sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Kan man utesluta att myndigheternas och individens intresse av sterilisering sammanföll, om än utifrån olika synvinklar? Vi kan inte heller utesluta att den vilja vi i akten kan knyta till kvinnan bestod i att hon övertagit läkarens och ku- SOU 2000:20 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 101 ratorns definitioner och lösningar på sina egna problem. Av ett brev bi- lagt ansökan framgår att steriliseringen inte genomfördes, då avstått från ingreppet. Var det en vägran att finna sig i ett påtvingat ingrepp, eller omvänt, ett utslag av att kvinnan faktiskt hade inflytande över processen och i sista stund hade ändrat sig? I akterna finns en rad ord vilka antyder att de speglar den sökandes inställning. Vad betyder då ord som önska, vilja, begära, söka? Uttryck- er de en genuin vilja eller ett godtagande? Förmodligen finns inget enty- digt svar på det. Vissa gånger är det sannolikt att utredaren lägger orden i sökandens mun, kanske uttalas de i en pressad situation på läkar- och kuratorsexpeditionen. Andra gånger kan det vara nog så troligt att det ligger en verklig önskan bakom. Att tvärsäkert uttala sig är omöjligt, möjligen kan vi med utgångspunkt i några av sökandens förhållanden komma en bit på väg. I följande akt 36 ansvarade kuratorn vid X-stads Rådgiv- ningsbyrå för sexualfrågor för den sociala utredning. Det är här, liksom i många andra samtida akter, påfallande vilken betydelse sökandens mate- riella förutsättningar gavs för ärendets hantering. Om vi i tidigare akter kan se en slags kartläggning av marginaliserade människor, kan vi i 50- talets aktmaterial också se en kartläggning av det framväxande folk- hemmets marginaliserade miljöer och kvardröjande bostadsmisär. I den- na akt över en gift 25-årig kvinna, mor till fyra barn och gravid med ett femte, står bostaden i utredningens fokus: Familjen bor i utdömd lägenhet, som saknar såväl vatten och av- lopp som andra bekvämligheter. Vattnet måste bäras i spannar från en angränsande tomt. Ena rummet saknar eldstad och familjen so- ver i ett rum, som är fyllt med sängar. Vid hembesök visade det sig vara ytterligt torftigt, fattigt och smutsigt. Det regnar in genom ta- ket. Tvättstugan saknar elljus. Minsta barnet tydl. Kuratorn har uppgifter, bl.a. från en hemsyster, om att kvinnan sköter hemmet slarvigt. Det är dock ett slarv, menar kuratorn, som inte enkel- riktat kan lokaliseras till kvinnans karaktär utan också måste sökas i den urusla bostaden. När makarna väntade det fjärde barnet ti- digare söktes abort och sterilisering men rådgivningsbyråns läkare till- styrkte ej ansökan. söktes inte abort utan endast sterilisering och i utredningen heter att båda makarna önskar livligt att sterilisering måtte beviljas. Det motiv som uttrycks i akten, sett ur kvinnans syn- vinkel, är att hon inte anser sig orka med fler barn. Kuratorn ser uppen- barligen frågan ur ett bredare perspektiv och menar att ännu fler barn 22.1954, akt ss 727. 102 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet utöver de 5 hon får, vore olämpligt ur alla synpunkter. Med det kan nog förstås att kuratorn dels identifierade problem utifrån den sökandes hori- sont, dels problematiserade den växande barnaskaran ur ett vidare, sam- hälleligt perspektiv. Också i läkarundersökningen uppmärksammades familjens bostadsförhållanden och allmänt svåra villkor. Till det fördes också ett annat centralt tema akter, med fokus på själva krop- pen. Kvinnan lever, heter det i ständig rädsla att åter bli gravid. // Är alltid rädd och ängslig för samlag, oroar sig om det dröjer någon dag över tiden med re- gleringen. Vad kan vi se i termer av tvång, påverkan och frivillighet i en akt som denna? Vad beträffar det senare finns en dokumenterad livlig önskan från makarna. Hur pass genuin önskan i själva verket var och i vilken grad den härrörde från kvinnan kan vi förstås inte uttala oss om. Vad vi kan säga är att det i akten uttrycks en vilja till ingreppet som knyts