sou · GOB3106d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Annan utlänning än unionsmedborgare och medborgare i eller har rösträtt vid kommunala val om hon eller han har varit folkbokförd i i följd före valdagen. För folkbokföring krävs som regel uppehållstillstånd. Som framgår av redovisningen ovan är förutsättningen för folkbokföring att vistelsen kan antas uppgå till . I praktiken innebär huvudregeln om folkbokföring att sådan skall ske senast när den faktiska vistelsen uppgått till (förutsatt att utlänningen erhållit beslut om uppehållstillstånd), vilket i sin tur innebär att rösträtt erhålls efter, maximalt, vistelse i . Inledningsvis bör framhållas att inte är något organ för självstyrelse, som skall verka i stället för riksdag eller kommunfull- mäktige eller i konkurrens med dessa organ. är en statlig myndighet under regeringen som har i uppgift att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. verksamhet regleras i huvudsak i sametingslagen (1992:1433). 162 Rösträtt och valbarhet vid kommunala val m.m. Till uppgifter hör bl.a. att besluta om fördelningen av statens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande. skall även utse styrelse för sameskolan, leda det samiska språkarbetet, medverka i samhällsplane- ringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten samt informera om samiska förhållanden (2 kap. 1 §). består av 31 ledamöter. De utses genom val bland den samiska befolkningen. I 1 kap. 2 § sametingslagen ges en definition av vem som är same enligt lagens mening. Enligt lagen skall ledamot vara svensk medborgare (2 kap. 2 § första stycket). Efter förslag av Same- tinget förordnar regeringen ordförande i . Ordföranden skall utses bland tingets ledamöter (2 kap. 2 § andra stycket). skall tillsätta en valnämnd som skall svara för valet till . För valet utgör landet en valkrets. Följande bestämmelse gäller för rösträtt till . 3 kap. 3 § sametingslagen Rösträtt till har den som är upptagen i sameröstlängd. I sameröstlängd tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som är svensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller . Under de förutsättningar som i andra stycket anges för svenska medborgare skall i röstlängden tas upp även de utlänningar som enligt aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister har varit folkbokförda i landet i följd före valdagen och som anmäler sig till valnämnden. Särbehandlingen av utländska samer i förhållande till samer som är svenska medborgare består dels av att utlänningar inte är valbara till , dels av att det uppställs en treårsregel för rösträtt. Beträffande kravet på svenskt medborgarskap för valbarhet som ledamot i anges följande i specialmotiveringen till sametingslagen (prop. 1992/93:32 s. 62). blir som statlig förvaltningsmyndighet en unik företeelse, främst därigenom att myndighetens beslutande organ, själva tinget, i sin helhet utses av enskilda och inte av regeringen. Valet av ledamöter blir en myndighetsutövning genom enskilda. Med hänsyn till att blir en statlig myndighet som lyder under regeringen måste ett krav på att ledamöterna är svenska medborgare finnas. Rösträtt och valbarhet vid kommunala val m.m. 163 Vid utformningen av bestämmelsen som föreskriver att samer som är utländska medborgare har rösträtt till först folkbokföring, har jämförelse gjorts med vad som gällde för utlänningars rösträtt vid kommunala val (prop. 1992/93:32 s. 66). 5.5.1Folkomröstning i hela riket Genom en grundlagsändring infördes möjlighet till rådgivande folkomröstning i vårt land. Efter rådgivande folkomröstning fattar sitt beslut i frågan obunden av omröstningsresultatet. Möjlighet till beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor infördes . En sådan fråga kan gälla vilande grundlagsförslag (8 kap. 15 § RF), godkännande av internationell överenskommelse (10 kap. 2 § RF) eller överlåtelse av beslutanderätt till mellanfolklig organisa- tion (10 kap. 5 § RF). Enligt 8 kap. 4 § första stycket RF skall föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket och om förfarandet vid folkomröstning i grundlagsfråga meddelas genom lag. Gemensamma föreskrifter om förfarandet vid båda slagen av folkomröstning har