sou · GOB319 · 2001-01-01 00:00:00 — Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. (SFS 1997:1212) Kompetens som ska finnas inom Elevhälsan De personalkategorier som finns företrädda representerar genom sina olika utbildningar flera kompetensområden, som är väsentliga för skolans verksamhet. Generellt för alla kategorierna gäller att det i deras kompetens ingår att ha kunskap om och vara medvetna om psykosociala påverkansfaktorer. Omvårdnadskompetens innehas av sjuksköterskor, medicinsk kompetens av läkare och psykologisk kompetens av psykologer. Dessa tre yrkeskategorier har legitimation och därmed skyddade yrkestitlar. Det innebär att de själva bär ansvar för hur de fullföljer sina arbetsuppgifter och att deras legitimation kan återkallas av , efter anmälan av . Legitimationen ska ses som en kvalitetsgaranti. ·Omvårdnadskompetens – innebär att utifrån en helhetssyn på män- niskans fysiska, psykiska, sociala och andliga behov hjälpa individer, familjer och grupper att förebygga, identifiera och behandla hälso- och sjukdomsproblem. Kompetensen för skolsköterskor omfattar förmåga att bedöma, planera och genomföra åtgärder som främjar hälsa. Skolsköterskor arbetar med hälsokontroller, hälsosamtal och vaccinationer vilket ingår i det förebyggande arbetet. Deras hälsofrämjande arbete kan bestå av undervisning, programarbete och samtal med elever och föräldrar. ·Medicinsk kompetens – innefattar kunskap på naturvetenskaplig grund om barns och ungdomars utveckling och växande samt kun- skap i diagnosticering och behandling av deras sjukdomar. Kompe- omfattar kunskap i att förebygga hälso- och sjukdomsproblem liksom kunskap i hälsofrämjande arbete i den fysiska, psykiska och sociala miljön. Skolläkare kan tidigt identifiera medicinska behov hos eleverna och ge adekvat hjälp till elever som annars inte får sådan hjälp. ·Psykologisk kompetens – omfattar utvecklings-, inlärnings- och neuropsykologi liksom kunskap om barns och ungdomars psykiska störningar. Den omfattar också kunskap om kriser och konflikter, grupp- och organisationspsykologi. Skolpsykologer arbetar med diagnostik, behandling, konsultation och handledning till enskilda eller grupper av personal samt rådgivning och stöd. ·Kompetens i socialt arbete – innebär att utifrån en helhetssyn på individen och dess svårigheter analysera, förstå och arbeta med sociala processer och problem på individ-, grupp- och organisa- tionsnivå. Den omfattar kunskap i beteendevetenskap, samhälls- vetenskap och juridik. Socialt arbete utgår ifrån människan som subjekt och hennes behov att ta sitt liv i egna händer. Relationen och kontakten mellan socionomen och den hjälpsökande sätts härmed i fokus. I samtalet får individen stöd att erfara och ta ansvar för sina behov och handla på det sätt som hon vill och behöver för att förändra villkoren i sitt liv. Skolkuratorer arbetar med stödsamtal, rådgivning, psykosocial behandling med elever och föräldrar samt med handledning och konsultation för lärare. ·Kompetens i studie- och yrkesvägledning – innefattar kunskap i att analysera och förstå studie - och yrkesvalsprocessen utifrån aspekter på individ- och samhällsnivå, samt att identifiera olika individers och gruppers behov av vägledning för sina val. Studie - och yrkesvägledare arbetar med att ge elever (och deras föräldrar) vägledning inför deras olika val, elevers studieekonomi. I vissa fall arbetar studie- och yrkevägledare även med organisatoriska frågor, exempelvis med gruppindelningar av elever. De ansvarar ofta för genomförande av praktisk arbetslivsorientering för eleverna. ·Specialpedagogisk kompetens – omfattar fördjupade pedagogiska kunskaper om barns och ungdomars lärande utifrån de beteende- vetenskapliga, samhällsvetenskapliga, medicinska och språkveten- skapliga forskningsfälten vilket ger kompetens för att undervisa och handleda skolpersonal i pedagogiska frågor. Specialpedagoger har särskilda kunskaper i läroprocesser hos barn med hörsel- skada/dövhet, synskada/blindhet