till den steriliserade kvinnan och hennes make. Kvinnan anser sig vidare inte orka med fler barn. Det är en formulering vi finner i flertal akter över s.k. utsläpade mödrar. Att säga sig inte vilja ha eller orka med fler barn, är dock inte detsamma som att uttrycka en vilja att steriliseras. Men man kan inte heller bortse från att ett sådant uttalande kan vara ett argument för att erhålla sterilisering. Mot bakgrund av de dokumenterade omstän- digheterna i detta fall, kan vi inte utesluta att kvinnan önskade en sådan. Vad talar i motsatt riktning? Uppenbart finns ett visst intresse för sterili- sering ur ett myndighetsperspektiv. Familjens ekonomi var förmodligen sådan att understöd bedömdes kunna bli aktuellt, även om det inte direkt kan utläsas ur akten. Man tycks också ha bedömt situationen sådan att kvinnan inte klarade av vårdnaden av fler än fem barn. Hon hade dessut- om enligt undersökaren visat sig slarvig, om än inte underkänd som mo- der. Hur ska vi i sammanhanget värdera kvinnans tidigare ansökan om abort och sterilisering? Det förhållande att hon återkommer med en an- sökan efter att tidigare fått avslag, talar för att kvinnan verkligen önska- de sterilisering. Det betyder dock inte att vi kan utesluta påtryckningar eller villkor från t.ex. de sociala myndigheterna. Akten ger inte något entydigt svar. I denna, liksom i föregående akt, har vi sett en koppling mellan den sökandes bostadsförhållanden och sterilisering. Akten pekar också mot ett annat tema som allt tydligare växer fram ; proble- matiseringen av den äktenskapliga samlevnaden och sexualiteten. Vi ser här närmast en spegelvänd bild av den problematiska kvinnliga sexuali- tet som möter i många andra akter, inte minst . I dessa handlar det vanligtvis om normbrytande sexualitet utanför äkten- Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet skapet, en påstådd vidlyftig och okontrollerad sexualitet där själva om- fattningen i sig – för mycket, för ofta, för många – var själva problemet. Inom äktenskapets hägn var problemet det motsatta. Under trycket av kvinnors rädsla för graviditeter, täta barnsbörder och svåra bostadsförhållanden samt levnadsomständigheterna över huvudtaget tycktes det äktenskapliga samlivet förtvina. I detta ser vi ett exempel på att steriliseringslagen användes på flera sätt, i olika sammanhang och med skilda avsikter. Vi ser också exempel på tillämpningens normativa karaktär; att tygla företeelser och beteenden utanför det uppstakade området, som hotade dess gränser, och tvärtom, att stödja och underlätta det som befann sig inom sanktionerat område. Problematiseringen avser alltid kvinnans sexualitet; hotfull utanför äk- tenskapet, inte tillräckligt stark innanför. I många akter beskrivs hur kvinnans ångest och rädsla för graviditet gått dit hän att mannen nekas samlag varvid hon sätter familjens existens på spel. Sterilisering blir i dessa fall ett instrument att rädda äktenskapet: vill ej veta av mannen, har motvilja mot samlag. Enl maken är hon rädd att få barn. Om hon får medgivande till sterilisering och därigenom slippa oron för fler barn vill hon fortsätta äktenskapet 23. I många av dessa akter finner vi formuleringar som tyder på att initiati- vet till ansökan kommer från kvinnan själv, eller från makarna tillsam- mans. Vi kan dock i citatet ovan se en antydan till att kvinnan är satt un- der press, det tycks handla om sterilisering eller skilsmässa. Men var- ifrån utövas denna påtryckning? Från stat, myndigheter eller inom fa- miljen? Följande akt avser en steriliseringsansökan ställd av en 36-årig, gift tvåbarnsmor, citatet är hämtat ur läkarintyget. I vanliga fall går det dock rätt bra för henne att klara vardagens besvärligheter men så snart det blir fråga om den sexuella samlev- naden mellan makarna, blir det slitningar dem emellan på grund av hennes rädsla för att bli gravid. (...) Som nämnts har ju också skils- mässa diskuterats och enligt sökanden är orsaken härtill enbart denna fruktan: i övrigt är äktenskapet utan större slitningar. Om hon således vore steriliserad, skulle samlevnaden mellan makarna bli mer harmoniskt och risken för ev. skilsmässa elimineras. Här är det uppenbart att läkaren i ster iliseringen såg ett redskap att på mannens villkor förbättra parets sexuella samliv och rädda äktenskapet. Av akten framgår inget annat än att initiativet till ansökan kom från 23 1947, akt sa 2514. 