sou · GOB387d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Ur utvecklingssyn- punkt är ett väl fungerande civilt samhälle nödvändigt för tillväxt och välfärd. Det civila samhället är ofta underskattat när det gäller att göra regioner och kommuner livskraftiga. I detta arbete kan staten bidra genom att tillföra särskilda kulturpengar. Dessa pengar, som med fördel 330 Reservationer och särskilda yttranden kan riktas främst mot barn och ungdomar, skall användas för att garantera en mångfald inom kulturen. Genom detta får barn och ung- domar en positiv bild av sin uppväxt och önskar därigenom söka sig tillbaks till sin hembygd efter t.ex. en "utflykt" för studier och lite nya vyer. Rörligheten måste gå åt "båda" hållen. Att bo på landsbygden innebär väldigt ofta extra kostnader. Långa avstånd och avsaknaden av alternativa transportmöjligheter gör bilen till en nödvändighet. För att kompensera resor till och från arbete har möjligheten att göra ett reseavdrag funnits . Utred- ningen konstaterar här att en kraftfull höjning av beloppsgränsen är nödvändig till i storleksordningen per mil, jag ställer mig bakom detta förslag. För boende på lands- och glesbygd kompenserar inte reseavdraget för de som körs vid resor till och från affären och service, för att skjutsa barn till och från barnomsorg, idrott eller föreningsliv. Många av dessa saker är viktiga för både barn, ungdomar och föräldrar. Boende långt ifrån de områden där större infrastrukturinvesteringar sker kan inte dra nytta av dessa större satsningar på bl. Det är inte rimligt att de som bidrar till finansieringen inte själva kan dra fördel av de vinster som skapas. Att bo på landsbygden innebär att man måste ha bil, oftast behöver hushållet dessutom två. Kostnader som uppstår på grund av långa avstånd måste därför kompenseras. Enligt min uppfattning är detta en av de viktigaste åtgärderna för att vända utvecklingen på landsbygden. Ett landsbygdsavdrag bör alltså införas. I den allmänna debatten kring denna fråga har även frågor kring dif- ferentierade fordons- och bensinskatter diskuterats. I samband med utredningen har inga mer långtgående diskussioner kring dessa alterna- tiv förts. Hur ett system med differentierad bensinskatt skulle utformas för att bli träffsäkert är oklart. Till skillnad från införande av lands- bygdsavdrag finns här pengar att tjäna för den som vill utnyttja syste- met, denna möjlighet finns inte när det gäller landsbygdsavdraget då detta vanligtvis är kopplat till en högre nivå på och lands- tingsskatten, vilket minskar möjligheterna att ekonomiskt tjäna på att utnyttja systemet. De små och medelstora högskolorna har haft en stor betydelse i de till dessa närliggande regionerna. Ofta utgör dessa utbildningsorter en motor för regionens utveckling. Detta faktum måste ytterligare förstär- kas genom att tillförsäkra små och medelstora högskolor fasta forsk- ningsresurser. På detta sätt kan en god forskningsbas med högkvalitet byggas upp, vilket i sin tur öppnar ytterligare dörrar till forskningsre- surser. Forskning innebär även att dess högskolor kan utveckla en spetskompetens inom vissa områden vilket är positivt för regionernas Reservationer och särskilda yttranden 331 Genom att spetskompetens finns på orten kan näringsliv och högskola genom samverkan skapa förutsättningar för tillväxt. En högkvalitativ forskning leder ofta även till att avknopp- ningsföretag startas, något som visat sig vara positivt för såväl regionen som den aktuella högskolans fortsatta utveckling. Tyvärr har utred- ningen inte tagit till sig mina synpunkter om samhällets ansvar för att en viss grundforskning med hög kvalitet, vilket föranlett mig att inlämna en reservation även på denna punkt. Incitamenten för studenter som avslutat sin studier att återvända till sin hembygd bör förstärkas. Detta inte minst på grund av det faktum att det kommer att bli stora pensionsavgångar inom såväl näringsliv som offentlig sektor. En stor del av dessa avgångar består av arbetstagare