sou · GOB391d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Andelen långa sjukskrivningar har ökat markant , efter en minskning som skedde kring mitten av . Man kan inte helt jämföra statistiken mellan olika år, eftersom regel- förändringar genomförts och arbetsmarknadssituationen förändrats. Som påpekats i inledningen till kap 6 är människor olika sårbara för olika risksituationer. Man bör därför vara försiktig när man tolkar sifferuppgifter om den arbetsrelaterade psykiska ohälsan. Benägen- heten att vara ärligare kring den psykiska ohälsans omfattning på 104 Nationella mål för folkhälsan grund av en attitydförändring i samhället kan också påverka diagnoser- na. De psykiska problemen har ökat som sjukskrivningsorsak, men utgör fortfarande en liten del jämfört med besvär i rörelseorganen. Totalt sett dominerar besvär i nacke/axlar, ländryggsbesvär och sjuk- domar i rörelseorganen. En del av dessa är stressrelaterade. minskning ökar åter arbetsskadorna. Av anmälda arbetsskador dominerar fysiska belastningsskador och psykiskt betinga- de besvär. Den snabbaste ökningen har skett för de psykiskt betingade skadorna. Arbetssjukdomar orsakade av organisatoriska eller sociala faktorer har ökat mest av samtliga sjukdomar. Av dessa är flertalet rela- terade till stress och hög arbetsbelastning. Även när det gäller fysiska belastningsskador, som är den största gruppen anmälda arbetsskador, har en kraftig ökning skett av den del som har samband med stress och hög arbetsbelastning. Efter stress och arbetsbelastning är mobbning den vanligaste typen av psykiskt betingad skada. Arbetsmiljön och de arbetsuppgifter man har påverkar på ett av- görande sätt människors hälsa. Om okvalificerade arbetare i förvärvs- aktiva åldrar skulle ha samma låga dödlighet som högre tjänstemän i samma åldrar, skulle dödligheten bland arbetarna i förvärvsaktiva åldrar minska med för männen och för kvinnorna. Kvinnor med arbetarbakgrund har den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Det område där de socioekonomiska grupperna skil- jer sig mest åt är den fysiska arbetsmiljön. Att behöva utföra tunga lyft, stå i olämpliga arbetsställningar eller utföra ensidiga arbets- rörelser är mycket mer vanligt bland arbetare än bland tjänstemän. Detsamma gäller utsatthet för farliga ämnen och buller. Negativ stress är en kombination av höga prestationskrav och små möjligheter för den arbetande att påverka hur och när arbetet skall utföras. Arbeten med höga krav och lågt inflytande ökar. Det gäller framför allt för den kvinnliga arbetskraften. Den typen av arbeten är något mer omfattande inom den offentliga sektorn. Det är särskilt angeläget att ge arbetstagarna större inflytande över sina arbetsvillkor, arbetstider, kompetensutveckling och arbetsmiljö. Inflytande kan ses som individens medel för att orka ett helt arbetsliv. Det är mot den bakgrunden som ett synsätt nu växer fram att göra arbetsplatsen till en arena för hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande insatser. Kommittén anser att konceptet en hälsofrämjande arbetsplats är värt att stödja. Aktörerna är många i ett arbete för att förändra olämpliga arbetsmiljöer men också vidta andra åtgärder som främjar de anställdas hälsa. Det handlar om arbetsgivaren med sitt arbetsmiljöansvar, myndigheter, de anställda, skyddsombud och regio- nala skyddsombud och företagshälsovården. Även hälso- och sjuk- Nationella mål för folkhälsan 105 vården och har incitament att bistå med insatser för att öka antalet hälsofrämjande arbetsplatser. Ett fortsatt stöd till regionala skyddsombud är angeläget, särskilt med tanke på deras medverkan vid utarbetande av handlingsprogram för arbetsmiljön m.m. i små företag där lokala skyddsombud saknas. Det är viktigt med fortsatt stöd till arbetsmiljöutbildningar. Företagshälsovården är en viktig resurs med sin kombinerade kom- petens inom arbetsmiljö- och rehabiliteringsområdena och inom hälso- och sjukvård. Företagshälsovården har efter en omorganisation inte längre