104 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet kvinnan eller från makarna gemensamt. Viljan till sterilisering tycks allt- så härröra från makarna och inte samhället. Vi kan inte i akten se att kvinnan påverkades eller pressades till ingreppet av läkare eller kurator. Det betyder inte att påtryckningar inte ägde rum, utan att vi också måste söka dem utanför relationen individ – samhälle och då särskilt beakta den hierarkiska relationen mellan könen i familjen. Ansökningstexterna antyder ibland, som i följande exempel 24 , att mannen var på- drivande i fråga om hustruns sterilisering: Maken är angelägen att framhålla sina egna svårigheter i äkten- skapet och sin egen förträfflighet i många avseenden men t ycks ha ganska litet förståelse för hustrun och hennes svårigheter. Han an- ser, att hustrun inte orkar med ett barn till och tror att lösningen på de svåra problemen i äktenskapet ligger i att hustrun blir sterilise- rad. När sedan kvinnans röst träder fram finner vi att hon i hög grad definie- rar sina problem genom mannen. Hon säger sig vara trött, alltid spänd och nervös, har fullt upp med arbete i hemmet som hon sköter på egen hand. Hon uppger att hon inte orkar med fler barn utan önskar att bli steriliserad, hon tror sig då också bli i stånd att bättre tillfreds- ställa mannens sexuella behov. Varifrån utövades press och tvång i ett sådant fall? Kvinnans sökte själv sterilisering och tycks hos kuratorn argumenterat för ingreppet. Men på vems villkor? I vad mån var hon pressad, kanske tvingad av ma- ken? I denna mening är det knappast stat och myndigheter som baxade fram kvinnan till operationsbordet. Svaret återfinns i stället i maktför- hållanden inom familjen. Ett sådant svar är emellertid inte tillräckligt. Lagstiftningen legitimerade maktförhållandena i den meningen att de in- dikationer som förelåg inte medgav sterilisering av mannen. Och även om vi ser att kuratorn delvis klandrade maken för att ej förstå sin hustrus situation, definierades den äktenskapliga problematiken i allt väsentligt utifrån mannens behov. Vissa akter redovisar att kvinnor utsattes för ett mycket påtagligt tvång i hemmiljön. I en ansökan upprättad 1963 24 ser en drygt 30-årig fembarnsmor sterilisering som en sista utväg då hon regelbundet våldtas av sin make. Med nutida ögon är det svårt att förstå att myndig- heterna, som ju uppenbart kände t ill förhållandena, inte ingrep mot man- nen. Ett sådant tyst, indirekt medgivande till att grovt tvång och våld ut- övades inom familjens hägn bidrog med all sannolikhet till att sterilise- 241951, akt sa 2153. 251963, akt ss 1743. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet ringen uppfattades som och kunde beskrivas som önskvärd av kvin- nan. Tematiken kring äktenskapliga problem och kvinnor med många och ofta täta barnsbörder bakom sig intar en framträdande plats i aktmateri- alet och fram . Akterna talar om ut- släpade mödrar, en benämning möjlig att anpassa till en rad olika om- ständigheter och situationer. Detsamma gäller bruket av tänjbara dia- gnoser som försvagad eller förutsedd svaghet. Förekomsten av dessa termer indikerar i sig varken tvång eller frivillighet. Begreppen användes såväl där akten röjer ett myndighetsintresse av ingreppet som där ansö- kan tycks härröra från sökandens eget initiativ. Benägenheten att låta den utsläpade själv komma till tals i akten varierar också stort. Det är ett obestridligt faktum att de utredande funktionärerna ägde tolkningsfö- reträde och formuleringsmonopol i fråga om ansökningsaktens text. Be- dömdes kvinnan skötsam tenderar texten att i högre grad ta fasta på den sökandes egna