sou · GOB3119d1 · 2001-01-01 00:00:00 — bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till hur ett generellt system för individuell kompetensutveckling skulle kunna utformas. Till särskild utredare utsågs verkställande direktören . Till huvudsekreterare förordnades departe- mentsrådet , till sekreterare departementssekrete- raren () och (fr.o.m. 2000-09-04) samt hovrättsrådet (fr.o.m. 2000-10-30). I sekretariatets arbete har även ämnesrådet vid När- ingsdepartementets analysenhet medverkat, departementssekreteraren vid skatte- och tullavdelning samt jur. kand vid , rättsenheten. Som experter förordnades ämnesrådet , departe- mentsrådet , docenten , departe- mentsrådet (), departementssek- reteraren , departementssekreteraren , jur. kand (fr.o.m. 2000-09-04) direktör , departementssekreteraren (fr.o.m. 2000- 08-28) kanslirådet och departementssekreteraren . Till utredningen har jag sammankallat en samrådsgrupp med arbetsmarknadens parter. I samrådsgruppen har ingått , (), , LO (), , , , LO (fr.o.m. 2000-10-23), , Metall (), , Metall (fr.o.m. 2000-11-21), , , , , , och , . Jag har i mitt arbete dessutom anlitat en rad externa experter och konsulter för att lämna underlagsrapporter. Några av dessa rapporter har redovisats som bilagor till delbetänkandet, vissa redovisas som bilagor till detta huvudbetänkande. I delbetänkandet som överlämnades till regeringen beskrev jag dels principerna för utformningen av ett individuellt kompetenssparande (IKS), dels hur de avsatta budgetmedlen bör användas för att stimulera deltagande i IKS. I det huvudbetänkande jag nu överlämnar har jag i huvudsak utgått från den principmodell som presenterades i delbetänkandet. De reaktioner och synpunkter på delbetänkandet som framkom i remissvaren och övrigt i debatten, ligger också till grund för mina förslag i huvudbetänkandet. I huvudbetänkandet lämnar jag ett preciserat förslag till utformning av ett system för individuellt kompetenssparande, IKS med start . Jag föreslår former för sparande, finansiering och organisation för IKS. Förslag som rör uppföljning, utvärdering samt informationsinsatser redovisas. Jag har belyst och analyserat effekter på arbetsmarknads- och utbildningsområdet. Jag redovisar lagförslag om IKS och de förslag till ändringar i skattelagstiftning och andra lagar som bör följa av IKS genomförande. En särskild konsekvensanalys av reglernas effekter för små företags villkor har genomförts. Jag överlämnar härmed huvudbetänkandet Individuellt kompe- tenssparande, IKS – med start (SOU 2000:119). Förslag till lag om individuellt kompetenssparande .............. Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i ............................... 4.Förslag till lag om ändring i lagen (1927:77) om 5.Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt............................................................ 6.Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän 7.Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter.................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter ................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel......................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster ........................ Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta ......................... Förslag till lag om ändring i lagen (1993:931) om Förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig Okänt namn för dokumentets egenskap. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) ................................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) .............................................................................. Förslag till lag om ändring studiestödslagen (1999:1395) .... Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) ................................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter ..................................................... En politik för ökad kompetens............................................. Utgångspunkter för mina förslag ......................................... IKS – en modell för individuell kompetensutveckling.... Skattesubventionerat sparande för kompetensutveckling .. Beskattning hos individen..................................................... Nedsättning av arbetsgivaravgifterna................................... Beskattning av sparat kapital ................................................ Uttag från kompetenssparkonto .......................................... Uttag till annat än kompetensutveckling och omvandling till pensionssparande ........................................ Grundplåten – en stimulans att börja spara ................. Okänt namn för dokumentets egenskap. Hur mycket kostar systemet? Antaganden om sparbeteenden............................................. Beskrivning av sparbeteendets effekter ................................ Antaganden om uttagsbeteendet och dess effekter............. Sammantagen finansiell effekt av IKS .................................. Samhällsekonomiska effekter av IKS.................................... En utmaning för utbildningssektorn............................ Beredskap i utbildningssektorn............................................. Snabb expansion inom utbildningssektorn .......................... Begränsningar i den reguljära utbildningen.......................... 6.3.2 Antagning, behörighet och urval ............................... 6.3.3 Utbildningarnas inriktning, form och Ledighet för studier .................................................... Trender inom kompetensutvecklingsområdet ..................... Några internationella utblickar ............................................. Universiteten bildar konsortier ................................. Vägledning i ett livslångt perspektiv..................................... Trygghet och valfrihet i sparandet .............................. 7.1Krav på en modell för sparande och förvaltning av medel avsatta för kompetensutveckling ............................... Sparande och förvaltning enligt delbetänkandets modell.... Mitt förslag till tryggt sparande ............................................ 7.3.2 Stor frihet i valet av sparformer ................................. Placeringsbegränsningar för IKS ............................... Kompetenssparkonton och kompetensförsäkring ... Okänt namn för dokumentets egenskap. Kriterier för kompetensutvecklingsanordnare .................... Utbetalning av grundplåten .................................................. Kostnader och finansiering av myndighetsfunktionen....... Arbetsgivarnas viktiga roll .......................................... Motiv för arbetsgivarens medverkan.................................... IKS och personalutbildningen .............................................. IKS och de fackliga organisationerna................................... Kompletterande avtal och överenskommelser .................... Mina förslag vad gäller arbetsgivarnas medverkan .............. Villkoren för småföretag och egenföretagare i IKS ............ Villkoren för personer med tidsbegränsade anställningar .. Förmånsbeskattning av utbildning....................................... IKS och andra offentliga system................................. Förmånsgrundande inkomster i socialförsäkringen............ Sjukpenning och förtidspension........................................... Bostadsbidrag och socialbidrag ............................................ Samordning med andra studiestödssystem.......................... kompetensutveckling och Växtkraft Mål 3.......................... Okänt namn för dokumentets egenskap. Uppföljning och utvärdering................................................. 11.1.2 Frågor och områden för uppföljning och 11.1.3 Löpande uppföljning .................................................. 11.1.4 Utvärdering/forskning ............................................... 11.1.5 Organisation av uppföljningen .................................. 11.1.6 Organisation av utvärdering/forskning .................... 11.1.7 Uppskattade kostnader för uppföljning och 11.2.2 Samverka med andra ................................................... 11.2.3 Stöd till organisationerna ........................................... 11.2.4 Löpande uppföljning och tydliga mål för 11.2.5 Ekonomisk ram........................................................... Bilaga 3: IKS – individuellt kompetenssparande Bilaga 4: IKS och reguljär utbildning Okänt namn för dokumentets egenskap. Bilaga 5: En översikt över inkomna remissvar med anledning av IKS-delbetänkande (SOU 2000:51) Att alla får tillgång till återkommande kompetensutveckling under yrkeslivet bör ses som en del av välfärden. Individen får möjlighet att utvecklas och växa, vilket ger ett rikare liv. Det har också stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Det handlar både om att undvika brist på arbetskraft som kan medföra inflationsdrivande flaskhalsar i produktionen och att förhindra att många människor ställs utanför den ordinarie arbetsmarknaden därför att de inte förmår att anpassa sig till förändringar i arbetslivets kompetens- krav. Behovet av kompetensutveckling finns i alla grupper. Såväl de med kort utbildning som de som har en lång utbildning behöver utveckla och förnya sina kunskaper. Kunskaper och