sou · GOB367 · 2001-01-01 00:00:00 — Syftet är att klarlägga förutsättningarna för och konsekvenserna av beslut om användningen av marken och vattnet och därtill knutna natur- och kulturresurser. 1997/98:45) Det framgår emellertid av miljö- och hushållningsprogrammen att det saknas viktigt underlags- material för hushållningen med mark- och vatten i skärgårdsområdet. Några exempel på sådant underlagsmaterial är beskrivningar och tolk- ningar av riksintressen, regionala friluftslivs- och grönstrukturprogram, maringeologisk information och modeller för beräkning av vatten- omsättning. Länsstyrelserna ansvarar för samordning av mellankommunala frågor samt för att bevaka och samordna statliga intressen på regional nivå. Länsstyrelsernas samordningsroll handlar både om att ställa samman, förmedla och värdera de centrala myndigheternas underlags- material och att bevaka att statens intressen tas till vara i den kommu- nala planeringen. Länsstyrelserna ska även samordna de olika sektorerna på regional nivå. Även berörda centrala myndigheter ska, utifrån sina respektive sektorsansvar, bidra till att ta fram fakta och anpassa kunskapen så att den kan användas i kommunernas arbete med översiktsplanerna i kust- och skärgårdsområdet. Vi menar att det underlag som kommunerna behöver för arbetet med de fördjupade översiktsplanerna bör tas fram av länsstyrelser och centrala myndigheter för de berörda länen respektive . Länsstyrelserna bör utifrån en samlad regional syn på skär- gårdens utveckling prioritera viktiga insatsområden. Vi menar också, liksom i rapporten – ett levande system (1999), att ansvaret för kunskapsförsörjningen bör tydliggöras i regleringsbreven till berörda länsstyrelser och centrala myndigheter. Ansvaret för kunskapsörsörjningen bör även framgå av respektive myndighets verksinstruktion. Uppföljning och genomförande av de regionala miljö- och hushållningsprogrammen De länsstyrelser som tagit fram regionala miljö- och hushållnings- program för fyra skärgårdsområden i landet, följer upp och redovisar till regeringen vilka åtgärder som genomförts av olika aktörer utifrån förslagen i respektive program. bör en genomgripande analys göras för att värdera hur utvecklingen Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården 45 Länsstyrelserna redovisar då också till regeringen vilka ytterligare åtgärder som behövs för en hållbar utveckling i respektive skärgårdsområde. I den fortsatta processen med att genomföra programmens intentioner är det fortsatt viktigt med lokal förankring och att tillvarata lokalt engagemang. Vi vill också betona betydelsen av ett sektorövergripande perspektiv och arbetssätt, inte minst inför de prioriteringsdiskussioner som aviserats från flera skärgårdsområden. Bland annat bör eventuella målkonflikter mellan olika sektorsintressen, vilka överlag inte har behandlats på ett öppet och tydligt sätt i programdokumenten, hanteras för att inte skapa ytterligare konflikter i genomförandefasen. Det är också viktigt att det mellanregionala samarbetet fortsätter eller utökas. Detta berör främst de län där ett integrerat och läns- övergripande programarbete genomförts, nämligen , och samt och . Även vad gäller och bör ett utökat samarbete med grannlänen kring skärgårdsfrågor övervägas. De länsstyrelser som tagit fram regionala miljö- och hushållnings- program för sina skärgårdsområden bör få i uppdrag att följa upp och till regeringen redovisa vilka insatser som gjorts av olika aktörer med att genomföra de åtgärder, som föreslås i respektive program. Uppföljningen bör ske sektorövergripande och i samarbete med berörda myndigheter, kommuner och lokala och regionala aktörer samt, i de fall det är aktuellt, med berörda regionala självstyrelseorgan. Uppföljningen bör ske i nära samarbete mellan berörda länsstyrelser. bör en genomgripande analys göras för att värdera hur utvecklingen fortskridit. Länsstyrelserna bör då också till regeringen redovisa vilka ytterligare åtgärder som behövs för en hållbar utveckling i respektive skärgårdsområde. Aktivt svenskt deltagande i EU:s kutszonsprogram Regeringen bör uppmuntra ett aktivt svenskt deltagande i ett kommande EU-program för integrerad kustzonsförvaltning, ICZM. Kustlänsstyrelserna bör, tillsammans med motsvarande områden i andra länder runt Nord- och , aktivt deltaga i utveck- lingen av den regionala och lokala förvaltningen av kustzonens miljö samt mark- och vattenresurser. Även vattenområdesvisa sam- arbeten i linje med EU:s kommande vattendirektiv bör prioriteras. 