sou · GOB3110 · 2001-01-01 00:00:00 — Med hänvisning till att denna handläggning har upphört i fråga om småhus som påbörjats efter föreslår vi att en kontroll av konsumentskyddet fortsättningsvis skall utföras av den som är utsedd som kvalitetsansvarig enligt PBL. Denne skall kontrollera så att det för byggnadsåtgärder för vilka det ställs krav på bygganmälan enligt reg- lerna i 9 kap. 2 § första stycket 1 och 3–5 PBL har tecknats avtal som uppfyller de krav som föreslås gälla i konsumentsammanhang. Den kvalitetsansvarige skall också svara för kontrollen av förekomsten av sådan försäkring och säkerhet som krävs enligt de föreslagna ändring- arna i lagen om byggfelsförsäkring. skall enligt vårt förslag fortsättningsvis få ett övergripande ansvar för konsumentskyddet i det enskilda fallet. De sanktioner som står till buds när byggherren inte lever upp till kraven i lagen om byggfelsförsäkring är att nämnden kan förbjuda fortsatta byggnadsåtgärder tills bevis om konsumentskyddet har visats upp. Så- dant förbud får förenas med en vitessanktion. För att förhindra miss- bruk av reglerna föreslår vi att förbud och förelägganden av det nämnda slaget även skall gälla mot en ny ägare till fastigheten om den- na överlåts. När det gäller avtalsskyddet föreslås inga särskilda sank- tionsmöjligheter. Småhusavtal är i hög grad individuellt utformade. Vi har därför ansett att det inte är meningsfullt att göra några närmare beräkningar av vilka kostnadseffekter våra förslag kommer att få. Vår bedömning är att de förslag som lämnas inte kommer att leda till nämnvärt ökade byggkost- nader. De kostnadsökningar som kan förekomma är hänförliga till kostnaderna för fullgörandeskyddet, som tidigare kunde hänföras till det skydd som ställdes som krav för erhållande av statliga bostads- byggnadssubventioner. Vår bedömning är att den reglering som vi föreslår kan träda i kraft . Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken att 4 kap. 19 d § skall ha följande lydelse. En näringsidkare som i sin yrkesmässiga verksamhet sålt en fastighet till en konsument huvudsakligen för enskilt ändamål får inte mot konsumen- ten åberopa ett köpevillkor som i jämförelse med bestämmelserna i 11 – 19 c §§ är till nackdel för denne. Första stycket gäller inte om konsumenten tillförsäkras ett så- dant garanti-, försäkrings- eller avtalsskydd som ställs som villkor för statlig bostadsfinansiering. Näringsidkaren och konsumenten kan utan hinder av första stycket träf- fa avtal om att ersättning för skada enligt bestämmelserna i 12–19 §§ ej skall omfatta förlust i näringsverksamhet. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i konsumenttjänstlagen (1985:716) Härigenom föreskrivs i fråga om konsumenttjänstlagen (1985:716) dels att 1, 3, 7, 11, 18 och 46 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas elva nya paragrafer, 51–61 §§, samt när- mast före 51 § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag gäller avtal om tjänster som näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet utför åt konsumenter huvudsakligen för enskilt ändamål i fall då tjänsten avser 1.arbete på lösa saker, dock ej behandling av levande djur, 2.arbete på fast egendom, på byggnader eller andra anläggningar på mark eller i vatten eller på andra fasta saker, 3.förvaring av lösa saker, dock ej förvaring av levande djur. Vid vissa arbeten som avses i första stycket 2 (småhusentreprena- der) gäller även bestämmelserna i 51, 52 och 54–58 §§. Vidare gäller vid sådana arbeten, i stället för 6 och 12–14 §§, 17 § första stycket andra meningen och 41 §, vad som föreskrivs i 53 och 59–61 §§. Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för konsumenten är utan verkan mot denne, om inte annat anges i lagen. Första stycket gäller inte vid tjänster som avses i 1 § 2, om kon- sumenten tillförsäkras ett sådant garanti-, försäkrings- och avtals- skydd som ställs som villkor för statlig bostadsfinansiering. Har näringsidkaren åsidosatt vad Har näringsidkaren åsidosatt vad som åligger honom enligt 6 § och som åligger honom enligt 6 eller finns det starka skäl att anta att kon- 53 § och finns det starka skäl att sumenten i annat fall hade avstått anta att konsumenten i annat fall från att beställa tjänsten eller hade hade avstått från att beställa tjänsten avbeställt den, har näringsidkaren eller hade avbeställt den, har nä- inte större rätt till ersättning än han ringsidkaren inte större rätt till er- skulle ha haft, om konsumenten sättning än han skulle ha haft, om hade avstått från att beställa tjänsten konsumenten hade avstått från att eller hade avbeställt den. beställa tjänsten eller hade avbe- För kostnader som inte ersätts enligt första stycket har näringsidkaren dock rätt till ersättning i den mån konsumenten annars skulle gynnas på ett oskäligt sätt. Tjänsten skall slutligen anses felak- tig, om näringsidkaren i annat fall än som avses i 6 § första stycket före avtalets ingående har underlåtit att upplysa konsumenten om ett sådant förhållande rörande tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet som näringsidkaren kände till eller borde ha känt till och som han insåg eller borde ha insett vara av betydel- se för konsumenten. En förutsätt- ning för att tjänsten skall anses fel- aktig är dock att underlåtenheten kan antas ha inverkat på avtalet. Tjänsten skall slutligen anses felak- tig, om näringsidkaren i annat fall än som avses i 6 § första stycket eller 53 § första stycket före avtalets ingående har underlåtit att upplysa konsumenten om ett sådant för- hållande rörande tjänstens beskaf- fenhet eller ändamålsenlighet som näringsidkaren kände till eller borde ha känt till och som han insåg eller borde ha insett vara av betydelse för konsumenten. En förutsättning för att tjänsten skall anses felaktig är dock att underlåtenheten kan antas ha inverkat på avtalet. Reklamerar konsumenten inte inom den tid som följer av 17 §, förlorar han rätten att åberopa felet. Reklamerar konsumenten inte inom den tid som följer av 17 § eller 59 § tredje stycket, förlorar han rätten att åberopa felet. Om konsumenten i fall som avses i Om konsumenten i fall som avses i 45 § inte betalar eller lämnar sin 45 § inte betalar eller lämnar sin medverkan i rätt tid och dröjsmålet medverkan i rätt tid och dröjsmålet är av väsentlig betydelse för nä- är av väsentlig betydelse för nä- ringsidkaren, får denne häva avtalet ringsidkaren, får denne häva avtalet beträffande återstående del av beträffande återstående del av Detsamma gäller om nä- Detsamma gäller om nä- ringsidkaren enligt 6 § tredje stycket ringsidkaren enligt 6 § tredje stycket har avbrutit påbörjat arbete för att få eller 53 § tredje stycket har avbrutit anvisningar av konsumenten och påbörjat arbete för att få anvisningar avbrottet har medfört väsentlig olä- av konsumenten och avbrottet har genhet för honom. medfört väsentlig olägenhet för ho- Vill näringsidkaren häva avtalet enligt första stycket skall han först påminna konsumenten om att denne skall betala, medverka eller lämna anvisningar samt ge konsumenten skälig tid att göra detta. Har en påminnelse lämnats in för befordran med post eller avsänts på annat ändamålsenligt sätt, anses påminnelsen ha skett när detta gjordes. Särskilda bestämmelser för småhus- entreprenader Bestämmelserna i 52–61 §§ gäller vid sådant arbete som anges i 1 § första stycket 2 och som avser en- eller tvåbostadshus, om arbetet är förenat med krav på bygganmälan enligt 9 kap. 2 § första stycket 1 och 3–5 (1987:10). Avtal som träffas mellan en nä- ringsidkare och en konsument skall vara skriftligt. Det skall vara un- dertecknat av parterna och inne- hålla uppgift om 1. parterna, 2. uppdragets omfattning, 3. priset och en plan för betalning samt 4. när uppdraget skall vara avslu- tat. Till den del ett avtal inte upp- fyller kraven i första stycket skall det anses ha det innehåll som kon- sumenten gör gällande, om inte näringsidkaren kan visa något an- nat. Om arbetet