färdigheter som inhämtats i tidigare utbildning blir snabbt föråldrade. Det finns stora behov av en mer generellt och individuellt inrik- tad kompetensutveckling, som inte är relaterad till individens nuvarande arbetsuppgifter utan tar utgångspunkt i individens egna behov och önskningar. För den enskilde individen har kunskap och tillgång till kompetensutveckling en stor betydelse för chanserna att etablera sig på arbetsmarknaden och ha förutsättningar att stanna kvar vid förändringar. Efterfrågan på högutbildad arbets- kraft har stigit relativt kortutbildad. Gymnasieutbildning är ett grundkrav inom nästan alla yrken. Flera högskoleutbildningar har förlängts och fördjupningsstudier är ett måste. Forskarutbildning är lika vanlig som gymnasieutbildning var . Den tekniska utvecklingen, produktivitets- och effektivitetskrav är viktiga förklaringar till de ökade kompetenskraven. Individer behöver därför få möjligheter att förnya eller förbättra sin allmänna kompetens för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden eller för att komma i fråga för nya arbetsuppgifter hos nuvarande arbetsgivare. handlar det också om kompetensutveckling som i första hand syftar till en personlig utveckling. Behovet av ett system för finansiering av individuell kompetens- utveckling skall ses mot bakgrund av den stora betydelse som kompetens, tolkad i vid mening, numera har för nationens, företa- gens och de enskildas utveckling. Ett system där staten stödjer individer att själva spara till sin kompetensutveckling är ett nytt sätt att stimulera utbildning och livslångt lärande och ge människor större frihet att själva påverka sina liv. Det bör därför införas en möjlighet till skattesubventionerat individuellt kompetenssparande – IKS, som kan användas till individuell kompetensutveckling. Det skall vara ett generellt system som är tillgängligt för alla oavsett utbildningsbakgrund, inkomst, ålder eller ställning på arbetsmarknaden. Målet är att i princip alla individer i arbets- kraften , ca 4,3 miljoner individer, när systemet är fullt utbyggt har ett eget kompetenssparkonto. Systemet skall vara frivilligt och bygga på att individen på eget initiativ väljer att delta, vilket också innebär att det är indivi- dens pengar som individen själv bestämmer över. Systemet bör fungera självständigt och individen skall inte vara beroende av om arbetsgivaren är intresserad av att medverka till kompetens- sparandet. Det skall vara individens eget val vilken kompetensutveckling han/hon vill delta i och hur denna finansieras. Definitionen av den kompetensutveckling som medlen skall kunna användas till görs vid och generös. Systemet får inte överta eller ersätta andra insatser för vuxnas kompetensutveckling utan skall ses som ett komplement och ett tillskott utöver det som sker . Arbetsgivarna har även fortsättningsvis ett odelat ansvar för den verksamhetsrelaterade kompetensutvecklingen, dvs. det lärande som den anställde behöver för att behålla och vidareutvecklas i sitt nuvarande jobb. Det är önskvärt och viktigt att det generella systemet kompletteras med avtal och överenskommelser som innebär att arbetsgivarna medverkar. Det bör i systemet finnas incitament också för arbetsgivarna att bidra till individernas kompetens- Systemet bör vara så enkelt och överblickbart som möjligt. Att välja en sparform och en förvaltningsform för IKS som till sin utformning så nära anknyter till ett välkänt och etablerat system som individuellt pensionssparande underlättar självklart hanteringen. Det gäller allt från lagstiftning, information och myndighetsutövning till individernas möjligheter att tillägna sig kännedom och kunskaper om den nya reformen. Utgångspunkten är att kompetensutvecklingen bäst stimuleras om den statliga subventionen knyts till ett sparande på ett individuellt kompetenssparkonto. På detta konto skall såväl den enskilde indi- viden som dennes arbetsgivare kunna göra insättningar. På detta sätt stimuleras individer och arbetsgivare att i sin långsiktiga plane- ring skapa utrymme för kompetensutveckling. markeras att kompetensutveckling är ett gemensamt ansvar för staten, indi- viden och arbetsgivarna. Förslaget innebär att det inrättas ett nytt avdragsgillt individuellt kompetenssparande (IKS), med skatteregler som i princip är desamma som för pensionssparande och pensionsförsäkring. Beskattningen sker först när de sparade medlen tas ut och den löpande avkastningen beskattas med en avkastningsskatt på . Avdraget föreslås kunna uppgå till maximalt ett inkomstbasbelopp (). Avdragsrätten gäller även sådana insättningar som arbetsgivare gör på en anställds kom- petenssparkonto. Förslaget innehåller även