sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Resultatet av valförrättarnas röstsammanräkning i vallokalen på valnatten och valnämndens röstsammanräkning under den s.k. onsdagsräkningen är preliminära. sammanräkning är slutlig. Valförrättarna påbörjar räkningen av rösterna efter att röstningen har avslutats i vallokalen. Valsedlarna transporteras sedan till transport till . påbörjar den slutliga röstsammanräkningen måndagen efter valet. efter valet granskar och räknar valnämnden de röster som valdistrikten inte har hunnit få och som därför inte heller har räknats i vallokalerna. Detta material levereras till . Det fastlagda schemat för röstsammanräkningen gör således att inget valresultat kan publiceras före utan tidigast onsdagen efter valdagen, således efter valdagen. Så tidigt har dock utgången av något val inte kunnat fastställas sedan införandet av den gemensamma valdagen års allmänna val. Utgången av det senaste riksdagsvalet kunde fastställas fredagen efter valdagen, således 184 Sammanräkning av valresultatet efter valdagen, vilket också är det snabbaste valresultatet , för landstingsfullmäktigevalen i intervallet 8–efter valdagen och för kommunfullmäktigevalen i intervallet 4–efter valdagen. De första resultaten av kommunfullmäktigevalen var klara för publicering torsdagen efter valdagen. De allra flesta kunde publiceras efter valdagen. I några fall dröjde publiceringen av olika skäl ytterligare . 13.1.1Preliminär rösträkning i vallokal efter att röstningen i vallokalen förklarats avslutad och samtliga valkuvert som skall läggas i valurnan lagts ner i den räknas rösterna. Denna rösträkning är offentlig och genom- förs utan avbrott. Resultatet av rösträkningen är preliminärt. Har riksdagsval hållits med annat val, räknas först riksdagsvalet, sedan kommunfullmäktigevalet och sist landstings- fullmäktigevalet. Räkningen för varje slag av val går till på följande sätt. Valurnan töms och valkuverten räknas. Antalet väljare som enligt röstlängden deltagit i valet räknas. Antalet kuvert och antalet röstande antecknas i protokollet. Stämmer inte uppgiften om antalet kuvert med uppgiften om antalet röstande skall den sannolika orsaken till skillnaden antecknas i protokollet. Valsedlarna tas ur valkuverten. Innehåller ett valkuvert mer än en valsedel skall valsedlarna läggas tillbaka i kuvertet. Om en valsedel är blank därför att den saknar partibeteckning, har mer än en partibeteckning eller är märkt så att den kan antas vara ogiltig, läggs valsedeln tillbaka i sitt valkuvert. Valsedlar som lagts tillbaka i sina kuvert läggs i särskilda omslag. På varje omslag antecknar valförrättarna hur många kuvert som omslaget innehåller. Godkända valsedlar sorteras i grupper efter partibeteckning. Antalet valsedlar i varje grupp räknas och antalet antecknas i protokollet. Valsedlarna för varje parti läggs sedan i särskilda omslag. På varje omslag antecknas 1) vilket val valsedlarna gäller, 2) antalet valsedlar, 3) för vilket parti valsedlarna gäller, och 4) uppgift om valdistrikt. Protokollet skrivs under av ordförande och två av de närvarande valförrättarna. Därmed är den preliminära rösträkningen i vallokalen avslutad. Sammanräkning av valresultatet 185 efter att den preliminära rösträkningen avslutats överlämnas valsedlar och övriga valhandlingar till valnämnden som i sin tur genast överlämnar handlingarna till för den slutliga sammanräkningen av valresultatet. Den slutliga sammanräkningen påbörjas av måndagen efter valdagen. Bestämmelser om preliminär rösträkning i vallokal finns i 16 kap. vallagen. dock tidigast onsdagen efter valdagen granskar och räknar valnämnden de röster som inte räknats i vallokalerna – den s.k. onsdagsräkningen av röster som valdistrikten inte hunnit få till den preliminära rösträkningen i vallokalen. Även denna rösträkning är offentlig och resultatet är preliminärt. Varje val räknas för sig och rösträkningen går också i övrigt till på samma sätt som i vallokalen. När sammanträdet för rösträkningen avslutats överlämnas materialet genast till . Detta sker som regel som räkningen påbörjas. Bestämmelser om valnämndens sammanträde för preliminirä röst- räkning finns i 17 kap. vallagen. 