-427. & L. , 1999. Medborgarskapets ge- staltningar. Insatser i och utanför föreningslivet, i SOU 1999:84. Caring for the Next of . On Informal Care for Elderly in . (akad avh) Jämförelsetal för 1997. Finns det systematiska skillna- der i biståndsbesluten mellan socialdistrikten i ? Rap- port 1996:3. Land, H. Compulsory altruism for some or an altru- istic society for all, i Bean P, , & D.H. Whynes (red. ), In defence of welfare. Databas: på vården. & E. , 1997. Behov, bedömning och beslut i En studie i 27 kommuner kring handläggnings- processen. Lingsom, S. 1997. The Substitution Issue. Care policies and their con- sequences for family care. 6/97, : NOVA (akad avh) & G. , 1994. Det riskabla åldrandet, Välfärds- bulletinen, 2:7- 9. i , 1998. Utökad tillsyn av särskilda bo- endeformer för äldre. Montin, S. 1997. på svenska, Politica, 29:261-278. Brukare och klienter i välfärdsstaten. Nationell tillsyn 1999:1. Resultatet av den sociala tillsynen 1998. : och Länsstyrelserna. Äldreomsorg i förändring 219 Yttre villkor och inre möten – som organisation. : , (akad avh) Social tryghed i de nordiske lande 1997. Nordisk Soci- alstatistisk komité 6:1997. 1996/97:115 Mer tillgänglig kollektivtrafik. 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepoli- tiken. , P.O. 1998. Att vårda dementa, i Äldreomsorgens vardag. SCB, 1991. SCB, 1993. Levnadsförhållanden, rapport nr 81. SCB, 1997. Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975-1995. Slagsvold, B. Mål eller mening. Om å måle kvalitet i aldersin- stitusjoner. 1/1995. : Norsk gerontologisk insti- tutt. (akad avh) Välfärdsfakta social – sammanställning av fakta/nyckeltal inom välfärdsområdet. & SCB, 1993. och omsorgerna i . Rättstillämpningen inom äldre- och handi- kappomsorgen. Aktiv uppföljning i och . Äldreomsorg i nedskärningstider. Aktiv uppföljning i . Alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen. Tillfälliga statsbidrag till gruppbostäder och sjukhem m.m. Ädelutvärderingen 95:3. : Socialstyrel- sen. 220 Äldreomsorg i förändring Ädelutvärde- ringen 95:5. Social service, vård och omsorg i . Äldreomsorg på entreprenad. Alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen. Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. följer upp och utvärderar 1996:6. Att resa med färdtjänst. följer upp och utvärderar 1997:3. Äldreuppdraget, årsrapport . Socialstyrel- sen följer upp och utvärderar 1997:9. Hjälp – kommunala riktlinjer och rättspraxis inom äldreomsorgen. Pensionärshushållens kostnader för äldreom- sorg och sjukvård. : Socialstyrel- sen. Socialstyrel- sen följer upp och utvärderar 1998:9. Sjukhemmen före och efter : Socialstyrel- sen. Vård och omsorg om äldre och personer med funktionshinder 1997. Statistik Socialtjänst 1998:7. offi- ciella statistik. Äldrehushåll under socialbidragsnorm. Äldre- uppdraget 98:3. Kommunernas avgiftsregler för äldre- och han- dikappomsorg 1997. : Socialsty- relsen. Äldreomsorg i förändring 221 Konkurrensutsättning och entreprenader inom Vård och omsorg om äldre 1998. Statistik So- cialtjänst. Ändrad socialtjänstlag – konsekvenser . följer upp och utvärderar 1999:3. 300 miljoner för utveckling av stöd till anhöri- ga. Meddelandeblad nr 2/99. Bo tryggt – Betala rätt. Betänkande av Boende- och av- giftsutredningen. Statistisk Sentralbyrå, 1999. Pleie- og omsorgsstatistikk 1997. revisionskontor, 1999. Tänk om någon såg helhe- ten! Samverkan i vård och omsorg om äldre i ordinärt boende i . The long arm of the welfare state shortened. Home help in , , 5:69-75. De gamla, deras anhöriga och . Rap- port i socialt arbete 22, , . Hemma på äldre dar. , Ädelrap- port 94:17. 1999a Nedskärningar av svensk äldreomsorg: misär för de äldre? i , K. & L. Syltevik (red. ), Omsorgens for- vitring. Antologi om utfordringer i velferdsstaten. Bergen: Fag- bokforlaget. Behov av vård och omsorg – en kunskapsöver- sikt. , S. m.fl. 1998. The flight from universalism, , 1 (1):19-29. Svallfors, S. 1996. Välfärdsstatens moraliska ekonomi. Förändringar av kvalitet och pro- duktivitet i barnomsorg, skola och äldreomsorg. 