en gräns för det sam- lade sparandet, så att när behållningen på kompetenssparkontot överstiger 12 inkomstbasbelopp medges inga ytterligare avdrag för nya insättningar. Medlen på kompetenssparkontot är individens egna och skall kunna användas till sådan kompetensutveckling som den enskilde själv bestämmer. Kompetensutveckling ges en vid definition. Den innefattar kortare eller längre utbildningar, men även praktik och andra former av kompetensutveckling. Den enskilde kompetens- spararen är själv bäst skickad att bedöma hur pengarna kommer till mest nytta. Det skall däremot ställas krav på den som anordnar kompetensutvecklingen, för att säkerställa att verksamheten är seriös och uppfyller deltagarnas förväntningar. Det kommer därför att inrättas ett särskilt kompetensutvecklingsregister över alla akti- viteter som erbjuds av anordnare som uppfyller vissa villkor. På detta sätt definieras godkänd kompetensutveckling. Individens subvention sker i form av en kompetenspremie Den som gör uttag från kompetenssparkontot och genomgår god- känd kompetensutveckling har rätt till en kompetenspremie. Den förslås få formen av en skattereduktion, vars storlek relateras till omfattningen på den genomgångna kompetensutvecklingen. Med den finansiella ram som IKS-systemet måste hålla sig inom, kan kompetenspremien uppgå till av ett inkomstbasbelopp (), vilket är den skattereduktion som medges för kompetensutveckling som i princip motsvarar heltidsstudier . Med heltidsstudier avses kompetensutveckling (). För kortare kompetensutveckling reduceras kompetenspremien i motsvarande grad. En minsta gräns sätts . Det ställs inga krav på att gå ned i arbetstid eller liknande för att kompetenspremien skall beviljas. Kompetensutvecklingen sker i den takt den enskilde själv bestämmer, men premiens storlek bestäms av den omfattning på kursen eller praktiken räknat , som anordnaren angivit. Kompetenspremien blir på det sättet lika för alla som genomgår samma kompetensutveckling. kan, om så önskas, besluta om en förhöjd kompe- tenspremie i syfte att stimulera kompetensutveckling under perio- der med svag arbetsmarknad. Subventioner till arbetsgivarna sker i form av nedsatta arbetsgivarav- gifter Arbetsgivarnas delaktighet i IKS är mycket angelägen. Därför före- slås en nedsättning av arbetsgivaravgifterna på det belopp som en arbetsgivare sätter in på en anställds kompe- tenssparkonto. Arbetsgivarens kostnader för en sådan insättning blir således markant lägre än om motsvarande belopp betalats ut som lön. Insättningen på anställds IKS-konto behandlas för den anställde på samma sätt som kontant lön men arbetsgivaren behö- ver inte göra preliminärskatteavdrag. Motsvarande nedsättning sker för egenavgifter, som betalas av egenföretagare. Uttag för andra ändamål än kompetensutveckling Uttag från kompetenssparkonto skall kunna göras även om syftet inte är att finansiera kompetensutveckling. För att kompensera för att sparandet är subventionerat tas ut en skatt på av det uttagna beloppet, benämnd uttagsavgift. Om medel finns kvar på ett IKS-konto när innehavaren tar ut ålderspension kan kontot omvandlas till individuellt pensionssparande alternativt pensions- försäkring. Samordning med andra offentliga system Med hänsyn till att IKS-kontot är den enskildes egna pengar bör det inte ske någon samordning mellan uttag från IKS respektive kompetenspremien och studieförmåner eller socialförsäkringsför- måner. Uttag från IKS-konto bör därför inte räknas in i det s.k. fribeloppet vid inkomstprövningen av studiemedel. Den som upp- bär förtidspension eller arbetslöshetsersättning skall kunna göra uttag från IKS-kontot och få kompetenspremie. En startstimulans ges i form av grundplåt Det är av stor vikt att IKS redan från starten får en bred spridning bland alla grupper i samhället. Därför föreslås att de medel som beslutat avsätta till individuell kompetensutveckling och 2001 används till att särskilt stimulera lågin- komsttagare att påbörja sparande i IKS. Stimulansen utformas så att den som påbörjar ett kompetenssparande får en grundplåt på insatt på kontot när det egna eller arbetsgi- varens sparande på kontot nått upp till motsvarande belopp. En förutsättning för att grundplåten skall betalas ut är att minst 12 månadsvisa insättningar gjorts på kontot. Grundplåten skall betalas ut till dem som hade förvärvsinkomster mellan och och är . Ett sista datum för utbetalning av grundplåten sätts till . beslöt i anslutning till budgetpropositionen för att medel som för avsatts till individuell kompetensutveck- ling skulle placeras på ett räntebärande konto hos Riksgäldskonto- Det är naturligt att även medlen avseende förs till