och hos utvecklingstörda barn och ungdomar liksom för de barn och ungdomar som har en komplicerad inlärningssituation. Alla nämnda yrkeskategorier är utbildade inom högskolan. Gemensamt för alla högskoleutbildningar är att de vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Den studerande förvärvar också under sin utbild- ning ett vetenskapligt förhållningssätt som grund för ett professionellt yrkesutövande. I det ingår att kritiskt reflektera över det egna arbetet samt ha beredskap för ett kontinuerligt utvecklings- och förändrings- arbete. Högskoleutbildningarnas form och innehåll förändras fortlöpande, vilket gör att yrkesverksamma inom samma yrke kan ha något olika grundutbildningar. Jag redovisar huvudämnets innehåll, de mål och den längd de olika utbildningarna har och beskriver adekvata specia list- eller vidareutbildningar. Flera av målen i högskoleförordningen är gemensamma för utbildningarna, den studerande ska t.ex. ha utvecklat ·förmåga till inlevelse och därigenom med beaktande av ett etiskt förhållningssätt ha en helhetsbild av människan, ·förmåga till goda relationer med patienter och deras närstående (sjuksköterska, läkare) samt förmåga till olika relationer (psykolog). Detta mål ingår inte i examensordningens mål för socionomexamen i högskoleförordningen. Dock uppger flera socialhögskolor att det målet (gällande klienter) finns inskrivet i högskolornas egna utbildningsplaner. Samtliga nämnda utbildningar (utom utbildningen till studie - och yrkesvalslärare) har också som mål att den studerande ska ·förvärva kännedom om samhälleliga förhållanden som påverkar kvinnors och mäns hälsa för att kunna arbeta förebyggande (sjuksköterska, läkare) ·ha kännedom om samhälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och mäns livsbetingelser (psykolog, socionom). Grundutbildning, fortbildning och vidareutbildning Grundutbildning ger allmän kompetens inom ett yrke. Den förbereder den studerande på de olika krav som yrket ställer. I yrkesutövandet utvecklas yrkeskompetensen och fort- och vidareutbildningar har oftast en mer direkt koppling till utvecklingen av den praktiska yrkeskompe- . Fortbildning är en term som används för skilda insatser; allt från enstaka föreläsningar till längre och mer genomtänkta kurser och utbildningar. Vidareutbildning är oftast mer omfattande och syftar till att yrkes- utövare ska skaffa sig fördjupade kunskaper inom sitt kompetensområde eller profilera sig inom en specialitet. Utbildningstiden till sjuksköterska är och omfattar 120 poäng. Huvudämnet är allmän och specifik omvårdnad (60 p). Övriga ämnen126 är biomedicin (35 p) och samhälls- och beteendevetenskap (25 p). En examinerad sjuksköterska kan ansöka om legitimation. Omvårdnadskunskap utgår från en humanistisk människosyn, där människans fysiska, psykiska, sociala, andliga och kulturella behov beaktas som en del av hennes totala livssituation. Ämnet är uppdelat i allmän och specifik omvårdnad. Omvårdnad beskrivs som en interaktions- och samverkansprocess med syfte att hjälpa individer, familjer och grupper att identifiera och bemästra sina aktuella och potentiella hälso- och sjukdomsproblem, att identifiera och ta till vara sina hälsoresurser, att tillgodose sina dagliga behov och att leva ett så gott liv som möjligt.127 Enligt högskoleförordningen skall sjuksköterskan i utbildningen dessutom ha tillägnat sig kunskaper i sjukvårdens ekonomi och organi- sation, i planering, ledning och samordning av vårdarbetet, ha utvecklat 127Ur Utbildningsplan för sjuksköterskeutbildningen vid i . en yrkesfunktion som förbereder för lagarbete och samverkan mellan samtliga personalgrupper samt ha förvärvat förmåga att undervisa patienter och deras närstående samt i att handleda vårdpersonal. De flesta skolsköterskor har en specialistutbildning antingen i hälso- och sjukvård för barn och ungdomar (40 p) eller i distriktsvård (50 p). Specialistutbildningen Hälsa och sjukvård för barn och ungdom har som