13.1.3Slutlig sammanräkning och mandatfördelning gör den slutliga sammanräkningen av valresultatet. Vid denna sammanräkning prövas om valsedlarna är giltiga och om något namn på en valsedel skall anses obefintligt. Någon sådan prövning har inte skett under den preliminära rösträkningen i vallokalen eller hos valnämnden. Den centrala valmyndigheten ansvarar för mandatfördelningen på grundval av resultatet av den slutliga sammanräkningen vid riksdagsval och val till samt utser riksdagsledamöter, företräda- re för och ersättare. ansvarar för mandatfördelningen vid val till landstings- och kommunfullmäktige samt utser ledamöter och ersättare. Sammanräkningen är offentlig och påbörjas så fort som möjligt. Det innebär att sammanräkningen påbörjas måndagen efter valdagen. Har val till hållits med annat val räknas riksdagsvalet först. kungör tid och plats för samman- räkningen och anger i vilken ordning de olika valen räknas. Sammanräkningen genomförs utan dröjsmål. 186 Sammanräkning av valresultatet valsedlar och övriga valhandlingar förvaras på ett säkert sätt. Innan sammanräkningen börjar igen kontrolleras att det inte gjorts något obehörigt med valhandlingarna. När sammanräkningen färdigställts så att ledamöter och ersättare kan utses avslutas sammanräkningen genom att protokollet läggs fram för granskning. Riksdagsvalet och valet till är avslutat när den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter eller företrädare och ersättare och valresultatet tillkännagivits i Post- och . Valet till landstings- och kommunfullmäktige är avslutat när har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare och valresultatet tillkännagivits genom att protokollet lagts fram för granskning. Bestämmelser om slutlig sammanräkning och mandatfördelning finns i 18 kap. vallagen. 13.2Utredningens överväganden och förslag 13.2.1Ett komplicerat valsystem ställer krav på sammanräkningsorganisationen Utredningens bedömning: Med införandet av personvalet har det blivit svårare för partierna att förutse personfördelningen. Detta har uppfattats som en nackdel i planeringsarbetet efter valet. Det gör att det finns skäl för att se över om sammanräkningen med bibehållet krav på säkerhet kan snabbas upp. Det har framförts synpunkter på att röstsammanräkningen och mandatfördelningen tar i anspråk. Partierna och kandida- terna får inte tillräckligt snabbt besked om vilka kandidater som blivit valda. Detta kan orsaka problem, särskilt om samma person har kandiderat i olika val, t.ex. i både i riksdagsvalet och kommunfull- mäktigevalet. Frågan är om det är möjligt att utföra röstsamman- räkningen och mandatfördelningen snabbare. Att göra mandatfördel- ning tar i och för sig ingen i anspråk med det ADB-stöd som används . Det är den röstsammaräkningen som tar tid. Frågan har också tidigare varit upp för prövning bl.a. på grund av förslag om optisk läsning av valsedlar i Sammanräkning av valresultatet 187 betänkandet (SOU 1992:108). utredningsförslaget ansågs dock inte genomförbart vare sig i fråga om säkerhet eller i fråga om kostnadsnivå. I stället genomfördes i syfte att underlätta sammanräkningsförfarandet och kunna bibehålla samman- räkningssystemet efter införandet av personvalet förenklingar i valsystemet (prop. 1996/97:70 s. 165–166). I kunde utgången för det senaste riksdagsvalet fastställas tidigast efter valdagen, för de senaste landstingsfull- mäktigevalen tidigast i intervallet 8–efter valdagen och för de senaste kommunfullmäktigevalen i intervallet 4–efter valdagen. I bilaga 3 lämnas en redogörelse för hur som behöver tas i anspråk för att kunna fastställa valutgången för val i några andra länder i . Vid en jämförelse med länder med motsvarande valsystem ligger väl framme. Mandatfördelning mellan partierna