några statsbidrag till verksamheten. Många större företag har behållit sin företagshälsovård i samma omfattning som tidigare, men många mindre företag har dragit sig ur företagshälso- vården i traditionell mening. Kommittén anser att hälsoskäl talar för att alla arbetsplatser borde ha tillgång till företagshälsovård. har övertidsuttaget varit högt, trots den höga arbetslösheten. Denna övertid finns oftast i åldrarna 30–för både kvinnor och män, dvs. i de åldrar då många har minderåriga barn. Familjelivet påverkas på olika sätt av långa arbetsdagar. Flera studier visar att vid sidan av den registrerade övertiden finns ett relativt om- fattande obetalt övertidsarbete. Flertalet av de yrkesgrupper som känne- tecknas av mycket obetalt övertidsarbete är mansdominerade. En mycket central faktor för hälsan är återhämtning. Arbets- belastningen och arbetstidens längd har ökat i många delar av arbets- livet vilket gör att möjligheten till återhämtning har minskat. Forsk- ningen har inte visat att det finns några enkla samband mellan långa arbetstider och hälsa. Det spelar stor roll om övertidsarbetet är beordrat, om innehållet i arbetet är starkt koncentrationskrävande eller om det finns risk för olyckor vid utdragna arbetstider. Åtgärder mot övertidsarbete måste bygga på ökad kunskap om specifika förhållanden i olika typer av arbeten. En komplikation är att det i det moderna arbetslivet ofta är svårt att se gränserna mellan arbete och hemliv. Det behövs mer forskning om betydelsen för hälsan av långa arbetstider och förläggningen av arbetstiden i olika typer av arbete. De förändringar som pågår av arbetslivet kan få konsekvenser för hälsan. Det är förändringar som kan ge en del arbetstagare goda, ut- vecklande och personligt anpassade arbetsmiljöer. är det förändringar där andra grupper riskerar att få en försämrad arbets- situation med negativa konsekvenser för hälsan. Den snabba ökningen av stressrelaterade långtidssjukskrivningar antyder att förändringarna på arbetsmarknaden kan vara ett hot mot folkhälsan . Det låga barnafödandet i kombination med de stora kommande pensionsavgångarna kan antas leda till arbetskraftsbrist inom många sektorer och yrken. Detta innebär ett tryck på staten och arbetsgivarna 106 Nationella mål för folkhälsan att satsa mer resurser på det förebyggande arbetsmiljöarbetet och på tidig arbetslivsinriktad rehabilitering. Arbetskraftsbristen kan komma att utgöra ett hot mot välfärden som den borde utgöra en positiv kraft i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i utvecklingen av arbetsorganisationen i vid mening. I båda fallen påverkas folkhälso- arbetet. anser – de olika utredningar som pågår till trots – att det behöver tillsättas en . Det behövs en mycket bred översikt av de komplicerade och mångfacette- rade arbetslivsfrågorna. Att förändringarna på arbetsmarknaden på gott och ont påverkar människors liv och hälsa är uppenbart, men kun- skaperna om hur det nya arbetslivet kommer att påverka hälsan är otillräckliga. Företagens internationalisering, EU-anpassning, nya for- mer för arbetskontrakt som i vissa fall ger sämre anställningstrygghet, den nya informationstekniken, migrationen, ökade krav på kompetens- utveckling, hårdare arbetstempo, neddragningar av personal inom den offentliga sektorn och färre centrala avtal mellan arbetsmarknadens parter är förändringar som kan få betydelse för människors hälsa. Den arbetsrelaterade hälsoutvecklingen har varit oroande och den arbetsrelaterade ohälsan är mycket ojämnt fördelad i befolkningen. En behöver ha en bred sammansättning och inklu- dera arbetsmarknadens parter. Den bör analysera hälsotrender i för- hållande till aktuella och framtida arbetslivsförändringar samt utarbeta underlag och förslag till en hälsofrämjande arbetslivspolitik. Bl.a. följande problem är angelägna att beakta: Att förebygga och minska utslagning från arbetsmarknaden så att den reella genomsnittliga pensionsåldern . Att invandrare snabbare skall kunna integreras i arbetslivet. Att