med akademisk bakgrund. Totalt sett kan det komma att bli svårt för kommuner med en liten andel av ungdomar som söker sig vidare till högre studier att ersätta de vakanser som uppstår. En stor anledning till detta ligger naturligt vis i den fortsatta sociala snedre- krytering som finns i landet, men kan även härledas till skattetryck, kommunikationer, socialservice och kultur och nöjesutbud. Det är där- för önskvärt att staten går in och skapar incitament liknande det system som utarbetats i med avskrivning av studieskulder för de stu- denter som efter avslutade studier återvänder till hembygden och finner sin utkomst där. Genom detta kan de förväntade vakanserna tillsättas. En ökande andel akademiker i regionen bildar underlag för ett mer varierat kulturutbud. En ökad andel invånare med akademisk bakgrund kan även motverka den sociala snedrekrytering som finns inom regionerna i . Det finns behov av en översyn kring reglerna för folkbokföring. Dagens system leder till att ungdomar tvingas skriva sig på den ort som de studerar på. Detta är olyckligt och begränsar ungdomarnas möjlig- heter att delta aktivt i det politiska systemet. Vidare innebär detta även en urholkning av kommunernas skattekraft. Det är sällan ekonomiska incitament som gör att studenter önskar skriva sig på hemorten. Ofta innebär folkbokföringen även att säsongsarbetande skattar sin inkomst på annan ort än där arbetet utförs. Detta medför att kommuner inte får ta del av de skatteintäkter som detta skulle generera, däremot står kommunerna med kostnader för den service som den säsongsarbetande tar del av. I förlängningen utgör de nuvarande folkbokföringsreglerna ett demokratiskt och ekonomiskt hot mot glesbygden. Företagsstrukturen är starkt differentierad inom landet och mellan regioner. I landsbygd och glesbygd är företagsstrukturen fortfarande traditionell. I förlängningen kan detta skapa svårigheter för dessa orter. Det är därför nödvändigt att stimulera en större diversifiering av före- tagandet i dessa samhällsbildningar. Samhälliga insatser i form av t.ex. 332 Reservationer och särskilda yttranden utbildning och väl utbyggda kommunikationer av alla slag är särskilt viktiga på dessa orter. Genom bl.a. detta kan en breddning av arbets- marknaden åstadkommas. För att detta skall vara möjligt är det viktigt att lands- och glesbygd ges likvärdiga möjligheter att tillgodogöra sig den tekniska utveckling som skett inom IT området. Staten har ett ansvar att garantera att en digital infrastruktur med hög kapacitet kommer hela landet till del. har under ett flertal år drivit frågan om en digital alle- mansrätt, där samtliga hushåll och företag på lika villkor skall kunna koppla upp sig gentemot via en fullvärdig bredbandsuppkoppling. Jag vidhåller vår uppfattning att detta är nödvändigt för att få fram en större diversifiering av företagandet runt om i landet. Tillgången till digital infrastruktur är även av hälsoskäl viktig. Telemedicin kan i takt med landstingens försämrade resurser komma att ha en särskild betydelse inom sjukvården. Genom att kunna ställa diagnoser via telemedicinsk utrustning kan stora ekonomiska och mil- jömässiga vinster göras. Detta skulle även ge en ökad trygghetskänsla för patienter som vårdas i hemmet. Det svenska transportstödet bör förändras så att det blir möjligt att få ett högre stöd för de produkter som nått en högre förädlingsgrad än de som är direkt råvara. På detta sätt kan ytterligare arbetstillfällen och tillväxt skapas i regionerna. Hur ett sådant system skall utformas bör utredas vidare. Den svenska järnvägens betydelse bör uppvärderas. Större sats- ningar bör göras på att bygga ut det svenska järnvägsnätet, inte bara i nord-sydlig riktning utan även i väst-östlig riktning. Det finns en stor potential både inom person och godstransporter i dessa riktningar. Betydelsen av kommer att öka, främst beroende på de stora naturresurser som finns i området, det är därför viktigt att redan nu skapa förutsättningar för