med hänsyn till priset, sättet för utförandet, av konsumen- ten lämnade uppgifter eller av an- nat skäl inte kan antas vara till rimlig nytta för konsumenten och näringsidkaren inser eller borde ha insett detta, skall näringsidkaren avråda konsumenten från att låta utföra arbetet. Om det först sedan arbetet har påbörjats visar sig att detta inte kan anses bli till rimlig nytta för konsumenten eller att priset för tjänsten kan bli betydligt högre än vad konsumenten hade kunnat räk- na med, skall näringsidkaren un- derrätta konsumenten om förhål- landet och begära konsumentens anvisningar. Kan konsumenten inte anträffas eller får näringsidkaren av annan orsak inte anvisningar av konsu- menten inom rimlig tid, skall nä- ringsidkaren avbryta påbörjat ar- bete. Detta gäller dock ej, om det finns särskilda skäl att anta att kon- sumenten ändå önskar få arbetet utfört. I samband med att uppdraget av- slutas, dock tidigast vid den tid- punkt som avses i 52 § första styck- et 4, skall besiktning ske. Om flera uppdrag utförs i an- slutning till varandra får, om par- terna är ense om det, besiktning ske när samtliga uppdrag har avslutats. Näringsidkaren skall underrätta konsumenten om när uppdraget beräknas vara avslutat och besiktning kan ske. Konsumen- ten skall därefter föran- stalta om besiktning. Besiktningen skall utföras av en person med för uppdraget nödvän- dig erfarenhet och kunskap. Besiktning skall ske vid en för- rättning till vilken besiktnings- förrättaren skall kalla parterna och den som är utsedd som kvali- tetsansvarig enligt 9 kap. 13 § (1987:10). Besiktningsförrättaren skall under- söka om uppdraget är utfört i en- lighet med avtalet mellan närings- idkaren och konsumenten. Resulta- tet av besiktningen skall redovisas skriftligen till parterna och innehålla uppgift om fel som besiktningsförrättaren har konsta- terat. Utlåtandet skall också inne- hålla uppgift om de förhållanden som konsumenten anser utgöra fel. Om uppdraget är utfört i enlig- het med avtalet eller om fel före- kommer endast i begränsad omfatt- ning skall uppdraget godkännas av besiktningsförrättaren. Om god- kännande inte sker skall ny besikt- ning ske vid senare tillfälle. Nä- ringsidkaren skall då på nytt under- rätta konsumenten på sätt som sägs i 54 § andra stycket om när upp- draget kan beräknas vara slutfört och ny besiktning kan ske. Om inte annat har avtalats är kon- sumenten skyldig att svara för kost- naderna för besiktningen. Om så- dan ny besiktning som anges i 56 § andra stycket sker skall dock nä- ringsidkaren svara för de ytter- ligare kostnader som uppkommer med anledning därav. Konsumenten får efter det att be- siktning har skett inte åberopa and- ra fel än sådana som har 1. angetts i besiktningsutlåtandet, 2. förelegat vid besiktningen men som då varken märkts eller bor- de ha märkts och som konsu- menten inte kände till eller 3. påtalats av konsumenten för näringsidkaren inom sex måna- der från det att uppdraget god- kändes. Bedömningen av om uppdraget har utförts på ett felaktigt sätt skall ske med hänsyn till förhållandena då uppdraget godkän- des vid besiktning. Om näringsidkaren har fullgjort sin underrättelseskyldighet enligt 54 § andra stycket och besiktning inte kommer till stånd vid uppdra- gets avslutande skall, om detta be- ror på förhållande för vilket kon- sumenten svarar, bedömningen enligt första stycket ske med hänsyn till förhållandena för uppdragets avslutande. Reklamation enligt 17 § första stycket får inte ske senare än efter den tidpunkt som anges i första eller andra stycket, såvida annat inte följer av garanti eller liknande utfästelse. Näringsidkaren svarar för fel som förelåg för uppdra- gets godkännande. Dessutom svarar näringsidkaren för fel som förelåg för godkänd besiktning och som framträder därefter. Detta gäller inte om näringsidkaren gör sannolikt att felet beror på en olyckshändelse eller därmed jäm- förlig händelse eller på vanvård, onormalt brukande eller något lik- nande förhållande på konsumentens sida. Konsumenten är inte skyldig att betala för annat än utförd del av uppdraget. Konsumenten har alltid rätt att hålla inne av det avta- lade priset till den tidpunkt som anges i 59 § första eller andra stycket. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i köplagen (1990:931) Härigenom föreskrivs att 1 § köplagen (1990:931) skall ha följande lydel- se. Denna lag gäller köp av lös egendom. Lagen gäller i tillämpliga delar även byte av lös egendom. Lagen gäller inte överlåtelse av tomträtt. Vid köp av byggnad som uppförts för stadigvarande bruk gäller i stället för bestämmelserna i 3, 13, 17–21 samt 30–40 §§ vad som föreskrivs i 4 kap. 11, 12 och 18–19 d §§ jordabalken. Om en tomträttsupplåtelse enligt 13 kap. 5 § jordabalken har innefattat överlåtelse av en byggnad, gäller de nämnda bestämmelserna i jordabalken dock inte om något annat följer av 13 kap. 8 § jordabalken. När en näringsidkare i sin yr- kesmässiga verksamhet säljer en byggnad som avses i fjärde stycket till en konsument för huvudsakligen enskilt ändamål skall även 4 kap. 1–3 §§ jordabalken tillämpas. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i konsumentköplagen (1990:932) Härigenom föreskrivs i fråga om konsumentköplagen (1990:932) dels att 1 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf, 48 §, samt närmast före 48 § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag gäller köp av lösa saker Denna lag gäller köp av lösa saker som en näringsidkare i sin yrkes- som en näringsidkare i sin yrkes- mässiga verksamhet säljer till en mässiga verksamhet säljer till en konsument huvudsakligen för en- konsument huvudsakligen för en- I 48 § finns särskilda bestämmelser om vissa köp av Lagen gäller även i fall då säljaren inte är en näringsidkare som avses i första stycket, om köpet förmedlas för säljaren av en näringsidkare i den- nes yrkesmässiga verksamhet. I sådana fall svarar både näringsidkaren och säljaren för säljarens förpliktelser enligt lagen. Lagen gäller i tillämpliga delar även byte av lösa saker. Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för köparen är utan verkan mot denne, om inte annat anges i la- Första stycket gäller inte vid köp Första stycket gäller inte vid köp av byggnadsdelar, om köparen av gas som levereras i ledning, om tillförsäkras ett sådant garanti-, de allmänna avtalsvillkor som till- försäkrings- och avtalsskydd som lämpas vid sådana leveranser har ställs som villkor för statlig bo- Första stycket gäller inte heller vid köp av gas som levereras i led- ning, om de allmänna avtalsvillkor som tillämpas vid sådana leveranser har godkänts av . Särskilda bestämmelser om vissa köp av byggnadsdelar Vid köp av byggnadsdelar som till- sammans är avsedda för att uppfö- ras till eller infogas i ett en- eller tvåbostadshus (husbyggsats) gäller, om det för byggnadsåtgärden krävs bygganmälan enligt 9 kap. 2 § förs- ta stycket 1 (1987:10), i tillämpliga delar även bestämmelserna i 7, 52 och 53 §§ konsumenttjänstlagen (1985:716). I stället för 35 och 36 §§ denna lag gäller, i tillämplig del, 61 § konsu- menttjänstlagen. Vid köp som avses i första stycket skall också 60 § andra stycket kon- sumenttjänstlagen gälla i fråga om fel som framträder efter att varan har avlämnats till konsu- menten. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs i fråga om (1987:10) att 9 kap. 7, 12 och 13 §§ samt 10 kap. 3 och 21 §§ skall ha följande lydel- se. 9 kap. Byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll När en bygganmälan har kommit in När en bygganmälan har kommit in kalla till samråd (byggsamråd), om kalla till samråd (byggsamråd), om det inte är uppenbart obehövligt. det inte är uppenbart obehövligt. Till byggsamrådet skall byggherren, Till byggsamrådet skall byggherren, den som enligt 13 § anmälts som den som enligt 13 § anmälts som bestäms av nämnden kallas. bestäms av nämnden kallas. behov skall även yrkesinspektionen behov skall även yrkesinspektionen