höja kompetensen inom arbetslivet. Att kartlägga kunskaps- och forskningsbehov för hälsofrågor i det framtida arbetslivet. I avvaktan på att en sådan tar ett samlat grepp på arbetslivets stora frågor är det angeläget att arbetet för en god arbets- miljö fortsätter. Det är i det perspektivet kommittén pekar på vikten av anpassning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsätt- ningar, att inflytandet och utvecklingsmöjligheterna ökar för såväl individer som kollektiv samt att övertidsarbetet minskar på arbetsplat- serna. Nationella mål för folkhälsan 107 Anställda inom vårdsektorn, framförallt kvinnor Anställda inom förskola och skola Anställda inom butiks-, hotell- och restaurangbranschen Anställda inom polisverksamhet och transportsektorn Utmaningar till nationella aktörer Staten bör tillsammans med arbetsmarknadens parter tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder för en hälsofrämjande arbetslivspolitik. bör intensifiera verksamheten avseende stress i arbetslivet. Utmaningar till privata såväl som offentliga arbetsgivare Anpassa arbetsmiljöerna fysiskt och psykiskt efter människors för- utsättningar. Vidta åtgärder så att de anställdas inflytande över arbetet ökar, såväl individuellt som kollektivt. Öka möjligheten till flexibla arbetstider på de anställdas villkor. 108 Nationella mål för folkhälsan Tillgängliga grönområden för rekreation Bullerfria och säkra grönområden nära bostaden Stimulerande förskole- och skolgårdar för barn Bra utemiljöer vid särskilda boendeformer för äldre och funk- tionshindrade Människor har ett stort behov av återhämtning från krav i arbete och familj. Man vet att naturen är en särskilt läkande kraft mot olika stresstillstånd. För att vi skall få nya krafter och kunna ta till oss nya tankar och impulser behöver vi först återhämta oss genom vila och rekreation. Återhämtning tar än den tid man behöver för att få nya intryck. Eftersom vistelse i natur, parker och grönområden är en viktig del av människors rekreation, är det angeläget att det finns möj- ligheter för alla att få tillgång till en sådan omgivning. Grönska renar också luften från stoft och avgaser och påverkar därmed miljön positivt från hälsosynpunkt. Den svenska allemansrätten är synnerligen viktig att bevara och försvara. Allemansrätten till vårt lands stora naturområden ger män- niskor, oavsett social tillhörighet, möjlighet att komma ut i naturen. hotas den av flera orsaker, bl.a. genom att strandskyddet urholkas på många håll, t.ex. i storstadsområden. Friluftsliv, promenader och utflykter utan krav på prestation eller tävling upplevs av många ha en stor betydelse för livskvalitet och hälsa. Hälsovärdet av friluftsliv rankas betydligt högre bland kvinnor än bland män. Att promenera och att ströva i skog och mark är en populär fritidssysselsättning som ökar med stigande ålder. Hos gruppen kvinnliga förtidspensionärer och långvarigt arbetslösa har det också blivit vanligare att vistas i skog och mark. Det råder betydande regio- nala skillnader i denna aktivitet med en högre frekvens i landets nord- liga regioner. Andelen män och kvinnor som promenerar ökar i alla befolkningsgrupper, även hos utländska medborgare. Friluftsliv har en stor potential att bli en hälsofaktor som ökar i betydelse. är det många människor som inte utnyttjar allemansrätten. Det kan bero på att man anser att det är för långt att ta sig till ett naturområde. Det finns ett tydligt samband mellan människors användning av grön- områden för rekreation mer allmänt och tillgången till en grön omgiv- ning i det egna bostadsområdet. De som har en inbjudande gård vistas ute mer än de som inte har det. De som har en bra gård vistas också mer i parker eller grön- Nationella mål för folkhälsan 109 områden längre bort. Det ställer krav på stadsplaneringen. Man kan öka utnyttjandet av parker och grönområden om det är lätt att promenera dit. Tillgången till en grön omgivning i bostadsområdena i städerna har minskat under . Kommunerna kan aktivt planera