är i så gott som samtliga val känd redan på valnatten. Det är ovanligt att den slutliga sammanräkningen innebär förändringar i denna del. Innan personröstningen infördes i valsystemet kunde partierna som regel börja sina förberedelser med utgångspunkt från valnattens valresultat. Den ordning som kandidaterna var upptagna i på listorna var utslagsgivande för vilka som blev valda till ledamöter. Genom införandet av personröstningen har det svenska valsystemet komplexitet kommit på ett helt annat sätt . Personvalet och kandidatur i flera valkretsar har gjort det svårare för partierna att förutse vem som kommer att utses på vilket mandat. Detta har upplevts som en nackdel och ställer stora krav på sammanräk- ningsorganisationen. Utgångspunkten för utredningens arbete i denna del har varit att med bibehållande av dagens tillförlitlighet till valresultatet undersöka om man ändå kan få till en snabbare samman- räkning. 188 Sammanräkning av valresultatet 13.2.2Vilka möjligheter står till buds för att påskynda sammanräkningen? Utredningens bedömning: Röstsammanräkningen kan utföras snabbare. Inom ramen för den nuvarande ordningen kan detta uppnås genom regelförenkling och tekniska hjälpmedel, men också genom personalförstärkning av länsstyrelsernas räkneorganisation. Målet om snabbare sammanräkning kan också uppnås genom att ändra uppgifts- och ansvarsfördelning mellan myndigheterna, men inte med bibehållet krav på säkerhet. Målet kan med iakttagande av ställda krav på säkerhet uppnås endast till högre kostnader. Det finns som utredningen ser det flera olika tänkbara lösningar för att snabbare än kunna fastställa och presentera det slutliga valresultatet inte bara i riksdagsvalet utan i samtliga val. Lösningarna kan var regelförenkling, ökad användning av tekniska hjälpmedel och ändrade arbetsuppgifter och ansvarsförhållanden mellan de myndighe- ter som ansvarar för röstsammanräkningen. Exempel på regelförenklingar är att tillskrifter på valsedlar över huvud taget inte skall behöva beaktas vid sammanräkningen. Exempel på tekniska hjälpmedel är optisk avläsning av valsedlar. ADB-baserade program för fördelning av mandat. Ett annat sådant exempel är röstning via Internet eller annat nät genom en PC eller en MacIntosch placerad i vallokalen eller i en annan röstningslokal eller på väljarens arbetsplats eller i hans eller hennes bostad. I kapitlet Röstning via Internet har utredningen utom annat pekat på att ett sådant förfarande – beroende på vilka andra röstningsförfaranden som tillåts – i princip gör det möjligt att fastställa valresultatet i omedelbar anslutning till att röstningen har förklarats avslutad. Utredningen kommer i det följande inte att behandla frågorna om regelförenkling och ny teknik utan enbart frågan om en ändra uppgifts- och ansvarsfördelning mellan valförrättarna, valnämnden och för att kunna utföra röstsammanräkningen snabbare än . Alternativen är följande. Slutlig sammanräkning i vallokalen –Total slutlig sammanräkning i vallokalen –Delvis slutlig sammanräkning i vallokalen. Slutlig sammanräkning hos valnämnden –Hela den slutliga sammanräkningen överförs till valnämnden. Sammanräkning av valresultatet 189 tar över ansvaret för den slutliga röstsammanräkning av kommunfullmäktigevalet. – tar över det arbete som räknegrupperna nu har hos 13.2.3Slutlig sammanräkning i vallokalen Total slutlig sammanräkning i vallokalen Detta innebär att valförrättarna måste pröva samtliga valsedlars giltighet – även de svårbedömda, sortera och räkna valsedlarna inte bara som på parti utan också på listtyp och med eller utan giltig personröst, samt Resultatet av sammanräkningen överlämnas till som på grundval av detta gör mandatfördelningen mellan och inom partierna. Valförrättarnas sammanräkning är slutlig. Någon kontroll av den gör inte . Alternativet ställer mot bakgrund av att den slutliga giltighets- prövningen av valsedlarna förutsätts ske i vallokalen och inte hos , särskilda krav på kompetens hos den