motiv, verklighetsbeskrivningar och problemdefinitioner. Andra gånger är det uppenbart att utredarna tagit över ordet och identifi- erar andra problem än den sökande. I många texter finner vi att perspek- tivet pendlar och utsagor som kan härledas till den sökande vävs sam- man med utredarens bedömningar. Detta kan exemplifieras med några utdrag ur en akt 26 över en s.k. utsläpad mor, en 41-årig kvinna med sex barn. Efter att besökt hemmet, skaffat upplysningar via social- byrån och, inte minst, genom mötet på expeditionen, gav kuratorn ett koncentrerat personomdöme; rejäl men sliten. Sedan följer en mening skriven så att den verkar sammanfatta kvinnans egen syn på situationen: Tycker det tungt och arbetsamt med de många barnen och anser att det sannerligen kan vara nog . Nästa mening inleds med att kuratorn ut- talar sig om maken men slutsatsen knyts till den sökande kvinnan. Då det är mannen som väl är den psykiskt svaga i familjen men han vägrar vidtaga åtgärder för barnbegränsning, är pat. tacksam för att själv få gå igenom steriliserande operation. Vems är argumenteringen? Kvinnans, kuratorns eller bådas? Att exakt fördela proportionerna låter sig knappast göras. Och hur ska det förstås att kvinnan var tacksam för sterilisering? Är det uttryck för en genuin vilja att genomgå ingreppet? Måhända kan övriga omständigheter i akten leda en bit på väg. Familjens bostad beskrivs trång och kall om 2 små rum och kök, saknar vatten, slask och elektr. Mannen uppges brista i ansvar för familjen och missbrukar alkohol. När kuratorn sam- manfattar intrycken av familjens och kvinnans situation, är det inte utan medkänsla för hennes belägenhet. 26 1948, akt ss 1034. 106 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet Vid enbart anblicken av henne förstår man att denna betryckta människa nått gränsen för sin prestationsförmåga. Det enda tecken på frivillighet, förutom att ansökan är undertecknad av kvinnan, är att hon säger sig tacksam för sterilisering. Vilka signaler på tvång eller villkor kan då utläsas? Uppenbart var maken känd av de sociala myndigheterna och familjen belastade förmodligen den kommu- nala socialbudgeten. Att hindra kvinnan föda ett sjunde barn kunde där- för vara en metod att minska denna utgift. Ett sådant motiv kan inte ute- slutas, även om det inte direkt kan spåras i akten. Kan vi å andra sidan utesluta att kvinnan verkligen såg sterilisering som en hjälp för sina pro- blem? Hon var och, om vi litar till aktens uppgifter, hårt pressad av sina levnadsomständigheter. får vi begränsade upplysningar om hur hon själv såg på sin situation, om steriliseringen var hennes egen lösning eller den av myndigheterna anvisade. Ett annat fall27 rör en 36-årig kvinna, som vårdades på lasarettsavdelning för abortutredning. Hon var gift och hade tre barn. I denna akt framträder kvinnans egna överväganden tydligare än i det förra fallet, däremot är det svårt att utläsa i vilken grad påverkan ägde rum från läkare och kurator. Kvinnan uppges osäker på, hur hon ville ha det. I utredningstexten refereras kvinnans själv upplevda pro- blematik, var rädd att göra något orätt, om hon aborterades, men var rädd att förlossningen skulle bli besvärlig. En mening är skri- ven med direkt hänvisning till kvinnans egna formulering, hur hon än gör kommer hon att ångra sig. I läkarintyget sägs att kvinnan är tvek- sam till abort, vill eg. ej vara med härom, gr ubblat mycket häröver. I texten uppges att kvinnan slutligen bestämde sig att föda barnet och begära tillstånd att steriliseras efter förlossningen. Båda makarna är ense om, att det är bäst, om pat. blir steriliserad, eftersom hon omöjligt orkar med fler barn. Texten är skriven på så vis att besluten verkar fattade av kvinnan själv, delvis med stöd, eller möjligtvis påverkan, från maken. Att döma av ak- ten var utredarna passiva och lämnade avgörandet till kvinnan, men var fallet verkligen så? Läkaren noterade att abort anses ej böra förekom- ma, men att sterilisering bör utföras efter förlossningen