ett sådant konto. Trygghet och valfrihet i sparandet Syftet med kompetenssparande är att det kontinuerligt och när det som bäst behövs under ett yrkesliv, skall kunna användas till kom- petensutveckling. De tillfällen när behoven av kompetensutveck- ling är stora kan variera i olika människors liv, men blir inte minst tydliga när konjunkturen svänger. Av dessa skäl måste det finnas en stor flexibilitet i spartider, uttagstillfällen och möjlig storlek på uttagen. Det måste också finnas en stor trygghet i förvaltningen av sparmedlen så att dessa får en acceptabel avkastning och finns lättillgängliga. Den statliga subventionen i IKS är förhållandevis liten. Det är därför viktigt att begränsa kostnaderna för administration och för- valtning. Av det skälet föreslås en förvaltning av sparandet som är snarlik den som gäller för det frivilliga pensionssparandet. Sparan- det skall kunna ske både i form av försäkring och i fonder. För fondplaceringar bör dock vissa begränsningar gälla. Det införs en regel i den nya IKS-lagen som innebär att sparmedel i IKS-fonder skall placeras i fonder med låg risk. Förvaltningen av tillgångar i en IKS-fond skall syfta till att uppnå hög avkastning på medellång sikt (5–). bör av regeringen få ett bemyndi- gande att utfärda närmare föreskrifter om hur detta skall tillämpas samt kontrollera att föreskrifterna följs. Försäkringsbolag, banker, värdepappersbolag och andra sparinstitut skall kunna bedriva kompetenssparrörelse och tillhandahålla kompetenssparkonton och kompetensspar- försäkringar. Arbetsgivarna har en viktig roll Den principiella utgångspunkten är att individen inte skall vara beroende av sin arbetsgivares intresse för att kunna delta och få del av den statliga subventionen. De sparade medlen skall följa indivi- den och inte vara låsta till nuvarande anställning. Systemets syfte är att öka individens möjligheter att styra sin egen utveckling. Det är individens pengar som individen själv måste ha det odelade infly- tandet över. är delaktighet och intresse från den egna arbetsgivaren, de fackliga organisationerna och från arbetskamrater av stor betydelse för de flesta individer. I vissa fall kan det säkerli- gen vara avgörande för deras vilja att delta i IKS. Detta bekräftas i den av utredningen beställda Gallup-undersökningen, där av de tillfrågade uppger att arbetsgivarens medverkan skulle påverka deras intresse att spara i IKS. Det har därför varit en viktig del i utredningsarbetet att inom ramen för det generella systemet föreslå en stimulans till kompletterande överenskom- melser och olika former av avtal på arbetsmarknaden om IKS. Arbetsgivarnas motiv för att medverka till individernas kompe- tenssparande utgår ofta från den egna verksamheten. Att bidra till IKS är ett sätt att få de anställda att känna trivsel, arbetstillfreds- ställelse och motivation i arbetet. Det kan också vara ett medel för att rekrytera personal och att vara en attraktiv arbetsgivare. Dess- utom är det ett sätt att höja den generella kompetensen både på den egna arbetsplatsen och i hela arbetslivet. För att ytterligare förstärka motiven för arbetsgivarna att bidra till individernas generella och individuella kompetensutveckling föreslås en subvention även för arbetsgivarna. Denna består av en nedsättning av arbetsgivaravgifterna på det belopp som arbetsgivaren avsätter till individens IKS-konto. Sub- ventionen skall gälla alla former av avtal och överenskommelser mellan arbetsgivare och anställda. De fackliga organisationernas medverkan De fackliga organisationerna kommer att ha en viktig roll för att öka förståelsen för behovet av kompetensutveckling och för att sprida kunskap om IKS. Det kommer att finnas ett behov av stöd och hjälp till individerna, inte enbart avseende information om systemet och hur det kan användas utan också för att öka motiva- tionen och insikten om de egna behoven. Av det skälet föreslås ett stöd för de fackliga organisationernas informationsinsatser om IKS. Småföretag och egenföretagare bör kunna delta i IKS på samma villkor som övriga En viktig utgångspunkt är att IKS skall vara generellt och öppet för alla. Systemet skall präglas av enkelhet och bygga på bestämmelser som kan tillämpas lika för alla som deltar. Det är därför viktigt att så långt det är möjligt undvika särskilda regler eller villkor för vissa grupper. Det har också varit styrande för förslagen avseende små- företagens och egenföretagares medverkan i IKS. Egenföretagare och delägare i handelsbolag skall ha samma möjlighet som övriga arbetsgivare att få en subvention för insättning på IKS, därför före- slås att de får göra en nedsättning av egenavgifterna på avsatta belopp.