som är valförrättare. Det innebär också med hänsyn till det merarbete det ger valförrättarna att fler valförrättare behöver anlitas för att kunna klara sammanräkningen under valnatten. Det finns dock med hänsyn till kompetenskraven – det skall särskilt framhållas – en gräns för vad som är en möjlig rekrytering utan att behöva göra kompetensunder- skridanden. Merarbetet i ett normalstort valdistrikt – 1200 till 1 500 personer med rösträtt – kan uppskattas . Vidare måste beaktas att bedömningarna kan bli olika när avgörandet sprids på flera personer. Det senare gör att det kan bli nödvändigt att införa bedömningsmallar. Med hänsyn till vikten av att kunna upprätthålla likformighet i bedömningen kan det också behöva övervägas om endast tryckta valsedlar skall godkännas och att man får bortse från alla tillskrifter som väljarna gör eller räkna rösten som ogiltig. De regler om märkta valsedlar som tillämpas ger upphov till en del problem för valförrättarna. Det kan också behöva övervägas om det är möjligt att fortsätta med delvis olika bedömningsgrunder för valsedlar som rör partier med respektive utan anmälda kandidater. 190 Sammanräkning av valresultatet Delvis slutlig sammanräkning i vallokalen Detta innebär i förhållande till det ovan nämnda alternativet att valförrättarna gör en begränsad slutlig prövning av valsedlars giltighet. Valförrättarna prövar och räknar slutligt enligt detta alternativ antalet valsedlar utan personröst per listtyp och klara personröster per kandidat och listtyp. Alla tveksamma valsedlar överlämnas precis som till för slutlig prövning och räkning. Även med en sådan begränsning av den slutliga prövningen innebär det att valförrättarna kommer att slutligt pröva huvuddelen av valsedlarna. Fördelar och nackdelar enligt utredningen Med en total slutlig sammanräkning i vallokalen kan enligt utredning- ens bedömning det slutliga resultatet av valen i normalfallet publiceras efter valdagen, dvs. efter valdagen.. eller tisdag efter valdagen kan ett preliminärt slutligt resultat utan s.k. onsdagsröster publiceras. Detta är den stora fördelen med en slutlig sammanräkning i vallokalen. Alternativet förutsätter dock att fler valförrättare anlitas och att valförrättarna ges en mer omfattande utbildning än vad de har . Detta innebär väsentligt ökade kostnader. Vidare kommer med denna ordning varje valsedel att räknas endast en gång, vilket kan leda till att resultatet oftare kan komma att ifrågasättas än vad som sker . Detta kan vara särskilt känsligt om skillnaden i antalet röster är liten. Dessutom kan i förenklingssyfte behöva införas en regel för valsedlar med tillskrifter som gör det möjligt för valförrättaren att antingen ignorera tillskriften eller anse att valsedeln saknar kandidatnamn eller personröst. 13.2.4Slutlig sammanräkning hos valnämnden Hela sammanräkningen överförs till valnämnden genomför hela sammanräkningen för valet till kommun- fullmäktige samt gör mandatfördelningen mellan och inom partierna och utser ledamöter och ersättare. För slutförande av valen till och överlämnar valnämnden till centrala valmyndigheten och resultatet av sin sammanräkning (antal röster per parti, listtyp och kandidat). Den centrala valmyndigheten och gör precis Sammanräkning av valresultatet 191 som mandatfördelningen mellan och inom partierna och utser ledamöter och företrädare. Fördelarna med en sådan ordning är att resultaten för de kommunala valen skulle bli färdiga avsevärt snabbare. Den lokala valadministra- tionen skulle också om den svarade för sammanräkningen få ett helhetsansvar för valen. Detta är de stora fördelarna Det finns dock flera nackdelar med en sådan ordning. Den fordrar för det första kompetens för sammanräkningen på 289 platser (dvs. lika många som det finns kommuner) i stället för som på 21 (dvs. lika med antalet länsstyrelser). För det andra måste stora kommuner bygga upp sammanräkningsorganisationer som är lika stora som för medelstora länsstyrelser. För det tredje