mål att ge sjuksköterskan en professionell yrkesfunktion som barnsjuksköterska. Barnsjuksköterskan ska ge en behovsanpassad häl- sovård som innebär att upptäcka hälsoproblem, att arbeta med hälso- befrämjande och förebyggande insatser, att ge stöd och råd i föräldra- skap samt förmedla kunskaper om barns hälsotillstånd till besluts- fattare.128 Huvudämnet är omvårdnad som består av omvårdnadspraktik, omvårdnadsforskning och omvårdnadsvetenskap. En stor del av för- djupningen avser kunskaper om spädbarn. Många skolsköterskor är distriktssköterskor. Målen för denna utbildning är att ge sjuksköterskan fördjupade kunskaper och färdigheter för att som distriktssköterska kunna bedriva folkhälsoarbete och omvårdnad. Denna specialistutbildning är mycket bred och har för mycket äldrevård för att passa skolsköterskans behov av specialist- utbildning. Det saknas en specialistutbildning för skolsköterskor med fokus på barn 6–, vilket jag förslår att regeringen ger i uppdrag att utarbeta. Utbildningen till läkare består av 220 poäng, vilket ger läkarexamen. Därpå följer18–21 månaders allmän tjänstgöring (AT-tjänst), efter vilken den studerande kan ansöka om legitimation som läkare och får en obegränsad behörighet som läkare. För specialistkompetens krävs tjänstgöring på heltid under som läkare inom specialiteten under handledning, samt kompletterande teoretisk utbildning i form av kurser för specialistkompetens. I läkares grundutbildning ingår undervisning i hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder, pediatrik (10 p) samt barn och ung- domspsykiatri (10 p) samt psykosocial medicin (6 p). Läkarutbildningen ska ge de studerande möjlighet att utveckla en yrkes- funktion som förbereder för lagarbete och samverkan med samtliga 128 Ur Utbildningsplan för specialistutbildning för sjuksköterskor, för Hälso- och sjukvård för barn och ungdom, 40 p. Insti- tutet i . personalgrupper men ska också ge kunskaper om sjukvårdens ekonomi och organisation som är av betydelse för alla läkare. Läkare arbetar med att utreda och analysera sjukdomstillstånd, behandla och vårda sjuka människor samt förebygga att sjukdomar uppstår.129 Formellt behörig som skolläkare är den som förvärvat legitimation som läkare. Vanligen erfordras dock, för tjänst som skolläkare, specia - listkompetens, antingen i skolhälsovård, i barn- och ungdomsmedicin, i barn- och ungdomspsykiatri eller i allmänmedicin. Målbeskrivningarna anger vilka kunskaper, färdigheter och typ av tjänstgöringar som erfordras för att förvärva specialistkompetens.130 Med olika inriktning och fördjupning ska samtliga nämnda specialistutbildningar ge kunskaper om barns och ungdomars utveckling, sjukdomar och förebyggande hälsovård. Vidare ingår hälsopedagogik, samverkan inom och utom sjukvårdssystemet och kvalitetssäkring. Specialistkompetens inom skolhälsovård ska därtill innefatta särskilda kunskaper om skolan som organisation och elevers arbetsmiljö, hälsorisker och sjukdomspanorama i skolåldrar samt skolinriktat hälso- främjande och sjukdomsförebyggande arbetssätt. Utbildning till psykolog omfattar 200 poäng och leder till en psyko- logexamen. Efter examen och därpå följande praktisk tjänstgöring (PTP) utfärdas legitimation som psykolog. Utbildningen bygger på psykologin som vetenskap, som färdighetsträning och laborativa inslag har en framskjuten plats. Psy- kologisk kunskap omfattar kunskap om grundläggande psykiska funktioner och deras biologiska bas,utvecklingspsykologi, personlig- hetspsykologi och psykopatologi, psykologisk utredningsmetodik och psykologisk behandling avseende individer. Psykologer arbetar med att utreda, behandla och förebygga psykiska besvär och sjukdomar hos individer samt att utveckla mänskliga relationer. De individinriktade inslagen omfattar knappt hälften av hela utbildningen. I kunskapsområdet ingår också socialpsykologi samt organisations- och miljöpsykologi, vilka tillsammans omfattar ca 50 poäng. Psykologer har därigenom kompetens att genomföra utvecklings- och föränd- ringsarbete som gäller grupper, organisationer och miljöer. Det psyko- logiska arbetsfältet innefattar även vägledning i konfliktlösning samt 129 AMSYK, AMS yrkesklassificering och standard för svensk yrkesklassi- icering (SSYK). 