46 Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården har integrerad kustzonsförvaltning blivit ett begrepp inom naturvård, naturresurshushållning och planering. lade Europeiska kommissionen fram ett förslag om ett storskaligt demon- strationsprogram för integrerad kustzonsförvaltning, (, ICZM). Programmet syftade till att främja en hållbar utveckling utifrån både ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Nyckelorden är samordning och samsyn, både mellan sektorer i offentlig förvaltning, mellan verksamhetsområden och dess före- trädare samt mellan beslutsnivåer. Lokalt deltagande betonas som en viktig del. Initiativet resulterade i 35 projekt som pågick i alla havs- områden . Demonstrationsprogrammet har inne- burit att EU samlat in en stor mängd data och erfarenheter om kustzonsförvaltning. deltog dock inte med något projekt, men skulle kunna tillföra nya, viktiga erfarenheter till ett kommande program. Vår mycket långa kuststräcka rymmer stora regional skillnader och olika situationer kan därför belysas i olika delar av landet. Vår kustzon rymmer också unika skärgårdsområden som i sig är influerade både av expanderande storstäder och glesbygdsproblematik. Vi menar att bör driva frågan om ICZM i EU. De län, som omfattats av uppdraget att ta fram regionala miljö- och hushållnings- program för sina kust- och skärgårdsområden, bör tillsammans med motsvarande områden i andra länder runt Nord- och aktivt delta i utvecklingen av den regionala och lokala förvaltningen av kustzonens miljö samt mark- och vattenresurser inom ramen för ett kommande program för tillämpning av EU:s program för integrerad kustzonsförvaltning, ICZM. Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården 47 Sammanfattning av våra bedömningar och förslag Det är angeläget att stödja skärgårdsborna i deras ansträngningar att utveckla näringar och produkter. Det är viktigt att förslag om t.ex. marknadsföring av lokalt förädlade produkter kan realiseras. Rådgivning kring bl.a. ansökningar om EU-stöd kan underlätta detta. Besöksnäringen i skärgården behöver ses i ett långsiktigt perspektiv där hållbar utveckling står i centrum. De förslag om att utveckla strategier för besöksnäringen i skärgården som flera länsstyrelser presenterar kan vara viktiga steg i denna riktning. Det är viktigt att det finns en godtagbar servicenivå för boende och besökare i skärgården. arbete att till- sammans med utveckla en servicedatabas kan ge kunskap om de förhållanden som råder i skärgårdsområdena. I den fortsatta behandlingen av boendevillkoren för permanent- boende i attraktiva områden är det särskilt viktigt att uppmärk- samma den betydelse som den fastboende befolkningen har för en levande skärgård. får i uppdrag att se över livsmedelslagstift- ningen och dess tillämpningar för småskalig livsmedelsförädling isyfte att underlätta näringsverksamhet för bl.a. skärgårdsbor. får i uppdrag att ge en samlad bild av stöden till person- och godstrafik i skärgården samt hur tillämpningen ser ut Dessutom bör utreda förutsätt- ningarna för nationellt stöd till person- och godstrafik i skär- gården. 