sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan de båda upplåtelseformerna. Den överrepresentation av familjer med disponibel inkomst under genomsnittet som finns inom hyresrätten är betydligt större bland födda i annat land jämfört med födda i . Familjer med disponibel inkomst över genomsnittet och födda i är överrepresenterade i bostadsrätt, medan motsvarande familjer födda i annat land är jämnt fördelade mellan hyresrätt och bostadsrätt. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de 21 bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. 108 Bilaga 1 SOU 2000:33 Tabell 2.1.4. Andel låginkomsttagare (familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt 65 84 49 78 C. 62 76 58 69 62 76 Hallonbergen Finns ej 74 Huvudsta 54 69 57 78 66 77 64 69 58 74 55 66 52 69 Finns ej 81 59 74 57 73 68 79 51 73 54 69 64 79 48 65 Samtliga områden 56 73 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är förvisso segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Denna segmentering varierar något mellan de olika bostadsområdena. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan 109 000 i och på . Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 109 Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I bostadsområdena , , och är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostadsområde erfordras att omkring en tredjedel respektive en fjärdedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. I bostadsområdet , med förvisso få delområden, är segregationen i det närmaste obefintlig och antyder att inkomstfördelningen i stort sett är densamma i hela bostadsområdet. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation 34 ,13 ,29 30 ,12 ,27 80 ,19 ,22 6 ,24 ,20 33 ,18 ,20 Huvudsta 51 ,22 ,19 45 ,16 ,17 153 ,23 ,17 C. 55 ,18 ,16 94 ,21 ,16 45 ,14 ,16 32 ,14 ,14 53 ,21 ,12 18 ,15 ,12 56 ,33 ,12 40 ,17 ,11 93 ,11 ,11 216 ,18 ,10 51 ,19 ,08 9 ,10 ,06 Hallonbergen 6 ,03 ,04 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födda i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor i om 110 Bilaga 1 SOU 2000:33 råden där andelen födda i annat land är i linje med genomsnittet för samtliga områden. Den etniska segregationen är däremot lägre i såväl de invandrartäta som de svensktäta bostadsområdena. I där andelen födda i annat land är är segregationen,14. På där motsvarande andel är är segregationen ,12. Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen och även i värderingen av olika bostadsområden. Personer där ursprunget är värderar områdena något högre jämfört med individer vars ursprung är i ett annat land. Undantagen är bland annat bostadsområdena , , och . Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Kalh ä ll H ä sselby V ä llingby Huvudsta R å sunda C. G ä rdet S ö dermalm Ö stermalm Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Annat land SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 111 2.5.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. För , och , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för och , som representerar den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. De med höga och medelhöga inkomster värderar dock och högre än de med låga inkomster. En förklaring till att boende med låga inkomster värderar centrala bostadsområden högre jämfört med övriga inkomstgrupper är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. Bland boende i hyresrätt såväl som i bostadsrätt förekommer de högsta inkomsterna i det bättre läget.4 Generellt sett är inkomsten högre bland dem boende i bostadsrätt än bland de i hyresrätt. Skillnaden varierar dock mellan olika lägen, så att skillnaden är störst () i det bättre läget och minst () i medelläget. 4 För att erhålla en överblick över bostadsområdenas attraktivitet är de indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: , , , , , och Centrala . Läge Medel:Traneberg, , , , , och . Läge Sämre: , , Kalhäll, Hallonbergen, , och . 112 Bilaga 1 SOU 2000:33 Tabell 2.5.6. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusental) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostadsoch hyres-rätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 164 235 186 +44% Medel 143 183 153 +28% Sämre 123 160 134 +30% Alla områden 153 215 172 +41% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +33% +47% +39% Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen är större bland boende i bostadsrätt än i hyresrätt. Både för boende i hyresrätt och i bostadsrätt faller den genomsnittliga inkomsten från det bättre till det sämre läget. Skillnaden mellan det bättre och sämre läget uppgår för hyresrätt till , medan motsvarande skillnad för bostadsrätt utgör . Disponibel famljeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 250 300 350 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 113 Den nuvarande medelhyran för de undersökta bostadsområdena inom varierar i viss mån med läget. De tillfrågades preferens för områdena visar däremot på en större variation i värderingen av bostadsområdena än vad medelhyran ger uttryck för. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresätt 115 2.6 De tillfrågade i har fått uttala sig om hur mycket mer eller mindre man är beredd att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i femton olika bostadsområden i undersökningskommunen. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. I nedanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. Boende i de undersökta bostadsområdena fördelad efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyresrätt bostadsrätt 65- år Ej 34 66 9 32 39 20 91 9 1877 Carlshem 85 15 15 50 32 3 82 18 1602 Centrala stan 70 30 6 24 40 30 93 7 1228 42 58 35 16 44 5 82 18 6747 61 39 10 32 37 21 95 5 2353 100 0 30 16 43 10 91 9 866 Mariehem 52 48 21 29 40 11 86 14 1668 Nydalahöjd 100 0 8 79 11 3 86 14 1480 Sandbacka 93 7 17 31 38 13 93 7 2381 65 35 25 44 28 3 88 12 1464 65 35 33 19 38 10 91 9 2455 Väst på stan 76 24 12 23 41 24 96 4 3090 82 18 16 53 29 2 79 21 5538 Öbacka 100 0 12 27 38 23 94 6 484 Öst på stan 93 7 14 28 44 14 95 5 1288 Samtliga områden 69 31 20 33 37 11 87 13 34521 I undersökningen ingår i huvudsak uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framför allt inkomstfördelning och befolkningssammansättning i bostadsområdena samt nuvarande medelhyror. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår däremot både boende i hyresrätt och i bostadsrätt. 116 Bilaga 1 SOU 2000:33 De flesta områdena domineras av hyresrätt, undantaget är här som har ungefär en tredjedel hyresrätt. I områdena Nydalahöjd, och Carlshem bor det en relativt hög andel yngre. I Centrala stan, tillsammans med Väst på stan och Öst på stan bor det många äldre, medan , och karaktäriseras av många barnfamiljer. av de boende i de undersökta bostadsområdena är födda utanför . 2.6.1 Områdespreferens Hur de boende värderar olika bostadsområden i , uttryckt som en områdespreferens, varierar. I genomsnittsvärdena för varje område döljs också stora variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är mindre i de centrala områdena jämfört med övriga bostadsområden. För Väst på stan, som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för och , som representerar den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre. Hur mycket mindre varierar dock. Det finns också områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i områdena Väst på stan och Öst på stan är beredda att betala mer jämfört med vad de betalar . För ett område som vill däremot betala en lägre hyra än vad de gör. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 117 Tabell 2.6.2. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande 31 51 18 691 Carlshem 71 25 4 681 Centrala stan 12 31 57 684 84 14 2 675 25 49 26 667 68 28 4 684 Mariehem 67 29 4 680 Nydalahöjd 58 32 10 679 Sandbacka 50 40 11 671 67 25 8 688 80 16 4 674 Väst på stan 37 40 22 660 68 28 3 650 Öbacka 33 40 27 684 Öst på stan 24 42 33 674 Även om flertalet boende endast undantagsvis är beredda att betala mer för andra bostadsområden jämfört med det egna, visar resultatet ändå på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 118 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.6.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 687 676 680 671 663 681 676 676 667 684 670 657 646 680 670 Bostadsområde Öst på stan Öbacka Väst på stan Sandbacka Nydalahöjd Mariehem Centrala stan Carlshem Kronor/kvm och 1000 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor spridning i uppfattningen om olika bostadsområden och å andra sidan att av de boende uppger ett intervall om per kvm för en bostad i olika områden. Undantaget är Centrala stan där intervallet är . Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att betala mindre för en bostad i stan eller i Söder, medan andra är villiga att betala mer. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar de egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För dem som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden ger ett varierat resultat beroende på bostadsområde. Överlag vill de som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 119 områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidensintervall (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. Värderingen av olika bostadsområden (uttryckt som hur mycket mer eller mindre man är villig att betala ) för vissa områden samvarierar med uppfattningen om det egna, medan det i andra saknas detta samband. I värderingen av finns signifikanta skillnader mellan nöjda och missnöjda/indifferenta. I värderingen av övriga områden finner vi inget sådant samband. En tentativ slutsats av denna analys är att värderingen av olika bostadsområden i är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med sitt nuvarande område. De boendes områdespreferens analyseras i nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter de boendes ålder och deras familjeinkomster. Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster? forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. Det framgår av figurerna nedan där områdespreferensen för olika bostadsområden relateras till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, mellan eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig hyra i bostadsområdet ifråga. Samtliga bostadsområden i som ingår i denna undersökning har en medelhyra som är högre än den genomsnittliga värdering som framkommer av de boendes områdespreferens. Det förhållandet gäller oavsett de boendes ålder.2 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 120 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.6.2. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Å lidhem Carlshem Mariehem Nydalah ö jd Sandbacka Ö backa V ä st p å stan Ö st p å stan Centrala stan Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Men nivån varierar mellan framför allt de yngre och de äldre. Så värderar de yngre de mest centrala bostadsområdena högre jämfört med de medelålders och de äldre. Däremot varierar värderingen av bostadsområdena och mindre mellan de tre åldersgrupperna. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 121 Figur 2.6.