90 studier om 90- talet. 222 Äldreomsorg i förändring Konkurrens för fortsatt välfärd? Äldres vård och om- sorg inför 2000-talet. Kostnader för vård och omsorg – en förstudie. Grupper och kollektiv. En undersökning av hem- tjänstens organisation i två kommuner. : Arbetsliv- scentrum. Szebehely, M. Hemtjänst eller anhörigvård? Förändringar un- der . Szebehely, M. Om vårdbiträden och gamla i . (akad avh) Szebehely, M. Hjälp i hemmet i nedskärningstid - hemtjäns- tens och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män, i Sand- qvist, A-M. ), Åt var och en efter behov. : Kom- mentus Förlag. Szebehely, M. Hustruns hjälp eller ? Ett könsperspektiv på äldreomsorgens förändringar, i Äldreomsor- gens vardag. Szebehely, M. Särskilt boende – en fråga om klass och kön? Välfärdsbulletinen, 1:11-13. Szebehely, M. Omsorgsarbetets olika former – nya klasskill- nader och gamla könsmönster i äldreomsorgen, Sociologisk forskning, 1:7-32. Szebehely, M. Den svenska äldreomsorgens skiktning – i går och , i , K. & L. Syltevik (red. ), Omsorgens for- vitring. Antologi om utfordringer i velferdsstaten. Bergen: Fag- bokforlaget. Szebehely, M. Caring for Frail Older Persons in : the impact of moving borders between traditional institutions and care at home. Report for the , Social Policy Studies (under publicering). Kvalitetsutveckling inom äldreomsorgen. Äldres flyttningar till service och vård. De allra äldstas situation, i Äldreomsorgens vardag. Äldreomsorg i förändring 223 , M., Å. . Parker, 1997. Difficult decisions on care and services for elderly people: the dilemma of setting priorities in the welfare state, , 6:197-206. , M., O. . Parker, 1993. Klass och ohälsa bland de allra äldsta, , 90 (41):3547-3553. nr 80, . Undersökning bland pensionä- rer boende i . Vaarama, M. & M. Kautto, 1998. Social Protection for the Elderly in . , A., G. , B. , 1994. Vården av dementa – en tickande kostnadsbomb. Förändring av prevalens och kostnader 1980-2025. Vuxna barn med hjälpbehövande föräldrar – en livsformsanalys. (akad avh) – gränsomdragande reformer i den offentliga sektorn Huruvida olika typer av verksamhet bäst drivs i privat eller offentlig regi, ute på marknaden eller inne i byråkratin, är ingen ny fråga. Den har heller inget givet svar. Hur man svarar beror bland annat på vilken tilltro som sätts till byråkratin som reglerings- och fördelnings- system, relativt tilltron till marknadsmekanismer, liksom på politisk åskådning. Det beror emellertid också på var och när frågan besvaras. I övergick den offentliga sektorn från att ha varit förebildlig till att bli den fula systern (1985). Den- na trend fortsatte . ägde många organisationsförändringar rum som flyttade på gränserna mellan den offentliga sektorn och det privata nä- ringslivet. Även gränserna mellan och inom stat, landstingskommuner och primärkommuner har flyttats. I det här kapitlet står därför organi- sationsförändringar som påverkar gränsdragningen mellan olika organi- sationer och nivåer och sfärer, så kallade gränsomdragande reformer, i fokus för beskrivningen. I de inledande avsnitten beskrivs vad gränsomdragande reformer är. Sedan diskuteras ett antal sådana reformer som drivits i den offentliga sektorn . Därefter diskuteras hur dessa förändringar har motiverats. Här återfinns en strävan efter renodling, effektivitet och kundanpassning. Efter detta motivavsnitt problematiseras relationen mellan motiv och effekter. I kapitlets avslutande avsnitt analyseras organisationsförändringar- nas konsekvenser. Här diskuteras om nittiotalets reformer medfört ett större marknadsinslag och fler företagslika organisationer i den offent- liga sektorn – om 1990-talets reformer kan tänkas ha bestående kon- sekvenser eller om de är ett flyktigt mode. I det sista avsnittet berörs även vikten av lokal redigering för organisationsförändringars effekter. Slutligen diskuteras vad det kan ha för betydelse att organisationers gränsdragningsarbete flyttas fram i ljuset, vilket 1990-talets gränsom- dragande reformer har verkat för. När man talar om organisationsförändringar kan man avse flera olika fenomen och begreppet kan användas i både snävare och vidare me- ning. Ett brett sätt att se på organisationsförändringar är att sätta lik- hetstecken mellan sådana förändringar och administrativa reformer. Organisationsförändringar kan då beskrivas som medvetna föränd- ringar i organisationers former, deras strukturer, arbetssätt eller ideolo- gier, i avsikt att förbättra deras beteende och resultat (Brunsson och 1990:11). Synen på organisationsförändringar som administrativa reformer implicerar en rationell syn på hur organisationer förändra, där det är ledningen eller huvudmännen som väljer vilka reformer som ska infö- ras och där dessa även är pådrivande vid reformernas genomförande (Brunsson och 1990). Det är emellertid svårt att hävda att re- former väljs i egentlig mening, varför synen på organisationsföränd- ringar som administrativa reformer är något problematisk. Reformer behöver inte väljas och drivas aktivt. Tvärtom kan reformer som stäm- mer överens med enskilda organisationers institutionella identitet infö- ras rutinmässigt (Brunsson och 1990: 16). Reformer drivs heller inte bara uppifrån och ned, från ledningsnivå till golvet. De har sällan ett så renodlat hierarkiskt förlopp. Att så inte är fallet är bland annat en följd av att reformidéer har många alternativa vägar in i organisationer än enbart via ledningen, såsom press och kon- ferenser (Fernler 1996). Flera andra aktörskategorier, såsom professio- nella grupper (1994), kan vidare verka pådrivande vid reformeringen av organisationer. Att reformer inte initieras och drivs enligt en enkel intentionell mo- dell beror också på att även de omgivningar som organisationer verkar inom är avgörande för vilka administrativa reformer som införs, inte enbart ledningens preferenser. Organisationer styrs inte bara inifrån utan i hög grad utifrån (Pfeffer och Salancik 1979). Förändringar i re- lationerna till omgivningarna kan medföra krav på införandet av en viss typ av administrativa reformer om organisationerna ska kunna fungera effektivt i sin produktion och i sina utbytesrelationer. Om organisationsstrukturen är utformad i enlighet med rådande idé- er i omgivningarna om vad som är rimligt, gottoch modernt uppfattas organisationer också som mer legitima, vilket gör det lättare för dem att erhålla stöd och resurser och i förlängningen att överleva (och Det betyder att även förändringar i omgivande idéer om vad som är rimliga, goda och moderna sätt att organisera på kan verka för införandet av nya administrativa reformer. Utbudet av administrati- va reformer är begränsat. Man kan inte välja att reformera hur som helst. Den sektor av samhället som organisationer befinner sig i präglar deras struktur och agerande (och 1992). Det gör också de organisatoriska fält som organisationer är delar av och de idéer och modeller som dominerar där (DiMaggio och 1983). När organi- sationer byter fält kan detta därför driva på ett byte av organisatorisk form, såsom skedde med de svenska sparbankerna (1992). I extrema fall domineras fältet av en enda närmast mytisk idé och då blir det svårt att välja någon annan utgångspunkt för organisatoriska för- ändringar än denna (1996). Bortsett från invändningarna mot begreppets rationalistiska konno- tationer är administrativa reformer, fortsättningsvis förkortat reformer, ett möjligt samlingsbegrepp för att diskutera och analysera många av de organisationsförändringar som diskuterats och drivits i den offentli- ga sektorns organisationer . Med en sådan vid syn på vad organisationsförändringar är kan vi inkludera exempelvis bolagise- ring – som innebär ett explicit byte av organisatorisk form. Kommuna- lisering kan också betraktas som en administrativ reform – som varande en strukturell förändring. Även satsningar på exempelvis kvalitetsar- bete kan hänföras till reformgruppen. Sådana satsningar kan betraktas som försök att införa ett förändrat arbetssätt och som uttryck för en ny organisationsideologi. Mot denna bakgrund kommer jag därför att an- vända mig av reformbegreppet, istället