vilket patien- ten också vill. Här kan å ena sidan anas att kvinnan trots allt styrts att fatta beslut i linje med vad läkaren ansåg var det rätta. Å andra sidan, 27 1948, akt ss 1814. SOU 2000:20 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet 107 kan det uteslutas att kvinnan vägletts, ja påverkats, och valt själv efter egen övertygelse? I akter över utsläpade mödrar möter inte sällan beskrivningar av kvinnor under mycket knappa omständigheter, med täta barnbörder och svåra och otidsenliga bostadsförhållanden, ibland med en alkoholiserad make. När de själva formulerar motiven till ansökan är det i termer av orkar inte mer och att steriliseringen är en sista utväg. I den mening- en var givetvis den enskildes vilja relativ. När omständigheterna upplevs sådana att kvinnan i steriliseringen ser sitt enda möjliga alternativ är det inte enbart steriliseringslagstiftningen som förtjänar eftervärldens upp- rördhet, utan också de sociala villkor dessa kvinnor levde under. Debatten om den svenska steriliseringslagstiftningens tillämpning 1935– 75 har i allt väsentligt fokuserat det tvång myndigheter utövade mot en- skilda individer. Det otvetydiga faktum att tusentals människor, företrä- desvis kvinnor med små eller inga möjligheter att hävda sin egen vilja på olika sätt tvingades till sterilisering kan inte, går inte och får inte neglige- ras. Alla steriliseringar ägde emellertid inte rum under tvång eller otill- börlig myndighetspåverkan. I vår ovan redovisade skattning anser vi oss finna tecken på tvång, villkor och otillbörlig påverkan i ungefär hälften av de granskade akterna. I den andra hälften anser vi oss inte kunna fin- na inslag av tvång utan tvärtom, tecken på att den sökande själv önskat sterilisering. Med 1950-talets mitt som brytpunkt kan man grovt dela in lagens fyra decennier i två ; den första tjugoårsperioden där lagens tillämpning påtagligt är präglad av tvång, villkor och myndighetsöver- grepp och därefter den andra perioden –75 där detta blir allt säll- syntare och där akterna pekar på att ansökan kommit till på frivillig väg. Vi har ovan poängterat att tvånget inte upphör . Men utgör de av tvång präglade akterna en minoritet, me- dan det stora flertalet ansökningar tycks baserade på den sökandes egen vilja och strävan att få genomgå sterilisering. Hur träder då frivillighe- ten, dvs. den sökandes egen fria vilja till sterilisering, fram i aktmateria- let? Och vidare, vilka omständigheter och förhållanden kan vi i enskilda fall knyta till att kvinnor, nästan uteslutande, självmant strävade efter sterilisering? Låt oss börja med den första frågan, hur framträder frivilligheten i akten? Självklart är förstås att den sökande i formell mening står bakom ansökan. Därtill ska framgå att den sökande själv tagit initiativ till denna och uttrycker vilja att bli steriliserad. Akten ska ej ge signaler om att 108 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet tvång, påtryckningar eller annan otillbörlig påverkan ägt rum. Inte heller ska omständigheter redovisas som ger skäl att anta att sådant förekom- mit. I sammanhanget finns givetvis anledning att påminna om källans begränsade räckvidd. Att spår av tvång saknas i akten utesluter inte att tvång eller påtryckningar förekommit, utan bara att det inte framgår av akten. Vi har ovan talat om utredarens makt över ansökningstexten. Den gäller givetvis även i ansökningar tillkomna på frivillig bas. En indikator på frivillighet är dock att den problematik utredarna tar ställning till i allt väsentligt härrör från den sökande själv, inte från utredarna eller andra myndighetsutövare. Motivet till och intresset för ingreppet kan alltså lo- kaliseras till den sökande. Låt oss försöka illustrera dessa villkor med hjälp av en akt 28 i vilken vi också kan identifiera några all- männa tendenser i ster iliseringspraktik. Ansökan är ställd av en gift kvinna, gravid med sitt fjärde barn. Kuratorn skriver i utredningen: Efter sista barnets födelse hade makarna inte tänkt sig skaffa flera barn. gick därför till läkare och fick pr eventivtabletter utskriv- na. Hon började dock med dessa tabletter mitt i en period mellan två regleringar och väntar nu åter barn. hade till att börja med tänkt söka abort, men avstod från detta för att i stället söka sterili- sering efter barnets födelse. Makarna är överens om detta och vill absolut inte ha flera barn. De har släktingar, som har många barn, och vill inte ha det likadant, tycker f.