Om en sådan försäkring för Om en sådan byggfelsför- byggnadsarbeten behövs som avses säkring eller säkerhet behövs som i lagen (1993:320) om byggfelsför- avses i lagen (1993:320) om bygg- att närvara vid samrådet. tillfälle att närvara vid samrådet. Om funnit byggsamråd obehövligt, skall nämnden meddela byggherren detta utan oskäligt dröjsmål och lämna så- dana upplysningar som avses i 8 § tredje stycket. Byggsamråd skall alltid hållas när en byggherre begär det. Om en sådan försäkring för bygg- nadsarbeten behövs som avses i eller säkerhet behövs som avses i lagen (1993:320) om byggfelsför- lagen (1993:320) om byggfelsför- säkring, får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om försäk- påbörjas förrän bevis om försäk- ringen företetts för byggnadsnämn- ringen och säkerheten företetts för Detsamma gäller om ett be- sked om skyddsrum krävs enligt 6 skall gälla om bevis inte har före- kap. 8 § lagen (1994:1720) om ci- tetts om att de krav på utformning av avtal som ställs i 52 § konsu- menttjänstlagen (1985:716) är upp- Vad som sägs i första stycket gäller också om ett besked om skyddsrum krävs enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt för- svar. I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivningsarbetena inte påbörjas förrän godkänt rivningsplanen. För sådana byggnadsåtgärder som anges i 2 § första stycket och som krä- ver bygganmälan samt för sådana rivningar som skall följa en rivningsplan skall en kvalitetsansvarig utses av byggherren. För skilda delar av ett pro- jekt kan olika kvalitetsansvariga utses. En av dem skall samordna deras uppgifter. Byggherren skall underrätta om vem som är kvalitetsansvarig. En kvalitetsansvarig skall se till att kontrollplaner som avses i 9 § och rivningsplaner som avses i 4 § följs samt att kontroller som avses i 8 § första stycket 2 utförs. Han skall vara närvarande vid byggsamråd enligt 7 § samt vid besiktningar och andra kontroller. Den kvalitetsansvarige skall också kontrollera och senast vid byggsamrådet underrätta bygg- nadsnämnden om de krav på bygg- felsförsäkring för en- och tvåbo- stadshus som ställs i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring är uppfyllda. Om byggherren är konsument skall kontrollen även avse kravet på säkerhet enligt 3 a § lagen om byggfelsförsäkring och de krav som ställs på ett avtals ut- formning i 52 § konsumenttjänstla- gen (1985:716). Påföljder och ingripanden vid överträdelser m.m. ett visst byggnads-, rivnings- eller ett visst byggnads-, rivnings- eller markarbete eller en viss åtgärd fort- markarbete eller en viss åtgärd fort- sätts, om det är uppenbart att arbe- sätts, om det är uppenbart att arbe- tet eller åtgärden strider mot denna tet eller åtgärden strider mot denna lag eller mot någon föreskrift eller lag eller mot någon föreskrift eller något beslut som har meddelats något beslut som har meddelats med stöd av lagen. med stöd av lagen. den får också, om nämnden finner den får också, om nämnden finner att byggherren inte följer någon att byggherren inte följer någon väsentlig del av en kontrollplan, väsentlig del av en kontrollplan förbjuda att ett byggnadsarbete eller, i fråga om en- eller tvåbo- fortsätts innan de uppkomna bris- stadshus, att bevis om byggfels- försäkring eller säkerhet enligt la- gen (1993:320) om byggfels- försäkring inte har företetts enligt vad som sägs i 9 kap. 12 §, förbjuda att ett byggnadsarbete fortsätts innan de uppkomna bristerna av- Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första stycket äventyrar en hållfasthet eller medför fara för människors liv eller hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts, även om förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger. Om finner att byggherren i något väsentligt avseen- de avviker från en rivningsplan, får nämnden förbjuda att rivningen fort- sätts till dess att byggherren visar att det finns förutsättningar för att pla- nen kommer att följas. Förbud enligt denna