130 , Läkarnas specialiseringstjänstgöring. I sin utbildning ska psykologer ha förvärvat förmåga att planera och genomföra personalutbildning och handledning. De kan därmed handleda och ge konsultationer till enskilda eller grupper av yrkesverksamma. Genom utbildningen ska psykologer även ha tillägnat sig förmågan att planera, leda och genomföra förebyggande arbete med inriktning på individer, grupper, organisationer och miljöer. finns en specialistordning inom Psykologför- bund. För specialistbehörighet krävs att man yrkes- erfarenhet på psykologtjänst inom ett visst verksamhetsområde har för- djupat sig ämnesteoretiskt och professionellt. Fördjupningen ska svara mot verksamhetsområdets behov och vara i en omfattning som motsva- rar 60 högskolepoäng. Skolpsykologer tillhör området Pedagogisk psy- kologi. Utbildningen till socionom består av 140 poäng och leder till arbeten som t.ex. skolkurator och socialsekreterare. Huvudämnet är socialt arbete. Det är en bred utbildning om samhället och individen och hur de påverkar varandra utifrån t.ex. klass-, köns- och maktaspekter. Kunskap i socialt arbete utgår från en helhetssyn på individen och hans/hennes problem utifrån psykologisk, socialpsykologisk, samhällsvetenskaplig, socialpolitisk, rättslig och socialrättslig kunskap.131 Genom utbildningen ska socionomer ha tillägnat sig förmågan att analysera och förstå sociala processer och problem samt ha kunskap för att identifiera och strukturera behov, åtgärder och lösningar på individ-, grupp- och samhällsnivå. Kunskaper i och statlig förvaltning ingår i utbildningen.132 Utbildningen ger kompetens att medverka i förebyggande socialt arbete och socialt förändringsarbete på olika nivåer. I utbildningen har socionomer förvärvat förmåga att analysera, initiera och leda utveck- lingsarbete. Socialt arbete utgår ifrån människan som subjekt och hennes behov att ta sitt liv i egna händer. Relationen och kontakten mellan socionomen och den hjälpsökande sätts härmed i fokus. Genom sam- talet ges klienten stöd att erfara och ta ansvar för sina behov och för att handla på det sätt som hon vill och behöver för att förändra villkoren i sitt liv. Socionomer arbetar framförallt med utredningar av barns och ung- domars svårigheter, familjerelationer, människors ekonomiska hjälpbehov 131Utbildningsplan för socionomutbildningen vid . 132Utbildningsplan för socionomlinjen vid , . och frågor kring missbruk av alkohol och droger i samarbete med andra instanser och yrkesgrupper. De arbetar med rådgivning, information, stödsamtal och psykosocialt behandlingsarbete till enskilda och grupper. De ska i sin utbildning erhålla en empatisk förmåga att möta människor och ge stöd åt dem i deras utveckling och handlande. Socionomer utreder och klarlägger hjälpbehov för människor samt arbetar med hur den enskilde ska stödjas för att själv förbättra sina livsvillkor.133 Socionomer kan vidareutbilda sig på Socialhögskolornas magister- program i kurser med inriktning mot bl.a. socialt behandlingsarbete med individer och familjer, socialt arbete med inriktning mot organisationer, samhällsarbete och socialt förändringsarbete. Det saknas en vidareutbildning i skolkurativt arbete. Jag föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att utarbeta en sådan vidareutbildning. Studie- och yrkesvägledare har en utbildning på 120 poäng. Huvudämne är studie - och yrkesvägledning 60 p, vilket innefattar kunskaper om utbildningar, näringar och yrken, arbetsmarknaden, utbildningspolitik och teorier om val, väljande, vägledning och beslut. Övriga ämnen ska ge beteendevetenskaplig och samhällsvetenskaplig grundkunskap. För att erhålla examen som studie - och yrkesvägledare skall den studerande ha förvärvat goda insikter om barns, ungdomars och vuxnas utveckling och inlärning samt om skolans uppgift i samhället, ha utvecklat förmåga att analysera och förstå studie - och yrkesvalspro- cessen samt utifrån denna kunskap identifiera olika individers och gruppers behov av stöd för sitt studie - och yrkesval. Studie- och yrkesvalslärare arbetar på skolor med vägledning, väg- ledningssamtal och information till ungdomar och deras föräldrar inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet i och utom- lands. De arbetar också med stöd åt elever inför exempelvis val i skolan under grundskoleåren såsom anpassad studiegång med yrkespraktik. I gymnasieskolan vägleder de elever som vill välja andra program eller behöver individuella lösningar. De ger också stöd till övrig personal i deras studie - och yrkesorienterande insatser. Lärarutbildningarna inom högskolan anordnar vidareutbildningar för lärare där studie - och yrkesvalslärare kan delta och institutionerna för studie - och yrkesvägledning anordnar fristående kurser. 133 AMSYK, AMS yrkesklassificering och standard för svensk yrkesklassifice- ring (SSYK). Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska belysa studie - och yrkesvägledarens roll och funktion i olika skolformer. Utredaren ska också föreslå mål för studie - och yrkesvägledningen i olika skolformer och bedöma vilka åtgärder som behövs för att målen ska kunna nås. Utredaren ska lämna förslag om utbildningen av vägledare samt kompetensutvecklingen för yrkesverksamma vägledare. Uppdraget ska redovisas . Specialpedagogexamen är en vidareutbildning på 40 p för examinerade förskolelärare, fritidspedagoger, grundskollärare samt gymnasielärare. Specialpedagogexamen ersatte den tidigare speciallärarexamen och har fyra inriktningar. Utbildningen innefattar beteendevetenskap, samhällsvetenskap, specialpedagogiska utrednings- och arbetsmetoder och medicin. Genom utbildningen ska specialpedagogen ha förvärvat förmågan att aktivt arbeta med barn, ungdomar och vuxna i komplice- rade inlärningssituationer samt kunna genomföra kartläggning och analys av verksamheter för elever i behov av särskilt stöd. Special- pedagoger ska ha kunskaper och förhållningssätt som ger kompetens för undervisande, handledande och rådgivande pedagogiska uppgifter till personal inom barnomsorg, skola, vuxenutbildning och rehabilitering. Utbildningen ska också ge förmåga att använda datorer och andra informationstekniska hjälpmedel för egen inlärning och kunskap om hur dessa hjälpmedel kan användas i undervisningen av barn och ung- domar/elever. För att erhålla specialpedagogexamen med inriktning mot komplice- rad inlärningssituation skall studenten ha kompetens att undervisa människor med lindrigt begåvningshandikapp och andra funktionshinder samt kognitiva, språkliga och/eller sociala och känslomässiga problem. Hörselpedagoger utbildas för att ha kompetens för att undervisa döva och hörselskadade, att utan svårighet klara att kommunicera med döva/hörselskadade på teckenspråk. De får också kunskap om sociala och känslomässiga utvecklingsproblem vid tidigt inträffad total eller partiell hörselskada och vid hörselbortfall senare i livet. Synpedagoger utbildas för att kunna undervisa och handleda syn- skadade samt för att få kunskap om sociala och känslomässiga utveck- lingsproblem vid tidigt inträffad total eller partiell synskada och vid synbortfall senare i livet. För att erhålla specialpedagogexamen med inriktning mot utveck- lingsstörning skall studenten ha kompetens att arbeta med och utveckla pedagogiska program för människor med betydande begåvningshandi- kapp, förvärvad hjärnskada, uttalade psykiska särdrag, autism eller autismliknande tillstånd, kunskap om flerhandikapp och god förmåga att använda alternativa kommunikationsformer. Lärarutbildningskommittéen presenterade i sitt betänkande En lärarutbildning för samverkan och utveckling förslag till en ny lärar- utbildning.134 Den ger bl.a. förslag som syftar till att stärka skolornas samlade specialpedagogiska kompetens och kräver att grundläggande specialpedagogiska kunskaper ska ingå i alla lärarutbildningar. De menar också att de specialpedagogiska programmen skall utvecklas och förstärkas samt att specialpedagogik ska vara en inriktning/spe- cialisering för lärare. Efter remissomgång kommer regeringsförslag att föreläggas . Övrig fort- och vidareutbildning för Elevhälsans personal Många psykologer och socionomer deltar i vidareutbildning i konsulta- tionsmetodik. Det är också vanligt att skolpsykologer deltar i vidare- utbildningar i diagnostik, psykologisk behandling och/eller neuropsy- kologiska problem hos barn. Sådana kurser kan omfatta 1–30 högsko- lepoäng och arrangeras på olika sätt av olika utbildningsarrangörer. Det förekommer också s.k. uppdragsutbildningar där landsting, kommuner eller privata arbetsgivare köper t.ex. handledarutbildningar av högskolor men också av andra arrangörer. Behov av förändring i grundutbildningar Min genomgång av grundutbildningarna har visat att det finns vissa behov av förändringar. Socionomer arbetar med att utreda, stödja och behandla människor i deras sociala och känslomässiga utveckling. Deras specifika kompetens utgår från en helhetssyn på individen och på hur samhälleliga och sociala faktorer får betydelse för individens självkänsla, utveckling och handlande. Utbildningen innefattar kunskap i psykologi, socialpsykologi, samhällsvetenskap, socialpolitik, lagstiftning och socialrätt. För att kunna arbeta med insatser för såväl enskilda individer och familjer som för personalgrupper och i organisationer bör socionomen, i likhet med psykologer, sjuksköterskor och läkare, ha utvecklat sin självkännedom och förmåga till inlevelse och därigenom med beaktande av ett etiskt förhållningssätt och en helhetsbild av människan utvecklat sin förmåga till olika relationer. 134 SOU 1999:63. Att lära och leda. Jag föreslår därför att detta mål förs in i examensordningen även för socionomexamen. Studie- och yrkesvägledare arbetar med vägledning och vägled- ningssamtal med elever inom skolväsendet. Deras specifika kompetens utgår från kunskap om utbildningar, näringar, yrken, utbildningspolitik och en förmåga att analysera och förstå studie - och yrkesvalsprocessen utifrån flickors och pojkars samt vuxna kvinnors och mäns utveckling och inlärning. För att kunna arbeta med vägledning och vägledningssamtal anser jag, att studie - och yrkesvägledaren i sin utbildning ska ha förvärvat kännedom om sådana samhälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och mäns livsbetingelser. Målet finns i examensordningen för psykologer, socionomer och med något annorlunda formuleringar även i examensordningen för läkare och sjuksköterskor. Jag anser att detta mål bör föras in i examensordningen även för studie - och yrkesvägle dare. Men jag överlämnar till utredningen om att överväga tillägget. Vidareutbildningar för skolsköterskor och skolkuratorer Det saknas specialistutbildningar för sjuksköterskor och vidare- utbildning för socionomer med inriktning mot skolans och elevernas behov. är behoven av kunskapsutveckling och erfarenhets- utbyte inom båda yrkesgrupperna stora. Att ge möjlighet till specialist- respektive vidareutbildning är ett sätt att svara mot behoven. De flesta skolsköterskor är specialiserade, antingen som barn- sjuksköterskor eller distriktssköterskor. Dessa två specialistutbildningar fokuserar på små barn (barnsjuksköterska) eller på vård av äldre människor (distriktssköterska). Skolsköterskor träffar alla barn i och flertalet ungdomar, eftersom de flesta går i gymnasie - skolan. Skolsköterskor behöver få möjlighet att specialisera sig för arbete med skolbarn och skolungdomar 6–. En skolsköterska inom Elevhälsan, behöver fördjupade kunskaper i att arbeta för hälsofräm- jande och lärande skolmiljöer i samarbete med andra inom skolan. Viktigt är också att ha kunskaper i dokumentation, utvärdering, utvecklings- och kvalitetsarbete.