för tillgången till en grön miljö i bostadens närhet och i staden som helhet genom att i den översiktliga planeringen ta fram ett grönstruktur- program. Det är angeläget att grönområdena är bullerfria och säkra. Med bullerfria avses att ljuden i miljön inte skall vara störande. Barn vistas i sitt bostadsområde, både när de är hem- ma, i förskolan eller i skolan. Att ha tillgång till gröna utemiljöer vid förskolor och skolor är viktigt för barns utveckling och hälsa. Det finns påtagliga samband mellan utevistelse hos förskolebarn och antalet infektioner och stressrelaterade tillstånd som drabbar dem. Även barns grovmotorik och koncentrationsförmåga påverkas av utevistelse. Mycket tyder också på att det finns samband mellan minskad allergi- förekomst hos barn och utevistelsens längd, liksom mellan utevistelse och förmågan hos barn att kunna hantera konflikter. saknas klara riktlinjer för barns offentliga lekmiljö och utomhusvistelser i förskola och skola. För äldre som har svårt att gå eller för vissa funktionshindrade är tillgången till en bra och tillgänglig gård väsentlig för hälsan. Många som bor i särskilda boendeformer kommer ut. Möjligheten att komma ut styrs både av att det rent faktiskt finns en grön och till- gänglig gård i närheten, och att det finns stöd och hjälp för att komma ut. Äldre är mer än yngre beroende av dagsljus för sin vitaminstatus för att skelettet inte skall urkalkas. Naturligt dagsljus är viktigt för män- niskors hälsa. Dagsljus inverkar på människors psykologiska och fysio- logiska tillstånd. Det påverkar människors dygns- och årsrytm, reglerar olika hormoner och har effekt på vissa depressioner. Vid planeringen av gårdar och grönområden måste det uppmärk- sammas att dessa blir tillgängliga för människor med olika funktions- nedsättningar och att det finns möjlighet för dem som behöver att vila. Äldre kan avstå från att gå ut av rädsla för att de inte skall hitta en parkbänk. upplever särskilt kvinnor en oro för att bli antastade eller överfallna på promenadvägar och motionsslingor. Denna oro kan förhindra dem från att gå ut i dessa rekreationsområden. Åtgärder måste vidtas för att dessa miljöer skall bli säkrare. Det kan t.ex. handla om bättre belysning och att promenadvägar utformas så att omgiv- ningen är lätt att överblicka. Intresset för att odla i den egna trädgården eller kolonilotten är mycket stort. Trädgårdsodling tillhör de vanligaste fritidssysselsätt- ningarna och är näst promenader den vanligaste fritidsaktiviteten. Det finns två miljoner trädgårdar och förutom själva odlingsintresset 110 Nationella mål för folkhälsan så är man utomhus och rör sig på ett sätt som man förmodligen inte gjort i samma utsträckning annars. Att få tillgång till en kolonilott om man bor i flerbostadshus kan också skapa social gemenskap i närområdet. Möjlighet till odling är särskilt viktig för de grupper som inte har tillgång till fritidshus. Utmaning till nationella aktörer och bör ges i uppdrag att utarbeta allmänna råd om olika lekmiljöer. Skapa tillgängliga och trygga grönområden. Skapa stimulerande gårdar i anslutning till förskola, skola och sär- skilda boenden. Öka möjligheten att odla själv. Förbättra tillsynen av lekmiljöer. Skapa förutsättningar för en bättre tillsyn av lekmiljöer. Nationella mål för folkhälsan 111 Minskad exponering för miljötobaksrök God bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft och giftfri miljö enligt förslag Det svenska bostadsbeståndet har i allmänhet en hög standard, sam- tidigt som det i vissa fall finns brister i inomhusklimat och luftkvalitet. De faktorer som är särskilt angelägna att uppmärksamma är förekomst av radon, fukt och otillräcklig ventilation samt utsatthet för passiv rökning. De sjukdomar och besvär som är aktuella till följd av exponering för dessa faktorer är främst astma och andra luftvägsbesvär genom tobaks- rök, fukt och dålig ventilation, lungcancer till följd av radon och passiv rökning samt hjärt-kärlsjukdom genom passiv rökning. Därtill finns