48 Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården Föreslagna åtgärder i miljö- och hushållningsprogrammen I samtliga regionala miljö- och hushållningsprogram uppmärksammas villkoren för att leva och verka i skärgården. Programmen omfattar ett femtiotal förslag och behandlar framför allt turism, friluftsliv och rekreation bostäder och boendekostnader. Skärgårdslantbruket är inte konkurrenskraftigt. I flera av program- men föreslås att villkoren för skärgårdslantbruket och skärgårds- lantbrukarna särskilt ska följas upp och utredas. Mindre utredningar har i vissa fall genomförts inom ramen för programarbetet. En avgörande faktor för att åstadkomma en lönsam husdjursproduktion är att göra slakten billigare. Det gäller i synnerhet på öar utan förbindelse med fastlandet. Transporter och transportstöd, möjlighet att etablera lokal slakteri- och mejeriverksamhet inklusive mobila slakterier, är i detta sammanhang centrala frågor. Även möjligheterna till avsättning av skärgårdens produkter måste förbättras t.ex. genom mer utvecklade distributionskanaler. Flera länsstyrelser uppmärksammar i sina program villkoren för småskalig livsmedelsförädling i skärgården. i vill att tillämpningen av bestämmelserna för småskalig livsmedelsförädling ska ändras så att det blir möjligt att etablera slakteri- och mejeriverksamhet i skärgården. Länsstyrelserna i Öster- götlands och län påpekar att den nuvarande livsmedelslagstift- ningen försvårar etablering av småskalig verksamhet. Detta tas också upp av länsstyrelserna i , och som har genomfört en studie av jord- och skogsbruket i skärgårds- området. Studien visar att många lantbrukare har utvecklingsidéer beträffande förädling, men de har inte råd eller kraft att förverkliga dem. Regelverket bedöms som omfattande och inte anpassat för småskalig verksamhet med transportproblem. Dessutom anges tolk- ningen av reglerna skifta på och nationell nivå. Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården 49 Länsstyrelserna i och län samt i betonar vikten av samverkan mellan olika producenter när det gäller försäljning av lokala produkter från jordbruk och fiske. Det handlar bl.a. om gemensam märkning av dessa produkter och att marknadsföra vissa nischprodukter gemensamt. I flera av programmen görs en direkt koppling mellan EU:s struktur- fonder, ett långsiktigt bevarande av skärgårdens kulturlandskap och den biologiska mångfalden. Man framhåller vikten av att kommande strukturfondsprogram utformas så att utrymme ges för lantbruk i skär- gården. EU-stöden nämns också som en finansieringskälla för att genomföra vissa av de föreslagna åtgärderna. i poängterar att möjligheterna att ta till vara EU:s stöd ska utnyttjas. Några länsstyrelser tar upp frågan om utformningen av EU:s miljö- stöd. Man menar att stödet för vård av natur- och kulturlandskapet, i synnerhet för öar utan fast landförbindelse, bör öka och att regelverket därför behöver förändras och anpassas till förhållandena i skärgården. Av programmen framgår också att regelverket kring olika EU-stöd generellt uppfattas som krångligt och att en bättre samordning mellan olika stödformer behövs. Länsstyrelserna i och län vill att läns- styrelserna speciellt riktar rådgivning till skärgårdsjordbrukarna avseende EU:s jordbruks- och miljöstöd. Länsstyrelserna i , och föreslår bl.a. att en skärgårds- konsulent tillsätts inom skärgårdsorganisationernas ram, alternativt en kontaktperson för skärgårdsfrågor i berörda kommuner. Denna person kan, enligt förslaget, vara expert på olika stödformer och hjälpa enskilda och föreningar i deras myndighetskontakter. Förslag om ersättning till brukare för vård av natur- och kulturland- skapet i skärgården behandlas i kap. 3.7 Natur- och kulturmiljön. Turism, friluftsliv och rekreation Turism, friluftsliv och rekreation har länge varit en del i skärgårdens försörjningsmönster. Bofasta har fått inkomster genom uthyrning av rum eller genom pensionatsverksamhet. har många besökare tillgång till campingplatser, egna fritidshus och båtar. Det lokala näringslivet främjas och utvecklas genom t.ex. försäljning till 50 Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården skärgårdsrestauranger, fritidsboende och besökare. Här finns också en potential för ökad lokal avsättning av förädlade skärgårdsprodukter. Flera länsstyrelser uppmärksammar den balans som måste finnas mellan att utveckla det lokala näringslivet och att bevara de natur- och kulturmiljöer