denna region att växa. Här har såväl frakt- flygplatsen i som Haparandabanan stor betydelse för att tillväxten skall kunna stimuleras. Järnvägstransporter har även stor betydelse ur miljösynpunkt och bör även av denna anledning stimule- ras. Det vanliga vägnätets betydelse för möjlighet till utveckling i alla delar av landet får aldrig underskattas. Många allmänna vägar är avstängda för tung trafik en stor del av året. Det innebär i sin tur att möjligheterna till utveckling i dessa delar av landet (och det är stora geografiska områden) är begränsade. Jag ser i denna del ingen annan möjlighet än att staten som har ansvaret för de allmänna vägarna ser till att alla allmänna vägar erhåller en sådan stan- dard att de är farbara även med tunga fordon. En nationell plan måste till i denna del. Reservationer och särskilda yttranden 333 Jag, liksom utredningen, ställer mig bakom den nationella solidaritetsprincipen för statens budgethantering. Däremot anser jag att det borde finns möjligheter att från vattenkraftens vinster avsätta medel till en stiftelse vars främsta uppgift är att stimulera omvandlingsproces- ser av företags- och samhällsstrukturer. Detta skulle utgöra ett utmärkt komplement till de lokala riskkapitalfonder som diskuteras i utred- ningen, utvecklande av sådana fonder bör skattemässigt stimuleras. Hur stor del av vinsten som skall avsättas, samt vilka kriterier som skall gälla för att få ta del av stiftelsens fonder, bör utredas vidare. Berörda kommuner har i en sammanslutning –Föreningen kraftskommuner - gjort analyser och kommit med förslag till agerande från statens sida, även detta alternativ bör studeras närmare. En av statens främsta uppgifter är att värna rättstryggheten. För att detta skall vara möjligt krävs närhet till rättstrygghetssystemets alla delar. Detta gäller såväl polis, tull, adekvat juridisk kompetens som domstolsväsende. Dessa delar har starkt urhol- kats vilket medfört en minskad trygghet för boende i lands och gles- bygd. Detta är inte tillfredsställande och bör därför förändras. En bris- tande tilltro till rättstrygghetssystemet är en grogrund för att odemok- ratiska sammanslutningar, som exempelvis medborgargarden, skall ta lagen i egna händer. Däremot är det postitivt att en ökad samverkan inom det civila samhället hjälper rättssystemet, detta gäller alla delar av landet. Med detta vill jag tacka alla organisationer och enskilda som under utredningens löpande arbete hört av sig till mig med synpunkter och konkreta förslag till en förnyad regionalpolitik. Särskilt yttrande av () När det gäller området Regional stimulanspolitik har jag inte velat reservera mig men vill ändå framföra några synpunkter. Generella lånegarantier och villkorslån införs Jag har ställt mig bakom detta förslag men vill förtydliga mitt ställ- ningstagande på följande sätt: Behovet av lån till rimliga villkor är oerhört stort i vissa delar av – framför allt i glesbygd – och de vanliga kreditinstituten stäl- ler inte alltid upp. Jag anser att ett system med generella lånegarantier och villkorslån kan införas, men endast . En uppföljning och utvärdering bör ske efter exempelvis , och däref- 334 Reservationer och särskilda yttranden ter bör ta ställning till om det ska bibehållas i oförändrad form, förändras eller avvecklas. När det gäller landsbygdsstöd vill jag anföra följande: har i sitt program för regional balans, Bo där Du vill, uttalat att selektiva stöd bör avskaffas. Men med hänsyn till den stora betydelse som landsbygdsstödet visat sig ha i många områden och med hänsyn till den nya inriktning som föreslås har jag ställt mig bakom föreliggande förslag. På ett antal ställen i utredningens texter används ordet tillväxtav- talsprocess. Jag har under arbetets gång framfört vid ett flertal tillfällen att jag inte till alla delar ställer mig bakom det ordvalet, eftersom arbetet med tillväxtavtalen enligt mening inte alltid fungerat helt till- fredsställande. Detta torde bl.a. bero på att inga särskild medel