ö. att det är nog med två kul- lar – mellanrum mellan 2:a och 3:e barnet. Kuratorn konstaterar att det inte finns några som helst anmärkningar mot familjen som kunde betraktas som socialt stabil. Ansökan bygger på utsagor om kvinnans och henne makes absoluta strävan att inte få fler barn. Det är en vilja vi inte kan lokalisera någon annanstans än just till kvinnan och hennes make. De har misslyckats med p-piller och uttrycker en klar önskan om sterilisering och, tycks det, argumenterar för rätten att själva bestämma i frågan: Båda makarna är fasta och bestämda i sina åsikter och tycker att kvinnan själv skall få avgöra hur många barn hon vill ha. tror inte att hon ångrar en sterilisering och makarna är överens om att fyra barn är tillräckligt. I detta exempel är det sökanden som driver på och argumenterar för ste- rilisering, medan kuratorn inte tar ställning utan endast refererar sökan- 28 1965, akt ss 1724. Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet dens åsikt och viljeyttringar. Av läkarintyget framgår att läkarens håll- ning var avvaktande, närmast bromsande. Några egentliga indikationer för sterilisering i lagens mening kunde läkaren inte belägga. Ansökan tillstyrktes med tvekan med hänvisning till de sökandes starka vilja till ingreppet. Inte något i akten pekar på att ansökan kommit till annat än på den sökandes eget initiativ. Det är också hennes och makens motiv för och intresse av sterilisering ansökans text tar utgångspunkt i, inte i intressen och motiv formulerade av sociala eller medicinska myndighetsutövare. Vi kan vid en jämförelse med ster iliseringspraktik lite tillspetsat tala om ombytta roller. I detta fall argumenterar de sökan- de för sin rätt till ingreppet medan lagstiftning och utredare ställer sig tveksamma. I vårt exempel formulerades kvinnans steriliseringsönskan mot bak- grund av ett misslyckande med p-piller. I ansökningar finns en tydlig tendens att sterilisering i allt högre grad kom att uppfattas och nyttjas som prevention i fall då inte andra medel fungera- de. Paradoxalt nog tycks tillgängligheten och utbudet av 1960-talets ef- fektivare preventivmedel i form av p-piller och spiral bidragit till att fler kvinnor sökte sterilisering i preventivt syfte. I ansökningar hänvisas till blödningar, proppar, depressioner och andra besvär i samband med 60- talets nya p-medel. Kunde kvinnan av olika skäl inte nyttja något av des- sa, och ej önskade fler barn, framstod sterilisering som ett alternativ. aktmaterial kan vi märka en tendens till att steri- lisering sågs som en alternativ preventivlösning. Då handlade det inte om, vilket var fallet , att kvi nnor blev sjuka och mådde dåligt av medlen, utan att de fungerade dåligt. Pessar och kondom upplevdes inte som säkra s kydd och i ansökningar talades om kvinnors rädslor för oönskade graviditeter. I en ansökan 195629 säger sig en kvin- na vara besviken på preventivmedlen. Hon hade blivit gravid trots pessar och kondom och sökte därför sterilisering. I en annan akt30 noteras att, har en stark önskan om sterilisering. f.n. pessar, men vågar inte lita på det och är alltid rädd att bli gravid på nytt. I flera fall togs initiativ till steriliseringsansökan i samband att kvinnan blev gravid trots man använt kondom eller pessar. 291956, akt ss 1247. 301956, akt ss 987. 110 Bilaga 2 (Rapport) Tvång – frivillighet I det sexuella samlivet har sök. tidigare använt pessar men på sena- re tid har maken istället haft kondom. Trots preventiva åtgärder är nu sök. gravid och önskar absolut ej några fler barn efter förestå- ende förlossning.