paragraf får förenas med vite. Beslut enligt denna paragraf gäller . Har ett föreläggande enligt 14 § första stycket, 15 §, 16 § första stycket eller 17 § eller ett förbud enligt 14 § andra stycket eller 16 § andra stycket meddelats någon i egenskap av ägare till en viss fastighet och övergår äganderätten till fastigheten till ny ägare, gäller föreläggandet eller förbu- det i stället mot denne. Har i föreläggandet eller förbudet utsatts löpande vite enligt 4 § lagen (1985:206) om viten och har fastigheten överlåtits genom köp, byte eller gåva, gäller vitet mot den nye ägaren räknat från tidpunkten för äganderättsövergången, under förutsättning att anteckning om vitesföreläggandet gjorts enligt 22 §. Löpande vite som avser får endast tas ut av den som var ägare vid periodens bör- jan. Annat vite gäller inte mot den nye ägaren, men får sätta ut vite mot denne. Första stycket gäller även när ett föreläggande eller förbud har medde- lats någon i egenskap av tomträttshavare eller eljest som ägare av en byggnad på mark som tillhör någon annan. Vad som sägs om löpande vite gäller dock endast i fråga om föreläggande eller förbud som har meddelats någon i egenskap av tomträttshavare. I ärenden om föreläggande eller förbud som anges i första eller andra stycket skall bestämmelserna i om verkan av att tvistefö- remålet överlåts och om tredje mans deltagande i rättegång tillämpas. Vad som sägs i första–tredje styckena skall tillämpas även i frå- ga om förbud enligt 3 § första stycket när, beträffande en- eller tvåbostadshus, bevis om byggfels- försäkring eller säkerhet enligt la- gen (1993:320) om byggfelsförsäk- ring inte har företetts för bygg- nadsnämnden. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter skall tillämpas om bygganmälan skett före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring dels att 1–12 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. När en näringsidkare uppför en byggnad som helt eller till övervä- gande del skall användas som bo- stad för permanent bruk eller i fråga om sådan byggnad utför åtgärder som fordrar bygganmälan och som avsevärt förlänger byggnadens brukstid, skall det för byggnadsar- betet finnas en byggfelsförsäkring. Byggfelsförsäkring behövs dock inte i fråga om en- eller tvåbo- stadshus när ett sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd finns som utgör villkor för statlig bo- stadsfinansiering. När en byggnad som helt eller till övervägande del skall användas som bostad för permanent bruk uppförs eller när det i fråga om så- dan byggnad utförs annan åtgärd för vilken det ställs krav på bygg- anmälan enligt 9 kap. 2 § (1987:10) och som avse- värt förlänger byggnadens brukstid, skall det finnas en byggfelsförsäk- ring Beträffande en- eller tvåbo- stadshus skall, oavsett om byggna- den är avsedd för permanent bruk eller inte, byggfelsförsäkring finnas endast när det i fråga om sådan byggnad utförs åtgärd för vilken det ställs krav på bygganmälan enligt 9 kap. 2 § första stycket 1 och 3–5 . En byggfelsförsäkring skall omfatta En byggfelsförsäkring skall omfatta 1. skälig kostnad för att avhjälpa fel 1. skälig kostnad för att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, i mate- i byggnadens konstruktion, i mate- rial som använts i byggnadsarbetet rial som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet, och eller i utförandet av arbetet, och 2. skälig kostnad för att avhjälpa 2. skälig kostnad för att avhjälpa skador på byggnaden som orsakats skador på byggnaden som orsakats inte omfatta fel eller skador som inte omfatta fel eller skador som måste antas sakna betydelse för måste antas sakna betydelse för byggnaden eller för dem som bor byggnaden eller för dem som bor eller vistas i byggnaden och inte eller vistas i byggnaden och inte heller skador som normalt täcks av heller skador som normalt täcks av andra försäkringar såsom fastig- ring eller villaförsäkring. behöver den inte innefatta skador för vilka säkerhet enligt 3 a § har