som bl.a. besöksnäringen är beroende av. Det handlar inte bara om att undvika skador på den fysiska miljön i form av nedskräp- ning och utsläpp utan att också andra värden som tystnad och ostördhet värnas. i framhåller den potential som finns i gemensamma strategier och marknadsföring av aktiviteter inom turism- sektorn. De föreslår att en övergripande strategi för turismen i skärgårdsområdet utarbetas i samverkan med företrädare för befolk- ningen, Turism samt kommunens ansvariga. har också tillsammans med skärgårdskommunernas turist- ansvariga formulerat en idé om en Blekingeled till havs. i föreslår att detta arbete leds och genomförs av skärgårdskommunerna. Andra länsstyrelser lyfter också fram behovet av en samlad syn på besöksnäringen i skärgårdsområdena. i föreslår att ett struktur- och utvecklingsprogram för kulturturismen utvecklas med syfte att nå en långsiktigt hållbar kvalitetsturism i skärgården. Länsstyrelserna i och län vill att en gemensam plan utarbetas för hållbar turismutveckling i skärgården med syfte att få igång en strukturerad samverkan mellan olika intressenter. Några länsstyrelser påpekar bl.a. att informationstekniken kan möjlig- göra fler distansarbeten och utlokalisering av verksamheter i skärgården, vilket framför allt kan främja den lokala ekonomin och bidra till ytterligare arbetstillfällen. Möjligheten att distansarbeta kan minska behovet av persontransporter. kan utvecklingen inom informationstekniken resultera i en ökad utflyttning i skärgårds- områdena eller delar av skärgårdsområdena vilket i sig skapar en större efterfrågan på transporter till och från fastlandet och mellan öar. Länsstyrelserna i och län vill förbättra tele- nätet till öarna för att på så sätt öka förutsättningarna för nya arbets- tillfällen. I det regionala miljö- och hushållningsprogrammet för framhålles behovet av bredbandsteknik för att utveckla skärgårdens näringsliv. Länsstyrelserna i , och föreslår att utbyggnaden av infrastrukturen för informationsteknik påskyndas. Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården 51 Många av länsstyrelserna lyfter fram de problem som är förknippade med basservice i skärgården. Det rör tillgången till skola, barn- och äldreomsorg samt annan service. Länsstyrelserna i , och föreslår att en lägsta servicenivå anges för de statliga bolagens verksamhet i skärgården. Samma länsstyrelser menar också att kriterierna för ombudsverksamhet måste ses över för att anpassas till skärgårdens förhållanden. i vill ta fram planer för utbyggd service i skärgården som baseras på lokala behov och utarbetas med hjälp av den servicedatabas som i samarbete med utvecklar. Omfattningen och behoven av person- och godstransporter samt anslutande infrastruktur varierar, liksom serviceutbud, med befolk- ningsunderlag och säsong. Samtliga länsstyrelser ser tillgången till person- och godstrafik som förutsättningar för att kunna bo och bedriva olika former av företagande i skärgården. Det kan ha avgörande betydelse för såväl lokal service som möjligheten att kunna bo i skärgården men kanske arbeta på fastlandet. Flera länsstyrelser betonar också behovet av väl fungerande kommunikationer för att hålla skärgården öppen för besökare. Länsstyrelserna i och län föreslår att kollek- tivtrafiken i skärgårdsområdet ses över i syfte att bl.a. undersöka möjligheterna till samordning av olika typer av transporter. Också i samt i har förslag som syftar till att skapa bättre förutsättningar för kollektivtrafiken i skärgården. Flera länsstyrelser lyfter fram behovet av ekonomiskt stöd för person- och godstransporter. Länsstyrelserna i och län pekar på behovet av stöd till tyngre godstransporter, framför allt i de områden av skärgården där reguljär trafik saknas. I det regionala miljö- och hushållningsprogrammet för föreslår man att bidragsmöjligheterna för skärgårds- trafiken utreds i den regionala transportplanen. i vill ha generella eller regionala/lokala transportstöd för investeringar till företagare på öar utan fast förbindelse och utan statlig färja. Färje- och fartygstrafik mellan öar och mellan öar och fastland i skärgården är en del av en större transportkedja. I flera program ses transporter och kommunikationer i ett helhetsperspektiv, där anslutande vägar vid färjelägen på fastland och öar är en del av ett väl fungerande kommunikationsnät. Dit hör också, enligt flera länsstyrelser, skötsel, bevarande och utbyggnad av hamnar, bryggor, parkeringsplatser samt lagermöjligheter och avfallshantering vid hamnområden. 