följer med i detta arbete. Jag har dock inte kunnat finna ett lämpligt uttryckssätt och har där- för inte reserverat mig. Särskilt yttrande av sakkunnig Den regionalpolitiska kommittén föreslår att resurstilldelningen till universitet och högskolor som bedriver distans- eller decentraliserad utbildning skall höjas så att den motsvarar såväl lärosätets som kom- munens merkostnader för dessa typer av utbildningar. Vidare föreslår kommittén att antalet platser för decentraliserad utbildning skall ökas liksom att fler högskolor bör bedriva sådan utbildning. Jag instämmer i bedömningen att framför allt universitetens och högskolornas distansutbildningar kan vara väsentliga från regional till- växtsynpunkt. Behovet av att öka omfattningen av utbildning på distans eller att höja ersättningarna per helårsstudent och helårsprestation för sådana utbildningar får dock, enligt min mening, inte leda till att kva- liteten eller omfattningen av den högskoleutbildning som bedrivs på de olika högskoleorterna riskerar att sänkas. En finansiering av de förslag som kommittén för fram bör därför inte leda till att resurserna minskas när det gäller övrig universitets- och högskoleutbildning. Reservationer och särskilda yttranden 335 I sammanhanget bör noteras att utredningen (U 1999:04) om hög- skolans styrning - en utvärdering också arbetar med bl.a. frågan om hur resurstilldelningssystemet för universitetens och högskolornas grundutbildning skall kunna vidareutvecklas. Underlagsrapporter från Regionalpolitiska utredningen Rapport 1: , M. & , L. O., Lokala arbetsmarknader i konkurrens – arbetskraftens rörlighet . Rapport 2: , J., , G. & , K., Värdet av att flytta och att stanna – om flyttningsbeslut, platsanknytning och livsvärden. Rapport 3: , Å. & Strömquist, U., Den nya ekonomiska geografin – Scenarier fram . Rapport 4: , M., Lokalt utvecklingsarbete och småskalig entreprenörer – en strategisk allians i framtidsorienterad förändringsprocesser? Rapport 5: , J. T., Kommunikationerna och den regionala utvecklingen. Rapport 6: , L. & Hjern, B., industripolitik och glokalt ansvar. Rapport 7: Gorpe, P., , R. & , J. Regionalpolitiken i praktiken – ett länsperspektiv. Rapport 8: , B. & Korpi, M., Befolkningsutveckling och välfärd. Rapport 9: , G. & Svennson, R., Regionalpolitikens betydelse i tre svenska kommuner: En intervjubaserad jämförelse av synsätt, attityder och förhållningssätt. Rapport 10: , D. m.fl., Framtida regionalpolitiska finansiella företagsstöd. Rapport 11: , G. & , B., En lärande regionalpolitik? Om lärande och utveckling i den regionala utvecklings- politiken. Rapport 12: , J. & , M., Service och regional välfärd – Förslag till åtgärder för att motverka regionala obalanser i tillgänglighet till kommersiell och offentlig service. Rapport 13: , B., Humankapital och socialt kapital som kraftkällor vid regional utveckling. Rapport 14: , H. & , L., Företags flexibilitet och den regionala miljön. Rapport 15: , S. & Pitkänen, K., Det digitala samhället – IT och regional utveckling. Rapport 16: , L. & , H., Regional tillväxt – mellan- regionala skillnader i några EU-länder. Rapport 17: Aggefors, K. & Bodevik, K., Stadsbudgetens regionala fördelning. Rapport 18: , S., Tjänstesamhällets lokala dynamik. Rapport 19: , O. & Person, L-O., Befolkningsutvecklingen fram och därefter – prognoser för lokala arbetsmarknader. Ackum Agell S., Medling och arbetsmarknadspolitik- åtgärder för en förbättrad lönebildning? Ackum Agell S., Vad vet vi om arbetsmarknadspolitikens effekter? Bilaga till projektet arbetslöshetsförsäkring vid . Ackum Agell S., ., Harkman A., Joahnsson E., ., . Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik. , Ura 1998:8 Undanträngningseffekter av arbetsmarknadspolitiska åtgärder- en enkätundersökning ur både arbetssökande och arbetsgivarperspektiv. , Ura 1999:6, Arbetsmarknadsutsikterna . , Ura 1999:7, , Var finns jobben 1999 och 2000. , Ura 1999:8, Arbetsförmedlingens marknadsandelar. 