för det språkligt otympligare begreppet organisatoriska förändringar, i det följande. En framträdande typ av reformer i den svenska offentliga sektorn är sådana som på olika sätt berör organisationers gränser. Flera reformer har ägt rum som påverkat gränsdragningen mellan och inom organisationer i stat, landstingskommuner och primärkommuner. Det har även förekommit reformer som påverkat gränserna mellan den offentliga sektorns organisationer och det privata näringslivets. Reformer som har som syfte eller effekt att organisatoriska gränser förändras kallas här för gränsomdragande reformer. Det begreppet in- kluderar reformer som innebär att gränser mellan organisationer inom olika sfärer/på olika nivåer flyttas, reformer som innebär att gränser inom organisationer skapas men även sådana som för med sig att grän- ser mellan organisationer upplöses. Tonvikten i det här kapitlet har lagts vid en diskussion och analys av denna typ av reformer. Det bety- der att det är i första hand organisatoriska förändringar i reformbegrep- pets första och andra bemärkelse – ett byte av organisatorisk form och förändringar i organisatorisk struktur – som kommer att avhandlas. I de följande avsnitten beskrivs ett antal gränsomdragande reformer som varit aktuella i den offentliga sektorn : bolagise- ring, privatisering, kommunalisering, regionalisering, beställar-utförar- modeller och resultatenheter. I avsnitten ges exempel på områden inom den offentliga sektorn där reformerna har drivits. Jag kommer även att peka på varför dessa reformer kan definieras som gränsomdragande. 6.3Gränsomdragningar mellan offentligt och privat En första typ av gränsomdragande reformer sätter avgränsningen mel- lan offentliga organisationer och näringslivet, mellan vad som grovt förenklat kan kallas det offentliga och det privata, i fokus. En bolagisering innebär att en verksamhet övergår till att drivas som ett aktiebolag. En bolagisering är en juridisk förändring men även ett byte av organisatorisk form. Rörande den offentliga sektorn används bolagisering normalt som benämning på en övergång från myndighets- form till bolagsform. Bolagisering är en gränsomdragande reform i flera avseenden. Bo- lagiseringar stärker gränserna mellan den organisation som bolagiseras och den offentliga huvudmannen. Bolagisering kan vidare föra med sig att en ny organisation avgränsas och att moderorganisationens gränser blir mindre omfattande. Vad gäller bolagisering av statlig verksamhet innebär bolagisering även att de bolagiserade organisationerna inte längre officiellt räknas med som en del av den offentliga sektorn. Stat- liga bolag räknas som en del av näringslivet och ingår inte längre som offentlig verksamhet i nationalräkenskaperna. Bolagiseringar påverkar således också gränsdragningarna mellan offentlig verksamhet och pri- vat. De krymper den offentliga sektorn. Bolagiseringar fick stort genomslag i staten . bolagiserade fem affärsverk. Närmare 100 000 statsanställda berördes av att Förenade fabriksverken blev , blev , blev , blev och blev (Statskontoret 1996). Fyra – , , och – har behållit verksformen. Det är vidare inte enbart hälften av affärsverken som har bolagiserats. har även ett antal andra myndigheter och delar av myndigheter bolagiserats (och 1998). Exempelvis bildades och Akademiska hus AB 1993 för att handha kommersiella fastigheter re- spektive högskolefastigheter (Statskontoret 1997). Bolagiseringar har även ägt rum i de svenska kommunerna. Bolagi- sering var ett av de utmärkande dragen i primärkommunernas reforme- rande (och 1995). Även inom landstingen har bolagiseringar ägt rum. Exempelvis har dataav- delningar satts på bolag och i vissa fall sålts. Bolagisering har även förekommit beträffande sjukvårdande verksamhet, där bolagiseringen av i rönte stor uppmärksamhet. På bolagisering följer ibland en privatisering i bemärkelsen en utför- säljning av offentliga organisationer till icke-offentliga huvudmän. Pri- vatiseringar innebär också att gränserna mellan offentligt och privat flyttas på den offentliga sektorns bekostnad.