52 Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården Det faktum att infrastrukturen för transporter påverkar bebyggelse- mönstren uppmärksammas också av flera länsstyrelser. i samt länsstyrelserna i och län föreslår att hamnar och hamnområden som har en strategisk funktion för skärgårdssamhällena, får skydd i kommunernas översikts- planer och även i vissa fall bör betraktas som riksintressen. som behovet av person- och godstrafik för en levande skärgård framhålls i flera regionala miljö- och hushållningsprogram, uppmärksammar också många länsstyrelser de negativa effekter som ökade transporter kan få på skärgårdens miljö. Det handlar om risken för ökade utsläpp från båt- och fartygstrafik, slitage på bottnar och stränder och andra negativa konsekvenser för miljön. Dessutom nämns i några av programmen de effekter som en ökad trafik kan ha på livsmiljön i skärgården. I tätortsnära skärgårdar där människor pendlar till arbete och service kan den lokala skärgårdskulturen hotas. I andra skärgårdsområden kan trycket från besökare öka och leda till utarmning av natur- och kulturvärden. Flera länsstyrelser framhåller att förutsättningarna för permanent- boende i skärgården försvåras av den utveckling som sker i många skärgårdsområden, där permanenthus omvandlas till fritidshus. Det framgår också av de regionala miljö- och hushållningsprogrammen att fastighetstaxeringsvärdena och fastighetsskatten är ett problem för de människor vars försörjning bygger på de traditionella näringarna i skärgården. i betonar att möjligheten till helårsboende och försörjning i skärgården är nödvändiga för att målet om en bättre miljö ska kunna uppnås. Eftersom tillgången på hus är begränsad, liksom mark för att bygga nytt, måste den som vill köpa sig en bostad för permanent boende i skärgårdsområdet kon- kurrera med köpare av fritidsbostäder. Priserna blir därmed orimligt höga för många skärgårdsbor. Konsekvensen blir att många inte har möjlighet att bo kvar respektive kan bosätta sig i skärgården. Inte minst drabbar detta de relativt kapitalsvaga grupper som är verksamma inom de areella näringarna. föreslår införandet av förvärvslagstftning/boendeplikt i syfte att skydda den lokala fastighetsmarknaden. Man menar att detta är av avgörande betydelse för möjligheten att bo och verka i skärgården . poängterar också att ämnet har diskuterats utan att någon lösning redovisats. Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården 53 föreslår också regeringen att undersöka möjligheterna att införa begreppen fritidsbostad och permanentbostad i , för att på detta sätt ge kommunerna möjlighet att styra användningen av bostadshus i olika områden. Många av länsstyrelserna påtalar dessutom behovet av hyres- bostäder för att göra det möjligt för människor att bo kvar respektive flytta ut i skärgården. Länsstyrelserna i , och poängterar att delar av skärgården är utsatt för ett starkt bosättningstryck. Det finns ett stort behov av hyresbostäder och mindre bostäder för unga och äldre i skärgården. i län har tillsammans med berörda skärgårdsorganisationer påbörjat ett arbete med att ta fram principexempel för att belysa vilka upplåtelse- former som kan vara lämpliga och hur produktionskostnaderna kan hållas nere. Miljövårdsberedningens bedömningar och förslag Skärgården har unika, natur-, kultur- och rekreationsvärden av såväl nationellt som internationellt intresse. I skärgården finns också en rad akuta miljö- och hushållningsproblem. Dessa är bara delvis betingade av situationen i själva skärgården. Många