1998, AMS Utredningsenhet. , Ura 1999:9, . & Härshammar B. Den geografiska rörligheten- flyttmotiv och betydelse för sysselsättningen. , Ura 1999:11, Om långtidsarbetslöshetens orsaker. , Ura 1999:15, Arbetsmarknadsutsikterna för , prognossektionen. , 1999:17, ., Flaskhalsar eller överdrivet formulerade behov?- en analys av arbetsgivarnas krav vid rekrytering. Bachtler, J. Regional Policy In Europe: Which ? Bachtler, J., Yuill D. & Wishlade F., European Regional Incentives. 18th Edition, European policies research Centre, . , F., Essays on the Political Economy of Industrial ., , L. & ., Näringslivsdynamik under 90- talet. ., , L.& ., Dynamiken i svenskt näringsliv. Eikeland P., Personal Incentives in Norwegian Regioanl Policy, Nordregio WP 1999:5. Eisler H., Framtida flygupplägg för inland. ., Bygderörelsen i , Working paper , B., Planering och utvärdering av förändringar i transportsystem: Geografiska transaktionskostnader, endogen tillväxt och samhällsutveckling, KTH, och samhällsplanering (utkast). , Service i gles- och landsbygd. , Förnyelsens landskap - bygdepolitik –talet. , Tar statliga myndigheter regionalpolitiskt ansvar? , Synen i på viktiga åtgärder för gles- och landsbygd. , Utveckling i gles- och landsbygder, årsrapport ., Anden i flaskan! En debattbok om en regional inneboende kraft. ., En betraktelse av projekt , halvtidsrapport. , Hela Ska Leva. , Den högre utbildningen och arbetsmarknadens behov- delrapport med anledning av ett regeringsuppdrag. Arbetsrapport nr 3. : Nedsatta socialavgifter och stödberättigade företag. ., Entreprenörskap som ett kollektivt fenomen – den dynamiska industriregionen som förebild. , Social ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? & , A., Samordnade servicelösningar, en utvärdering av tre orter. I , Rapportserie, nummer 7, Företagsutveckling och stödpolitik. De sänkta arbetsgivaravgifterna i . I , Rapportserie, nummer 8, Om vingarna bär Avregleringen av inrikesflyget och dess regionala effekter i – en uppföljning. & Grut, K., Social ekonomi- om kraften hos alla människor. Monnesland, J., Regional Policy in Nordic Countries- Background and , H., Med periferin i centrum- om landsbygden som motor i en långsiktig hållbar utveckling. , J,. Blomstrande näringsliv- krafter och motkrafter bakom förändringar i europeiska och amerikanska regioner. R 1993:43, Värdet av regionalpolitiken. 1995:4, Statsbudgetens regionala fördelning II budgetår 1992/93. R 1995:7, Regionalpolitiskt finansiellt stöd, /94. R 1996:10, Regionalpolitiskt finansiellt stöd, /95. R 1997:20, Rörlighetsmönster på framtidens arbetsmarknad- regioner på väg mot . 1997:11 Regioner på väg mot - Förutsättningar, fakta och tendenser. R 1997:24, Inrikesflyget efter avregleringen. En analys av regionala effekter. R 1997:55, Regionalpolitiskt finansiellt stöd, /96. R 1997:82, Sysselsettningsvekst gjennom småforetagsutvikling – En evaluering på foretaksnivå av programmet Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt. , Arbetspapper nr 3/98, Analys av resultatmått. 1998:10, Småföretag och regioner i – med ett tillväxtperspektiv för hela landet. R 1998:14, Regionalpolitiskt finansiellt stöd, . R 1998:33, Utbildning för sysselsättning eller arbetslöshet- nationella och regionala data för . (reviderad 1999). , Arbetspapper nr 1/99, Resultatmått i stödföretag och i näringslivet. 1999:5, Trebenta hundar och regionalt strategiarbete- en studie av strategiarbete i regioner i , , , och . , Nyttan av IT – i småföretagarens ögon. R 1999:11, Regionalpolitiskt finansiellt stöd, . , Från brukskultur till nätverkskultur. En tematisk studie av nätverk och samverkan i Mål 2-regionerna. , Delrapport: utvärdering av landsbygdsstödet. R 2000:12, Regionalpolitiskt finansiellt stöd, . & , S., Regionalpolitik , , , , J., Den sociala ekonomin- medborgarna, , , , . SCB, Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner- nya geografiska indelningar för regionala analyser. , , , M. & , L., EU, och regioner, rapport 107:1998 Ramfelt, L., Mot ett nytt förhållningssätt i regionalpolitiken, bilaga 6, SOU 1997:13, Regionpolitik för hela , bilagedel. Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetproposition , Regional utveckling i , rapport från en studieresa. RRV 1999:40, Hur fördelas företagsstödet?. Mittutvärderingar av strukturfonderna – en övergripande utvärdering. : Statskontoret 1999:53. officiella statistik, Registerbaserad arbetsmarknads-statistik, statistiska meddelanden AM 32 . SCB, ERU, (1991:7) Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner, Nya geografiska indelningar för regionala analyser, Information om arbetsmarknaden. & , G., Kunskap för välstånd, Universiteten och omvandlingen i , . & Pichler, W,. Den gröna vågen. Kontraurbanisering i 90- talets ? Forskarforum kring lokal och regional utveckling, . Ylinenpää, H., Det skotska exemplet, 64. Östhol, A., : regionala och institutionella konsekvenser, Ds 1998:48, Social ekonomi i EU-landet , tradition och förnyelse i samma begrepp : rapport från en arbetsgrupp. Ds 1999:49, , B., Att snubbla in i framtiden- en om statlig omvandling och avveckling. Ds 1999:50, , H., Regionalpolitiken- en om tro och vetande, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Ds 1999:58, Kontrakt för arbete- rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen. Ds 2000:38, En effektivare arbetsmarknadsutbildning. LU 95, bilaga 5, ekonomiska geografi. LU 99, bilaga 3, Svenskt näringsliv på rätt väg? SOU 1970:14; Urbaniseringen i . SOU 1984:1, Sociala aspekter på regional planering : 8 forskare om regionalpolitik. SOU 1989:55 ; Fungerande regioner i samspel, slutbetänkande av regionalpolitiska kommitté. SOU 1996:69, Kompetens och kapital – om statligt stöd till företag. SOU 1996:142; Länsstyrelsernas roll i infrastrukturplaneringen, delbetänkande av Länsstyrelse- och trafikutredningen. SOU 1997:13; Regionalpolitik för hela , betänkande av REKO- . SOU 1997:94, Konkurrensneutralt transportbidrag. SOU 1997:160, Regionala konsekvenser av EU:s östutvidgning, betänkande av kommittén om . SOU 1998:28 Läkemedel i vård och handel: om en säker, flexibel och samordnad läkemedelsförsörjning : betänkande SOU 1998:89, Greppet- att vända en regions utveckling, rapport från . SOU 1998:159, Kassaservice: betänkande SOU 1999:23, Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet- förslag till inriktning av nya mål 3 inom . SOU 1999:24, EG:s strukturstöd- ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. SOU 1999:27, DELTA, Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning. SOU 2000:36, Utgångspunkter för 2000-talets regionalpolitik, Delbetänkande från regionalpolitiska utredningen. Proposition 1999/2000:86, Ett informationssamhälle för alla. Proposition 1999/2000:98, Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt. Budgetpropositionen , utgiftsområde 18 och 19 Utredning om den framtida regionalpolitiken 1999:2 Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté med parlamentariskt inflytande tillkallas med uppgift att lämna förslag om hur den svenska regionalpolitiken skall inriktas och utformas . Den senaste omfattande utredningen om regionalpolitiken med parla- mentariskt inflytande, Fungerande regioner i samspel (SOU 1989:55), slutfördes . Den låg till grund för regeringens propo- sition Regionalpolitik för 90-talet och för ställningstagande (prop. 1989/90:76, bet. 1989/90:AU13, rskr. 1989/90:346). Sedan denna utredning slutfördes har väsentliga förändringar skett i förutsättningarna för att bedriva regionalpolitik i . Dessa för- ändringar består bl.a. av den accelererande utvecklingen av produktions- och informationstekniken, den alltmer internationali- serade ekonomin och anslutning till Europeiska unionen. Med regionalpolitik avses åtgärder inom alla politikområden som syftar till att påverka utvecklingen i geografiska områden med regionalpolitiska problem. Härmed avses områden som, mätt på olika sätt, utvecklas avsevärt sämre än andra. Åtgärderna syftar till att uppnå regional utjämning, dvs.