allmänna symtom till följd av bristfälligt inomhusklimat. Cirka 400 000–500 000 svenskar upplever sig vara så besvärade av inomhus- klimatet att de får symtom. En förklaring till så kallade sjuka-hus-sym- tom kan vara förhöjda halter av vissa kemiska ämnen i inomhusluften samt fuktiga och dåligt ventilerade byggnader. Symtomen hos dem som påverkas är irritation från ögon, näsa, svalg och de nedre luftvägarna, hudreaktioner, överkänslighet, trötthet, huvudvärk, illamående och yrsel. Tillgången till dricksvatten i är god, men det finns fort- farande en del problem med vattenkvaliteten. Mikrobiella föroreningar i dricksvatten förekommer i viss omfattning med utbrott av mag- och tarmsjukdomar som följd. Förhöjda nitrathalter i jordbruksbygder samt radon i borrade brunnar är andra exempel på hälsorisker. Vårt dricks- vatten kan också vara en bärare av olika kemiska ämnen. Drygt en miljon glesbygdsboende och lika många fritidsboende personer tar sitt dricksvatten från enskilda brunnar. Det har uppskattats att av de enskilda brunnarna i glesbygdsboende har en vattenkvalitet som är otillfredsställande. Tillgången till frisk luft är en väsentlig naturresurs som är av stor betydelse för folkhälsan. De två stora globala miljöhoten är utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen och utsläppen av främst freoner. De ger upphov till växthuseffekten och påskyndar uttunningen av det skyddande ozonskiktet. Hälsoriskerna med luftför- oreningar är i hög grad ett tätortsproblem med många lokala källor som 112 Nationella mål för folkhälsan trafiken, energiförsörjning, uppvärmning och industriell verksamhet. Vedeldning är en annan viktig källa till hälsofarliga föroreningar i luften. De viktigaste riskfaktorerna för påverkan på luftvägarna är kvävedioxid, ozon och partiklar. Kvävedioxid har störst betydelse från hälsosynpunkt. De mest utsatta grupperna är boende i tätorter, särskilt storstäder. Känsliga grupper är bl.a. barn och astmatiker. Personer med allergisk astma löper en ökad risk för att få mer besvär i tätort och i trafikmiljö jämfört med vistelse i renare luft. Luftföroreningarna i landets tätorter uppskattas orsaka ca 100 lungcancerfall . Buller är kanske den miljöfaktor som berör flest antal människor. De största källorna till bullerstörningar är trafiken, störande grannar och buller från olika tekniska installationer i byggnader som t.ex. fläktmotorer och ventilationssystem. beräknar att ungefär 1,5 miljoner människor i landet utsätts för bullernivåer från trafiken utanför sin bostad som överstiger , vilket är det lång- siktiga målet för högsta värde för buller utomhus. Besvärsstudier upp- skattar att ungefär 5–av landets befolkning är mycket störda av trafiken och ungefär 2–är mycket störda av buller från grannar. Buller från restauranger och nattklubbar och buller från verkstäder, industrier och byggarbetsplatser ger upphov till betydande störningar. Kontinuerligt lågfrekvent ljud från verksamheter utanför bostaden kan också utgöra ett problem i boendemiljön. Höga ljudnivåer för besökare av t.ex. konserter och diskotek kan leda till skador på hörseln. Tinnitus är en sådan skada som inte kan botas. Barn är en särskild riskgrupp för skador eftersom de har en kortare och smalare hörselgång. Buller är också en stor arbetsmiljöfråga. Studier av yrkesmässigt exponerande tyder på att buller kan vara en riskfaktor för högt blodtryck. En potentiell risk för hälsan, t.ex. genom påverkan på immunförsvar och hormonsystem, reproduktionsstörningar, njurskador, skador på nervsystem och cancer, är upplagringen av svårnedbrytbara ämnen i miljön och i människokroppen. Det gäller tungmetaller som kadmium och kvicksilver samt olika klorerade eller bromerade organiska ämnen. Kadmiumhalterna i svenskt spannmål är höga och ligger nära de nivåer där hälsoeffekter kan uppstå. Metylkvicksilverhalterna i fet ostkustfisk och i insjöfisk, främst gädda, gös, lake, abborre och ål är så höga att gravida eller ammande kvinnor samt kvinnor som planerar att