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Å lidhem Carlshem Mariehem Nydalah ö jd Sandbacka Ö backa V ä st p å stan Ö st p å stan Centrala stan Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 Överlag värderar de boende med låga inkomster de olika bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga inkomster. Skillnaderna är särskilt tydliga för de mest centrala bostadsområdena. En förklaring är att många av de boende med låga inkomster tillika är ungdomar och dessa har en hög preferens för centrum. 2.6.2 Nuvarande medelhyra Det finns en hyressättning som väl följer den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck för i områdespreferensen. 3 Inkomstgrupperna låg -89 000, mellan 89 000-141 000, hög 141 000-. 122 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.6.4. Medelhyra fördelad efter bostadsområde. Bostadsområde Carlshem Mariehem V ä st p å stan Å lidhem Ö st p å stan Sandbacka Ö backa Nydalah ö jd Centrala stan Kronor/kvm och å r 900 850 800 750 700 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Variationen i de boendes områdespreferens följer i viss mån variationen i rådande hyror. Områdespreferensen ligger dock på en lägre nivå. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,56. Men då är det tydligt att bostadsområdet avviker markant från regressionlinjen. Medelhyran i området är betydligt högre än de boendes områdespreferens. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 123 Figur 2.6.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Områdespreferens 500 550 600 650 700 750 800 850 900 Medelhyra i hela området 900 850 800 750 700 Carlshem Mariehem Nydalahöjd Sandbacka Öbacka Väst på stan Öst på stan Centrala stan 2.6.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön och bedöma hur viktiga dessa är för att ett bostadsområde skall betecknas som bra. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att säkerhet och trygghet i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är bra kommunikationer, närhet till affärer i bemärkelsen dagligvaruhandel, att området är vackert och att det är fritt från buller. Av mindre betydelse är såväl närhet till omsorg som närhet till motionsanläggningar och lekplatser. Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma. Inte heller kan vi se några större skillnader mellan 124 Bilaga 1 SOU 2000:33 boende med respektive utan barn, frånsett att boende med barn tycker att närhet till skola är viktigt och de utan närhet till affärer. Emellertid finns det skillnader mellan de boende när vi undersöker olika åldersgrupper. De äldre anser att områdets rykte nästan är lika viktigt som att där är tryggt och säkert. Yngre och medelålders tillmäter ryktet en mindre betydelse. De äldre anser också att närhet till affärer är viktigt för ett bra bostadsområde. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det kan därför vara intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. 400 500 600 700 800 900 0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 Avs tånd Områdespreferens Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum följer en avtagandefunktion. Värdet minskar snabbt nära centrum för att avta allt mindre ju längre från centrum man kommer. En enklare analys av sambanden mellan avstånd och nuvarande medelhyra respektive områdespreferens resulterar i regressionskoefficienter (lutningsvinkeln) för nuvarande medelhyra som uppgår till –0,006 respektive –0,015 för områdespreferensen. Av koefficientens negativa tecken framgår att medelhyra och områdespreferens avtar med ökat avstånd från centrum. Områdespreferensens koefficient är större, vilket betyder att områdespreferensen avtar i högre grad med ökat avstånd än vad nuvarande SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 125 medelhyra gör. Det finns dock en viss spridning i områdespreferensen på ungefär samma avstånd från centrum. Detta tyder på att även andra faktorer är viktiga beståndsdelar för att förklara preferensen, såsom t.ex. säkerhet och trygghet i bostadsområdet och bra kommunikationer. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Innebär det att den genomsnittliga inkomsten i sådana bostadsområden också är högre än i mindre attraktiva lägen? Kan även hushåll med låg eller måttlig inkomst bo i de mest attraktiva bostadsområdena? Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på . Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. 126 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.6.7. Disponibel familjeinkomst (i tusental kronor) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdespreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 100 150 200 250 300 350 tra l a st an Öst på st an H ag a B er ghem V äs t på s t an Öbac ka S andbac k a Nydalahöjd M ariehem l s hem Tomteb o Å l idhem Um edalen E rs boda Disponibel familjeinkomst 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Boende i bostadsrätter i Centrala stan har en betydligt högre genomsnittlig inkomst än övriga invånare i de undersökta bostadsområdena i . Övriga boende i bostadsrätt i de skilda områdena har en relativt lika inkomst. Däremot är variationen i inkomst bland hyresgästerna större. Några av de områden som uppvisar låga inkomster har också en hög andel ungdomar, förmodligen studenter. Medelhyran är relativt jämnt fördelad över bostadsområdena, medan områdespreferensen varierar mellan de i undersökningen ingående områdena i betydligt högre grad. Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Inom bostadsrätt är däremot inkomstgrupperna mer jämnt fördelade. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 127 Tabell 2.6.3. Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer.