sou · GOB3106d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Föredragande statsrådet delade utredningens uppfattning.46 Enligt vår uppfattning bör alla nämndemän ha samma behörighet. Mål som rör rikets säkerhet torde i praktiken förekomma i mycket begränsad omfattning. I dessa fall är det möjligt att placera deltagandet vid målets handläggning i säkerhetsklass enligt 17 § säkerhets- skyddslagen (1996:627). Innan nämndemännen deltar i verksamheten kan en säkerhetsprövning göras som syftar till att klarlägga om personen kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i säkerhets- skyddslagen och i övrigt pålitlig från säkerhetssynpunkt (11 §).47 Jurymän deltar i tryckfrihetsmål i vilka talan förs om ansvar för brott samt i vissa andra fall (12 kap. 2 och 14 §§ TF). Motsvarande reglering gäller i yttrandefrihetsmål (9 kap. 1 § YGL). Jurymännen har en delvis annan roll i rättegången än nämndemännen. De prövar om brott föreligger, men avgör inte vilken person som skall anses ansvarig för det påstådda brottet och bestämmer inte påföljd (se avsnitt 6.7.4). Jurymän deltar dock, i likhet med nämndemän, vid avgörande av mål i domstol. De deltar i rätten i egenskap av representanter för allmänheten och utses liksom nämndemännen genom val av fullmäktige i kommun eller landsting. Enligt vår bedömning saknas anledning att ställa andra behörighets- krav för jurymän än för nämndemän. Kravet på svenskt medborgarskap 44Ds C 1983:4 s. 153 ff. 45Ds A 1984:6 s. 137 f. 1985/86:7 s. 17 f. 47Regleringen i säkerhetsskyddslagen redovisas i avsnitt 6.16.1. 358 Offentliga anställningar och uppdrag för jurymän i 12 kap. 5 § TF bör därför tas bort. Av 9 kap. 1 § andra stycket YGL framgår att de som utsetts till jurymän för tryckfrihetsmål också skall vara jurymän i yttrandefrihetsmål. Den föreslagna ändringen i TF medför således att medborgarskapskravet för jurymän i yttrandefrihetsmål automatiskt faller bort. Kravet på viss anknytning till tillgodoses genom att det för valbarhet till juryman krävs att vederbörande är bosatt inom länet. När det gäller frågan om det bör ställas krav på viss tids bosättning hänvisas till vad som anförts beträffande nämndemän. Kommitténs bedömning och förslag: Med hänsyn bl.a. till att notarietjänstgöringen har ett stort utbildningsvärde för alla jurister bör det inte ställas krav på svenskt medborgarskap för tingsnotarier vid tingsrätt och länsrättsnotarier vid länsrätt. Medborgarskapskravet för notarier i 44 § andra stycket förord- ningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion och 39 § andra stycket förordningen (1996:382) med länsrättsinstruktion tas bort. Tingsnotarier och länsrättsnotarier förordnas att handlägga vissa mål i tingsrätt respektive länsrätt. Delegering av dömande uppgifter till notarier sker med stöd av främst 19 och 20 §§ förordningen med tings- rättsinstruktion samt av 20 och 21 §§ förordningen med länsrätts- instruktion. En tingsnotarie får tjänstgöring bl.a. handlägga vissa mål som rör brott för vilket inte är stadgat svårare straff än böter och en länsrättsnotarie får handlägga bl.a. mål om återkallelse av körkort, körkortstillstånd eller traktorkort enligt körkortslagen (1998:488). En tingsnotarie som tjänstgjort kan även få förordnande att utföra domargöromål i vidare omfattning än som anges i uppräkningen av notariemål. Förordnandena får dock inte avse mål eller ärenden som är omfattande eller svåra eller som av någon annan orsak kräver särskild erfarenhet.48 Motsvarande reglering finns för länsrättsnotarie som har tjänstgjort och . 48 När tingsrätten är domför med tre lagfarna domare och det finns särskilda skäl får lagmannen förordna att tingsnotarie som har tjänstgjort samt bedöms ha tillräcklig erfarenhet och i övrigt vara lämplig att delta i rätten vid enstaka tillfällen. Förordnande för en tingsnotarie skall företrädesvis avse mål om penningfordran eller domstolsärenden (22 § förordningen med tingsrätts- instruktion). Offentliga anställningar och uppdrag 359 Föreskriften i 11 kap. 9 § tredje stycket RF om att endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva domartjänst torde omfatta no- tarier när de såsom icke ordinarie domare utövar dömande verksamhet, men inte i övrigt. Krav på svenskt medborgarskap för innehav eller utövande av anställning som tingsnotarie och länsrättsnotarie uppställs även i förordning.49 Av inledningsvis anförda skäl (avsnitt 11.8.3) bör dömande verk- samhet som huvudregel utövas av svenska medborgare. Frågan är om de skäl som motiverar svenskt medborgarskap vid dömande verksamhet uppväger de skäl som talar för att möjligheten till notariemeritering50 öppnas upp även för andra än svenska medborgare. I sammanhanget bör beaktas att notarierna inte får syssla med mer ingripande rättsutövning. Notarietjänstgöringen vid tingsrätt eller länsrätt är för många den första juristtjänsten efter avslutade juridikstudier. Redan det faktum att det ställs krav på svenskt medborgarskap för tjänstgöring som notarie kan inverka på yrkesvalet. Kravet kan medföra att utlänningar väljer att studera till ett annat yrke istället. Skäl som talar för att man tar bort kravet är att notariemeriteringen mer allmänt syftar till att praktiskt förankra den nästan helt igenom teoretiska juristutbildningen. Notarie- meriteringen är värdefull för all vidare verksamhet som jurist och inte enbart för antagningen till domarbanan. Tjänstgöringen anses därför vara en särskild merit även för sådana juristarbeten där det formellt inte uppställs något krav på notariemeritering. Vidare bör det noteras att det som behörighetsvillkor finns ett formellt krav på notariemeritering för bl.a. kronofogdeaspiranter.51 (RSV får i det enskilda fallet medge undantag från kravet på notarie- meritering om det finns särskilda skäl, se avsnitt 6.14.) Härigenom ställs också krav på svenskt medborgarskap för en sådan anställning. Av avsnitt 11.13 framgår att vi föreslår att medborgarskapskravet för kronofogdeaspiranter tas bort. För att en sådan ändring skall få genomslag i praktiken, måste även den som inte är svensk medborgare ha möjlighet till notariemeritering. Sammanfattningsvis anser vi att notarietjänstgöringen har ett stort utbildningsvärde för alla jurister. Det är därför angeläget att även den som inte är svensk medborgare bereds tillfälle till notarietjänstgöring. 4944 § andra stycket förordningen med tingsrättsinstruktion och 39 § andra stycket förordningen med länsrättsinstruktion. 50Notarie som på tillfredsställande sätt har fullgjort notarietjänstgöringen blir notariemeriterad, se avsnitt 6.9 - Särskilt om notariemeritering. 51Krav på notariemeritering ställs även för beredningsjurister, överrättsnotarier, hovrättsfiskaler, kammarrättsfiskaler och åklagaraspiranter. 360 Offentliga anställningar och uppdrag Det dömande inslaget i tjänstgöringen är en viktig del av utbildningen som sannolikt kommer att finnas kvar även efter det att pågående reformering av domstolsväsendet avslutats.52 Enligt vår uppfattning har de skäl som anförts till stöd för att medborgarskapskravet tas bort sådan tyngd, att undantag bör göras från huvudregeln att dömande verksamhet bör utövas av svenska medborgare. Med beaktande härav föreslår vi att kravet på svenskt medborgar- skap för notarier i 44 § andra stycket förordningen med tingsrätts- instruktion och 39 § andra stycket förordningen med länsrättsinstruk- tion tas bort. Av avsnitt 11.8.4 framgår att vi föreslår att medborgar- skapskravet för innehav och utövande av domartjänst i 11 kap. 9 § tredje stycket RF ändras på sådant sätt att föreskriften endast omfattar ordinarie domare. Förslaget innebär således att notarier som efter förordnande utövar dömande verksamhet inte längre kommer att omfattas av grundlagsregleringen. Vi noterar slutligen att beredningsjurister vid tingsrätt som anställs med stöd av förordningen (1997:139) om försöksverksamhet med förändrad beredningsorganisation vid tingsrätterna utövar viss dömande verksamhet efter särskilt förordnande (5 § nämnda förordning jfr 19 § förordningen med tingsrättsinstruktion). Eftersom de skall ha fullgjort notariemeritering kommer endast svenska medborgare ifråga för en sådan anställning. Våra förslag till ändring av 11 kap. 9 § tredje stycket RF och 44 § andra stycket förordningen med tingsrätts- instruktion innebär att det inte uppställs något formellt hinder mot att anställa en utlänning som beredningsjurist. Förslagen får dock reell betydelse först om en organisation med beredningsjurister införs efter försöksverksamhetens utgång.53 52Jfr SOU 1998:88 s. 16 och skr. 1999/2000:106 s. 10. 53Försöksverksamheten pågår t.o.m. . Offentliga anställningar och uppdrag 361 11.8.7Annan personal vid allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol Kommitténs bedömning och förslag: Eftersom samma behörighets- villkor bör gälla för samtliga led i domarutbildningen bör medborgar- skapskravet för hovrättsfiskalsaspiranter och kammarrättsfiskals- aspiranter behållas. Krav på svenskt medborgarskap för särskild föredragande i allmän förvaltningsdomstol (länsrätt och kammarrätt), revisionssekreterare, regeringsrättssekreterare, chef för administrativ enhet i hovrätt och kammarrätt samt kanslichef i och Regeringsrätten är inte sakligt motiverat med hänsyn till de arbetsuppgifter som följer av anställningarna. Medborgarskapskravet avseende nämnda anställningar i 38 § andra stycket förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion, 38 § andra stycket förordningen (1996:380) med kammarrättsinstruk- tion, 28 § första stycket lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar, 27 § första stycket (1996:377) med instruktion för och 26 § första stycket förordningen (1996:378) med instruktion för Regeringsrätten tas bort. Vid domstolarna finns ett antal anställningar utan dömande uppgifter, för vilka krav på svenskt medborgarskap ställs i lag eller förordning (se avsnitt 6.7.6. och 6.8). Medborgarskapskravet har inte motiverats särskilt. Enligt vår uppfattning bör en bedömning av om det är sakligt motiverat att behålla medborgarskapskravet göras främst utifrån de arbetsuppgifter som följer med anställningen. Det förhållandet att er- farenhet som t.ex. lagfaren domare har särskilt meritvärde och i praktiken ställs som krav för anställning utan dömande uppgifter, t.ex. revisionssekreterare, utgör inte tillräckliga skäl att behålla medborgar- skapskravet för anställningen i fråga. 362 Offentliga anställningar och uppdrag Hovrättsfiskalsaspirant, kammarrättsfiskalsaspirant och överrättsnotarie Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva anställ- ningar som hovrättsfiskalsaspirant och kammarrättsfiskalsaspirant.54 Tjänstgöringen ingår som ett led i den nuvarande domarutbildningen. En fiskalsaspirant som har förvärvat notariemeritering och därefter tjänstgjort i hovrätt eller kammarrätt kan anställas som hovrättsfiskal eller kammarrättsfiskal vid respektive domstol. Efter fiskalsgodkännandet är denne behörig att tjänstgöra vid tingsrätt eller länsrätt såsom icke ordinarie domare. Av avsnitt 11.8.4 framgår att vi anser att icke ordinarie domare (fiskaler och assessorer) alltjämt bör vara svenska medborgare. Aspiranttjänstgöringen vid hovrätterna och kammarrätterna ersätts med en ettårig tidsbegränsad anställning som överrättsnotarie. Även överrättsnotarierna skall vara svenska medbor- gare.55 En överrättsnotarie som fullgjort tjänstgöringen får godkännas som fiskal. Ur gruppen godkända fiskaler rekryteras därefter det antal hovrätts- eller kammarrättsfiskaler som respektive överrätt har behov av. Vid den sistnämnda rekryteringen skall särskilt övervägas domstolsväsendets långsiktiga behov av domarutbildad personal. Enligt förordningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna skall försöksverksamheten pågå t.o.m. . har fått i uppdrag att analysera och utvärdera erfarenheterna av försöksverksamheten samt att lämna förslag på eventuella förändringar av systemet som verket finner nödvändigt för att säkerställa en god rekrytering till domstolarna.56 Uppdraget skall redovisas till regeringen senast vid utgången av pågå- ende försöksverksamhet. Enligt vår uppfattning bör som regel samma behörighetsvillkor gälla för samtliga led i en utbildning, i det här fallet domarutbildningen. Den som antas som aspirant bör sålunda vara behörig att tjänstgöra som fiskal i tingsrätt eller länsrätt samt adjungera i hovrätt eller kammarrätt för att efter godkännande bli assessor. Det framstår inte heller som särskilt meningsfullt att ta bort medborgarskapskravet under aspirant- tiden () om kravet, såsom vi föreslår, kommer att finnas kvar 5438 § andra stycket förordningen med hovrättsinstruktion och 38 § andra stycket förordningen med kammarrättsinstruktion. 55Kravet på svenskt medborgarskap för överrättsnotarier framgår av 5 § förordningen om försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna jfr med i föregående not nämnda bestämmelser. 56Regeringsbeslut , Ju2000/2568. Offentliga anställningar och uppdrag 363 Med utgångspunkt från den nuvarande domarutbildningen anser vi att medborgarskapskravet för aspiranter bör behållas. Med hänsyn till pågående översyn av domarutbildningen är det dock oklart om den nuvarande ordningen med aspiranter i hovrätt och kammarrätt kommer att behållas. Om det införs ett system med överrättsnotarier istället för aspiranter finns det enligt vår uppfattning inte sakligt godtagbara skäl att ställa krav på svenskt medborgarskap för dessa. En sådan anställning kan nämligen inte betraktas som ett led i domarutbildningen, eftersom rekryteringen till domarbanan sker först efter fiskalsgodkännandet. Eftersom det pågår en utvärdering av försöksverksamheten med överrättsnotarietjänstgöring ser vi dock inte någon anledning att redan nu föreslå att medborgarskapskravet för överrättsnotarier tas bort. Särskild föredragande i länsrätt och kammarrätt Särskild föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare. Särskild föredragande förekommer främst i länsrätt, men kan förekomma även i kammarrätt. De har inga dömande uppgifter eller andra arbetsuppgifter som motiverar medborgarskapskravet. En- ligt vår uppfattning saknas godtagbara sakliga skäl att behålla medborgarskapskravet för anställning som föredragande. Föreskriften härom i 28 § första stycket lagen om allmänna förvaltningsdomstolar bör därför tas bort. Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva anställningar som revisionssekreterare i eller som regeringsrättssekreterare i . Sekreterarna skall vara lagfarna. Om kunskaper om ett särskilt rättsområde behövs får även den som inte är lagfaren anställas som regeringsrättssekreterare. Revisions- och regeringsrättssekreterarnas tjänstgöring ingår vanligtvis som ett led i domarkarriären. Den som inte har tjänstgjort som domare kommer endast i undantagsfall ifråga för en anställning som revisions- eller regeringsrättssekreterare. Såsom vi inledningsvis slagit fast utgör detta inte tillräckliga skäl att behålla medborgar- skapskravet för anställningen i fråga. Eftersom revisionssekreterarna och regeringsrättssekreterarna inte har några dömande uppgifter och det inte finns andra sakligt godtagbara skäl som motiverar att an- ställningarna förbehålls svenska medborgare anser vi att med- 364 Offentliga anställningar och uppdrag borgarskapskravet bör tas bort. Föreskrifterna härom i 27 § första stycket förordningen med instruktion för och 26 § första stycket förordningen med instruktion för Regeringsrätten bör därför utgå. Vissa högre administrativa anställningar Chef för administrativ enhet i hovrätt och kammarrätt samt kanslichef i och Regeringsrätten skall vara svenska medborgare. I de administrativa chefernas arbetsuppgifter ingår normalt sett inte dömande verksamhet. Det kan visserligen förekomma att en ad- ministrativ chef, som har domarkompetens, i enstaka fall förstärker den domstol han eller hon tillhör vid avgörande av mål. Detta motiverar dock inte att medborgarskapskravet för den administrativa anställningen upprätthålls. Enligt vår uppfattning saknas godtagbara sakliga skäl att behålla kravet på svenskt medborgarskap för ifrågavarande anställningar. Föreskrifterna om svenskt medborgarskap för nämnda befattnings- havare i 38 § andra stycket förordningen med hovrättsinstruktion, 38 § andra stycket förordningen med kammarrättsinstruktion, 27 § första stycket med instruktion för och 26 § första stycket förordningen med instruktion för Regeringsrätten bör därför tas bort. Kommitténs bedömning och förslag: Ledamöterna i domstolen bör vara svenska medborgare. Medborgarskapskravet regleras i 5 § . Föreskriften om svenskt medborgarskap i 7 § lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. tas bort. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem särskilda ledamöter. De utses av regeringen för viss tid.57 Ord- föranden, vice ordföranden och en av de särskilda ledamöterna skall vara jurister med erfarenhet som domare. De andra särskilda ledamö- terna skall vara ekonomiska experter (se avsnitt 6.10.1). Samtliga ledamöter (och ersättare) får anses inneha eller utöva domartjänst och 57 Ordföranden förordnas och övriga ledamöter . Offentliga anställningar och uppdrag 365 skall således vara svenska medborgare enligt 11 kap. 9 § tredje stycket RF. Medborgarskapskrav för ledamöterna föreskrivs även i lag.58 Av avsnitt 11.8.4 framgår att vi anser att kravet på svenskt med- borgarskap för lagfarna domare och särskilda ledamöter i allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol bör behållas. Enligt vår uppfattning bör samma behörighetskrav gälla för ledamöterna i . De bör således alltjämt vara svenska medborgare. I ovan nämnda avsnitt föreslår vi att föreskriften i 11 kap. 9 § tredje stycket RF om att endast svenska medborgare får inneha eller utöva domartjänst ersätts med en föreskrift som enbart ställer krav på svenskt medborgarskap för ordinarie domare. Vi föreslår vidare att krav på svenskt medborgarskap för andra domare regleras i en ny bestämmelse i 5 § . Eftersom det inte finns några ordinarie domare i Marknads- domstolen, innebär vårt förslag att medborgarskapskravet för ledamö- terna i fortsättningsvis kommer att följa av . För att undvika dubbelreglering bör medborgarskapskravet i 7 § lagen om marknadsdomstol m.m. tas bort. Kommitténs bedömning och förslag: Ledamöterna i stolen bör vara svenska medborgare. Medborgarskapskravet regleras i 5 § . Föreskriften om svenskt medborgarskap i 3 kap. 1 § andra stycket lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister tas bort. Arbetsdomstolen består av högst fyra ordförande, högst fyra vice ordförande samt 17 andra ledamöter. Ledamöter (och ersättare) förordnas av regeringen . Ordförande och vice ordförande skall vara lagfarna och ha erfarenhet som domare, tre ledamöter skall ha särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden och övriga ledamöter företräder arbetsgivar- eller arbetstagarintressen, s.k. intresserepresentanter (se avsnitt 6.10.2). Samtliga ledamöter (och ersättare) får anses inneha eller utöva domartjänst och skall således vara svenska medborgare enligt 11 kap. 9 § tredje stycket RF. Medborgarskapskrav för ledamöterna föreskrivs även i lag.59 Såsom tidigare redovisats (avsnitt 11.8.4.) anser vi att lagfarna domare och särskilda ledamöter i allmän domstol och allmän för- valtningsdomstol alltjämt bör vara svenska medborgare. 587 § lagen om marknadsdomstol m.m. 593 kap. 1 § andra stycket lagen om rättegången i arbetstvister. 366 Offentliga anställningar och uppdrag uppfattning bör samma behörighetskrav ställas för ledamöterna i . Medborgarskapskravet bör även omfatta intresse- representanterna. Enligt vår bedömning kan de inte jämställas med nämndemän och jurymän, vilka deltar i rätten i egenskap av repre- sentanter för allmänheten. Samtliga ledamöter i Arbetsdomstolen bör således alltjämt vara svenska medborgare. Vi föreslår i avsnitt 11.8.4 att föreskriften i 11 kap. 9 § tredje stycket RF om att endast svenska medborgare får inneha eller utöva domartjänst ersätts med en föreskrift som enbart avser krav på svenskt medborgarskap för ordinarie domare. Medborgarskapskrav för andra domare bör regleras i 5 § . Eftersom det inte finns några ordinarie domare i Arbetsdomstolen innebär vårt förslag att medborgarskapskra- vet för ledamöterna fortsättningsvis kommer att regleras i . För att undvika dubbelreglering bör kravet på svenskt medborgarskap i 3 kap. 1 § andra stycket lagen om rättegången i arbetstvister tas bort. 11.8.10Ledamöter och föredragande i Patentbesvärsrätten Kommitténs bedömning och förslag: Ledamöterna i rätten bör alltjämt vara svenska medborgare. Däremot är det inte sakligt motiverat att ställa krav på svenskt medborgarskap för föredragande i Patentbesvärsrätten. Medborgarskapskravet för patenträttsråd som är ordinarie domare regleras i 11 kap. 9 § tredje stycket RF och för övriga patenträttsråd i 5 § . Föreskriften om krav på svenskt medborgarskap för ledamot i i 7 § första stycket lagen (1977:729) om Patent- besvärsrätten tas bort. I Patentbesvärsrätten finns patenträttsråd som skall vara tekniskt kunniga eller lagfarna. Patenträttsråden utnämns av regeringen, varav cirka hälften med fullmakt.60 Regeringen förordnar ett av de lagfarna patenträttsråden att vara domstolens ordförande. Patenträttsråden inne- har domartjänst och skall således vara svenska medborgare enligt 11 kap. 9 § tredje stycket RF. Medborgarskapskravet uppställs också i lag. I 7 § första stycket lagen om Patentbesvärsrätten föreskrivs att ledamot i skall vara svensk medborgare. 60 Såväl lagfarna som tekniskt kunniga patenträttsråd utses med fullmakt. Enligt uppgift från pågår en översyn av patenträttsrådens förordnanden. Syftet är att samtliga patenträttsråd skall utses med fullmakt . Offentliga anställningar och uppdrag 367 stycket samma lagrum framgår att kravet på svenskt medborgarskap även gäller för föredragande hos Patentbesvärsrätten som inte är ledamot. Såsom tidigare redovisats (avsnitt 11.8.4.) anser vi att lagfarna domare och särskilda ledamöter i allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol fortfarande skall vara svenska medborgare. Enligt vår uppfattning bör samma behörighetskrav ställas för ledamöterna i . För de patenträttsråd som är ordinarie domare kommer medborgarskapskravet alltjämt att regleras i 11 kap. 9 § tredje stycket RF. Medborgarskapskravet för övriga patenträttsråd följer istället av en ny bestämmelse i 5 § . För att undvika dubbelregle- ring bör föreskriften om svenskt medborgarskap för ledamöterna i i 7 § första stycket lagen om Patentbesvärsrätten tas bort. finns det inga fast anställda föredraganden i Patent- besvärsrätten. Målen föredras av ledamöterna. Det förekommer dock att Patentbesvärsrätten tillfälligt anlitar föredragande med special- kunskaper inom det tekniska området. Föredragande i Patentbesvärs- rätten som inte adjungeras som ledamot61 har inte några dömande uppgifter. I avsnitt 11.8.7 föreslår vi att kravet på svenskt medborgarskap för särskild föredragande i allmän förvaltningsdomstol tas bort. Enligt vår uppfattning bör samma behörighetsvillkor gälla för föredragande i Patentbesvärsrätten som för föredragande i allmän förvaltningsdomstol. Det bör således inte ställas krav på svenskt medborgarskap för föredragande i Patentbesvärsrätten. Vårt förslag till ändring av 7 § första stycket lagen om Patentbesvärsrätten innebär att medborgarskapskravet för föredragande automatiskt faller bort. Slutligen bör det noteras att en särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. ta ställning till om Patentbesvärsrättens verksamhet helt eller delvis kan överföras till (se avsnitt 6.10.3). Utredningsuppdraget skall redovisas senast före utgången av . 61 Som adjungerad ledamot i får bl.a. den förordnas som har tjänstgjort under sammanlagt som tekniskt kunnig föredragande eller som lagfaren föredragande i Patentbesvärsrätten (18 a § förordningen [1988:346] med instruktion för Patentbesvärsrätten). 368 Offentliga anställningar och uppdrag 11.9.1Ledamöter i hyres- och arrendenämnder