snart skaffa barn helt bör avstå från att äta dessa fiskarter. Trenden är att situationen har förvärrats på grund av den pågående försurningen. (SOU 1996:124) uppskattade att av landets befolkning äter insjöfisk en gång eller oftare. Om kvicksilverhalterna är höga i den fisk som denna grupp konsumerar är säkerhetsmarginalerna små avseende fosterskador. Nationella mål för folkhälsan 113 Trots erfarenheterna av de miljö- och hälsorisker som klorerade och bromerade föreningar för med sig, har man i allt större utsträckning börjat framställa och använda bromerade föreningar som flamskydds- medel i t.ex. textilier och elektronisk utrustning. Den trend man nu kan se, att förekomsten av bromerade flamskyddsmedel ökar i bröstmjölk, är mycket allvarlig. Några tydliga effekter på svenska folkets hälsa som en följd av exponering för dessa ämnen kan i praktiken inte ses, men vi ligger mycket nära de nivåer där hälsoeffekter befaras kunna uppstå och de potentiella effekterna är mycket allvarliga. Merparten av det arbete som bedrivs för att förebygga och undan- röja hälsorisker i miljön sker med utgångspunkt från främst miljö- balken, miljömålsarbetet och kemikaliearbetet. De operativt aktiva är kommuner, länsstyrelser, centrala tillsynsmyndigheter, sektorsmyndig- heter och företag som bedriver verksamhet som omfattas av miljö- balken och miljömålen. Det är mot den bakgrunden angeläget att frå- gorna om miljö och hälsa samordnas med miljömålsarbetet. De prioriteringar och förslag som kommittén har redovisat tidigare (SOU 1999:137) stämmer väl överens med de prioriteringar som gjorts i miljömålsarbetet genom betänkande Fram- idens miljö – allas vårt ansvar (SOU 2000:52) samt Kemikalieutred- ningens betänkande Varor utan faror – förslag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (SOU 2000:53). I Miljömåls- kommitténs betänkande har kommittén preciserat de nationella miljö- kvalitetsmål som tidigare beslutat om och som avses att nås inom en generation. Kommittén har också föreslagit åtgärdsstrategier, styrmedel och ansvarsfördelning beträffande genomförande och upp- följning m.m. I betänkande föreslås bl.a. ökad kunskap om kemiska ämnens hälsopåverkande egenskaper och att bioaccumulerande ämnen inte skall finnas i kemiska produkter. Mot bakgrund av att frågorna om miljö och hälsa är väl integrerade i och miljömålsarbetet anser vi att det inte finns skäl att starta parallella aktiviteter inom miljö-hälsaområdet utifrån mål och strategier som kommittén tar fram särskilt. Det är istället angeläget att utgå från de förslag som fört fram och som avser etappmål för att nå miljökvalitetsmålen om god bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft och giftfri miljö. Inom ramen för dessa förslag, och med beaktande av förslag om bl.a. avveckling av bioackumulerande organiska ämnen, vill vi dock betona vissa saker. fäster särskild vikt vid att antalet sunda hus ökar genom funktions- och emissionskrav och att antalet hus med radonförekomst minskar. Vidare anser vi att det är angeläget att bostäder miljö- och hälsodeklareras och att allergisäkerheten ökar i förskolor, skolor, på arbetsplatser och i övriga miljöer som allmänheten 114 Nationella mål för folkhälsan har tillträde till. När det gäller yttre miljö vill vi betona att marknära ozon, luftföroreningar och buller bör minska. Kommittén anser att när det gäller den fortsatta beredningen av förslag bör tidpunkten för etappmålen ses över i vissa fall. Det är angeläget att tidpunkten för uppfyllelse av mål som berör människors hälsa kan följas upp , vilket är det år som är referenspunkt för de nationella folkhälsomålen. Att vissa mål även följs upp före resp. efter detta årtal utgör inget problem i sammanhanget. har inte redovisat något eget förslag om passiv rökning med hänvisning till att be- handlar frågan. Målet om att minska exponeringen för passiv rökning intar därmed en särställning, eftersom den frågan inte tas upp i miljömålsarbetet eller hanteras enligt eller plan- och bygg- lagen.