måste valnämnden ha resurser att genomföra den s.k. onsdagsräkningen som den slutliga sammanräkningen pågår. För det fjärde blir den centrala valmyndig- heten för att kunna slutföra riksdagsvalet beroende av att 289 sammanräkningsmyndigheter har genomfört sina sammanräkningar. I samma beroendeställning blir länsstyrelserna när det gäller att slutföra valet till . För det femte finns risk för att valnämnderna inte kommer kunna få tillräcklig rutin för uppgiften eftersom de kommer att genomföra endast ett val. För det sjätte aktualiseras vissa jävs- och legitimitetsfrågor när valnämnden genom- för sammanräkningen samt utse ledamöter och ersättare till samma fullmäktige vars ledamöter kan vara beroende av valutgången och som utsett valnämnden. För det sjunde kommer sannolikt länsstyrelserna genom att genom att vissa av de nuvarande uppgifterna överförs till valnämnden att förlora kompetens, i vart fall när det gäller samman- räkning. övertar den slutliga röstsammanräkningen av kommunfullmäktigevalet Denna variant innebär att valnämnden genomför den slutliga samman- räkningen för valet till kommunfullmäktige. genomför som den slutliga sammanräkningen av valen till riksdag en och . Begränsas valnämndens ansvar för den slutliga röstsamman- räkningen till kommunfullmäktigvalet ändras inte den i det föregående avsnittet givna bilden av fördelar och nackdelar. Vad som tillkommer när det gäller nackdelarna är kostnaden för i princip en dubblerad sammanräkningsorganisation. För att klara riksdagsvalet inom före- skriven tid måste sammanräkningsorganisation behållas i 192 Sammanräkning av valresultatet stort sett oförändrad trots att en del av sammanräkningen görs av valnämnden. övertar det arbete som länsstyrelsernas räknegrupper har genomför hela sammanräkningen för samtliga val men ingen mandatfördelning. Mandatfördelningen mellan och inom partierna skall som ske hos och den centrala valmyndigheten, men på grundval av valnämndens sammanräkning. det arbete som räknegrupperna har hos länsstyrelserna skulle det slutliga resultatet av samtliga val sannolikt kunna påskyndas. Kravet på en vidgad kompetens hos valnämnden kvarstår, om än i något mindre utsträckning. Det innebär ändå att personal vid 289 valnämnder behöver utbildas och ledas i det arbete som sker vid 21 länsstyrelser. 13.2.5Ökade resurser och ändrade arbetsrutiner hos länsstyrelserna En större sammanräkningsorganisation hos skulle kunna göra det möjligt att utföra röstsammanräkningen snabbare. Genom att rekrytera och utbilda ytterligare personal skulle räkningen av de kommunala valen kunna göras parallellt med riksdagsvalet och inte som efter riksdagsvalet. Det är detta som är poängen med att sammanräkningsorganisationen större. Fördelen är att de kommunala valen skulle kunna redovisas snabbare än . Hur mycket snabbare är beroende av hur mycket sammanräkningsorganisationen utökas. En annan fördel är att den kompetens som behövs för att slutföra de kommunala valen och som inte behöver tas i anspråk vid räkningen av riksdagsvalet, skulle kunna utnyttjas mer effektivt under sammanräkningen eftersom de kommunala valen kan slutföras som räkningen av riksdagsvalet pågår. Det finns också nackdelar med att göra sammanräknings- organisationen större. Fler personer än måste utbildas för röstsammanräkningen. Även om en sådan utbildning kan ske samlat och till sannolikt lägre kostnad än om samtliga valnämnder skulle utbilda egen personal, blir det givetvis en kostnadsökning. Vidare måste ledningsorganisation för röstsammanräkningen Sammanräkning av valresultatet 193 Många länsstyrelser har så stora organisationer att de inte kan göras större utan tillskott av också ledningspersonal. Även den personalen måste givetvis utbildas för sin uppgift. skall framhållas att det inte går att utöka organisationen i sådan omfattning att samtliga kommuner kan börja räknas efter valdagen. Det gör att det kommer att dröja innan resultaten från samtliga kommuner kan vara klara. 