av skärgårdens värden riskerar att oåterkalleligt gå förlorade om inte åtgärder vidtas inom en rad samhällsområden. Ett upprätthållande av skärgårdens natur- och kulturvärden förutsätter en bofast befolkning som är verksam inom traditionella näringar. För att detta ska var möjligt krävs att behovet av grundläggande samhällsfunktioner såsom service, kommunikationer, en god boendemiljö etc. kan tillfredsställas samt att det finns tillgång till en diversifierad arbetsmarknad, som möjliggör försörjning också inom andra näringar. Olika former av stöd från samhället kan endast till viss del bidra till att utveckla den lokala ekonomin. Vi menar att den initiativkraft och det entreprenörsskap som finns bland många permanent boende är avgörande drivkrafter för en fortsatt levande skärgård. På så vis tas också kunskapen om de specifika förhållanden och förutsättningar som råder i ett visst skärgårdsområde till vara. är förutsättningarna för den bofasta befolkningen i skär- gården nära knutna till samhällsutvecklingen i stort och enskilda politikområden som jordbrukspolitik, fiskeripolitik, trafikpolitik och bostadspolitik. Det krävs en långsiktig syn på skärgården där den bofasta befolkningens villkor uppmärksammas. I skärgårdens fortsatta utveckling spelar också besöksnäringen en viktig roll, inte minst genom att besökare kan bidra till den lokala ekonomin. 54 Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården skärgården har också ansvar för att natur- och kulturmiljöer värnas och inte överexploateras. Utveckling av skärgårdens näringar får i uppdrag att se över livsmedelslagstiftningen och dess tillämpningar för småskalig livsmedelsförädling i syfte att underlätta näringsverksamhet för bl.a. skärgårdsbor. Det är angeläget att stödja skärgårdsborna i deras ansträngningar att utveckla näringar och produkter. Det är viktigt att förslag om t.ex. marknadsföring av lokalt förädlade produkter kan realiseras. Rådgivning kring bl.a. ansökningar om EU-stöd kan underlätta detta. Livsmedelsförädling kan stödja det lokala näringslivet genom att t.ex. nischprodukter utvecklas som kan marknadsföras och säljas lokalt till besökare. Det råder vissa oklarheter kring huruvida tillämpningen av livsmedelslagstiftningen tar hänsyn till de speciella villkor som råder för småskalig livsmedelsförädling. Vi föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att se över livsmedelslagstiftningen och dess tillämpningar för småskalig livsmedelsförädling. Det kan efter en sådan utredning finnas behov av att t.ex. föreslå att dispens från vissa regler ska kunna lämnas för att på så vis underlätta småskalig livs- medelsförädling i bl.a. skärgården. Vi vill i detta sammanhang nämna det förslag till miljö- och lands- bygdsprogram som regeringen överlämnade till Europeiska kommissionen. I regeringens skrivelse En hållbar utveckling av landsbygden m.m. (skr. 1999/2000:14) uppmärk- sammas bl.a. den småskaliga livsmedelsförädlingen. Regeringen bedömer att exempelvis samarbete över produktgränserna kan leda till intressant och innovativ produktutveckling med lokal profil. En del av de förslag som rör de areella näringarna handlar om samverkan kring lokala resurser som t.ex. gemensam marknadsföring av lokala produkter. Vi tycker att det är angeläget att dessa och liknande förslag testas och utvecklas på lokal nivå i samverkan med berörda brukare. I detta sammanhang anser vi att insatser som på olika sätt leder till en samordning av information och rådgivning till lantbrukare i skärgården avseende bl.a. EU-stöd är viktiga att genomföra. Arbete med att främja företagsutveckling i skärgården kan under- lättas genom projekt delfinansierade genom EU-stöd. Åtgärder för hållbar utveckling i skärgården 55 gemenskapsinitiativ LEADER + är att stödja oprövade och innovativa utvecklingsstrategier för landsbygdens utveckling. LEADER-program har resulterat i utarbetandet av LEADER-metoden. Den bygger bl.a. på lokal förankring och ett underifrånperspektiv genom bildandet av lokala partnerskap.