13.2.6Utredningens värdering av alternativen En åtgärd som skulle göra det möjligt att snabbare få fram en slutlig röstsammanräkning är om förtidsröstningen tillåts upphöra fredagen före valdagen. Därmed skulle den s.k. onsdagsräkningen hos valnämn- den kunna slopas. Åtgärden har emellertid tidigare föreslagits och förkastats. Utredningen behandlar därför inte vidare den idén. Vid en samlad bedömning av de alternativ som redovisats – med undantag för alternativet om ökade resurser m.m. till – anser utredningen att den inte är möjligt att utföra röstsamman- räkningen och mandatfördelningen snabbare utan att efter- sätta kraven på säkerhet. Utredningen förordar därför inte något av alternativen. Det utesluter emellertid inte att en del av de åtgärder som nämnts kan vara väl värda att pröva, t.ex. att ta fram generella föreskrifter och mallar för bedömningen av valsedlarna. 14Valbarhetskrav för val till Utredningens förslag i sammanfattning: Vallagen anpassas till valrättsaktens bestämmelser. Det innebär att den som kandiderar i valet till och innehar ett ämbete eller ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som företrädare i inte skall behöva lämna ämbetet eller uppdraget senast på valdagen utan först när han eller hon tillträder sitt uppdrag i . 14.1Oförenliga uppgifter m.m. enligt valrättsakten Bindande EG-rättsliga bestämmelser om val av företrädare i Europa- parlamentet finns främst i en av Europeiska unionens råd beslutad akt om allmänna och direkta val till , den s.k. valrätts- akten fogad till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG Euroatom av . Sådana bestämmelser finns också i rådets direktiv /109/EG av om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. I valrättsakten finns bestämmelser om verksamheter m.m. som är förenliga (artikel 5) respektive oförenliga (artikel 6) med uppdraget som företrädare i och prövning av företrädarnas behörighet (artikel 11). Enligt artikel 5 är uppdraget som företrädare i förenligt med att vara ledamot av parlamentet i en medlemsstat. Enligt artikel 6 är uppdraget som företrädare i inte förenligt med att vara ledamot av regeringen i en medlemsstat, ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission, 196 Valbarhetskrav för val till domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i gemenskapernas domstol, ledamot av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt medlem av i Europeiska kol- och stål- gemenskapen eller medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska ekonomiska gemenskapen och i Europeiska atomenergi- gemenskapen, medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stål- gemenskapen, Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen för att förvalta gemenskaper- nas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltnings- uppgift styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska Investeringsbanken, tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska gemenskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. I artikel 11 sägs att skall pröva företrädarnas behörighet. I detta syfte skall beakta de valresultat som medlemsstaterna officiellt har tillkännagivit och avgöra sådana tvister som kan uppkomma på grund av bestämmelserna i valrättsakten, dock inte tvister som uppkommer på grund av nationella bestämmelser som akten hänvisar till. 14.2Vem är valbar enligt vallagen? I 3 kap. 10 § regeringsformen och 4 kap. 5 och 6 §§ kommunallagen (1991:900) regleras vem som är valbar till och landstings- eller kommunfullmäktige. Enligt dessa regler gäller utan undantag att den som har rösträtt i valet också är valbar. Detta är också huvudregeln vid val i till . Bestämmelser om valbarhet för val till finns i 1 kap. 8 § vallagen. Valbar till är således var och en som har rösträtt vid val till . Valbar till är också unions- medborgare som har rösträtt vid ett sådant val i , men med den begränsningen att han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i hemlandet.