meddelats genom folkomröstningslagen (1979:369). Dessa föreskrifter hänvisar i stor utsträckning till vallagens föreskrifter om förfarandet vid riksdagsval. I 5 § folkomröstningslagen föreskrivs att rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid val till . Utöver folkomröstningslagen krävs för varje rådgivande folkomröst- ning en särskild lag, som föreskriver att folkomröstning skall anordnas samt anger den fråga som skall ställas till folket för folkomröstningen. Någon sådan särskild lag behövs däremot inte vid folkomröstning i en grundlagsfråga. Folkomröstningslagen har tillämpats vid två folkomröstningar; beträffade kärnkraftsfrågan och frågan om svenskt medlemskap i . Det finns inget konstitutionellt eller formellt hinder mot att utsträcker rösträtten vid en viss rådgivande folkomröst- ning till den som inte är svensk medborgare men som har rösträtt i kommunala val. Så skedde i 3 § lagen (1980:7) om folkomröstning i kärnkraftsfrågan (KU 1979/80:1y). Utländska medborgare som varit folkbokförda i , 1977 och 1978 var berättigade att delta i valet. 164 Rösträtt och valbarhet vid kommunala val m.m. Fullmäktige får som ett led i beredningen av ett ärende som fullmäktige skall handlägga inhämta synpunkter från medlemmar i kommunen eller . Detta kan ske genom folkomröstning, opinionsundersök- ning eller liknande förfarande. får dock inte anordna folkomröstning (5 kap. 34 § KomL). I 5 kap. 23 § KomL ges möjlighet för allmänheten att direkt i fullmäktige väcka ärende om att hålla folkomröstning, s.k. folkinitiativ. En förutsättning är att av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlem- marna enar sig om en sådan ansökan. En folkomröstning kan ske i hela eller i en del av en kommun eller av ett landsting. Den kan också omfatta enbart ett urval av medlemmarna (prop. 1993/94:188 s. 53). Närmare föreskrifter om förfarandet vid folkomröstning finns i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. För rösträtt vid folk- omröstning gäller följande bestämmelse. 5 § lagen om kommunala folkomröstningar Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen och som fyller senast för folkomröstningen. Andra än svenska medborgare har rösträtt bara om de varit folkbokförda i de tre åren närmast före det år då folkomröstningen hålls. Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Särbehandlingen såvitt gäller rätten att delta vid kommunala folkomröstningar består i att det för utlänningars rösträtt uppställs ett krav folkbokföring. Villkoren för rösträtt överensstämmer med vad som gällde för rösträtt vid val till kommun- och rösträttsreform. Frågan om utlänningars rösträtt har inte närmare berörts i förarbetena till lagen om kommunala folkomröstningar.21 Någon ändring av lagen synes inte heller ha övervägts när reglerna i KomL ändrades till följd av det EG-direktiv som föreskriver rätt för unionsmedborgare bosatta i en annan medlemsstat att där rösta i kommunala val. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att föreslå åtgärder som skall dels öka medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i 21 Jfr prop. 1993/94:188, bet. 1993/94:KU40, rskr. 1993/94:379. Rösträtt och valbarhet vid kommunala val m.m. 165 den kommunala demokratin, dels stärka den kommunalrepresentativa demokratins funktionssätt och former (dir. 1999:98). Enligt direktiven skall kommittén bl.a. utvärdera erfarenheterna av s.k. folkinitiativ till kommunala folkomröstningar enligt KomL. Kommittén skall också se över rösträttsbestämmelsen i 5 § lagen om kommunala folkomröst- ningar. Detta i syfte att anpassa den till vad som gäller enligt 4 kap. 2 och 3 §§ KomL. Regeringen anför i direktiven att bestämmelserna skiljer sig åt genom att EU-medborgare har rätt att rösta i kommunala val på samma villkor som svenska medborgare men inte att delta i kommunala folkomröstningar. Kommittén, som får lämna delbetänkan- den, skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . 166 Rösträtt och valbarhet vid kommunala val m.m. Offentliga anställningar och uppdrag 167 6Offentliga anställningar och uppdrag Vår kartläggning omfattar i första hand offentliga anställningar och uppdrag för vilka det i lagar och andra författningar uppställs krav på svenskt medborgarskap. Enligt våra direktiv skall emellertid kartlägg- ningen omfatta såväl krav på svenskt medborgarskap som andra krav relaterade till medborgarskap. Detta innebär att även offentliga anställningar och uppdrag för vilka det uppställs andra särskilda behörighetskrav för utlänningar eller vissa grupper av utlänningar i förhållande till vad som gäller för svenska medborgare bör ingå i kartläggningen. Med offentliga anställningar och uppdrag avses såväl anställningar och uppdrag inom staten som inom kommuner och landsting. Såvitt framkommit förekommer krav på svenskt medborgarskap som behörighetsvillkor i lagar och andra författningar - med undantag för säkerhetsklassade anställningar i kommuner och landsting - endast beträffande statliga anställningar och uppdrag. I en del statliga myndigheter och organ ingår ledamöter som utses av kommunfullmäktige eller . Till vissa av dessa förtroendeuppdrag är endast svenska medborgare valbara. Detta gäller bl.a. förtroendeuppdrag som nämndeman vid allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. För andra sådana förtroendeuppdrag uppställs krav på rösträtt vid kommunala val (se kapitel 5). Krav på rösträtt vid val av kommunfullmäktige eller för visst förtroendeuppdrag innebär att utlänningar som inte är medborgare i ett land inom EU, eller skall ha varit folkbokförda i i följd för att vara valbara1 till förtroendeuppdraget. Rösträtt vid kommunala val är också en förutsättning för att utlänningar skall vara valbara till förtroendeuppdrag inom kommuner och landsting. I lagstiftningen finns sådana krav bl.a. beträffande 1 Jfr avsnitt 5.3.1 om val till kommun- och . 168 Offentliga anställningar och uppdrag överförmyndare och ledamöter i överförmyndarnämnd. I något fall uppställs som behörighetsvillkor krav på att utlänningar skall ha varit folkbokförda . Vår ambition har varit att göra en så fullständig kartläggning som möjligt. Det kan emellertid inte uteslutas att det finns ytterligare medborgarskapskrav i lagstiftningen som berör offentliga anställningar eller uppdrag. För vissa anställningar och uppdrag framgår kravet på svenskt medborgarskap enbart av regeringsformens (RF) allmänt utformade föreskrifter. Vidare förekommer det att krav på svenskt medborgarskap eller annat krav relaterat till medborgarskap för anställningar och uppdrag endast framgår indirekt genom t.ex. krav på att en befattningshavare skall vara eller ha varit ordinarie domare eller krav på rösträtt. Medborgarskapskrav i författningar som enligt våra direktiv ligger utanför uppdraget2 har som regel inte redovisats i kartläggningen. I detta kapitel redovisas ett antal anställningar och uppdrag som är förbehållna svenska medborgare eller beträffande vilka det föreskrivs andra särskilda behörighetsvillkor för dem som inte är svenska medborgare. Anställningar och uppdrag för vilka det krävs svenskt medborgar- skap eller uppställs annat krav relaterat till medborgarskap redovisas översiktligt i avsnitt 6.1.2. Därefter redovisas grundläggande bestäm- melser i RF och lagen (1994:260) om offentlig anställning () samt bakgrund och motiv till medborgarskapskravet i nämnda författningar (avsnitt 6.2 - 6.4).3 Den svenska regleringens överensstämmelse med EG-rätten behandlas i avsnitt 6.5. I avsnitt 6.6 och följande avsnitt lämnas en utförlig redogörelse för berörda anställningar och uppdrag inom olika verksamhetsområden. Kapitlet avslutas med en redovisning av medborgarskapskrav för s.k. säkerhetsklassade offentliga anställningar (avsnitt 6.16). I det följande redovisas översiktligt anställningar och uppdrag för vilka det krävs svenskt medborgarskap eller ställs annat krav relaterat till medborgarskap. Översikten är inte heltäckande. I en del fall är det nämligen oklart vilka anställningar och uppdrag som omfattas av en 2Se avsnitt 3.2. 3Ordet tjänst i RF motsvaras som regel av anställning i . kommer ord som tjänst och tjänsteman att utmönstras ur lagstiftningen till följd av att tjänstemannainstitutet slopades genom införandet av nya (SFS 1994:260). Offentliga anställningar och uppdrag 169 viss föreskrift, exempelvis 11 kap. 9 § tredje stycket RF. Krav på svenskt medborgarskap som endast följer av reglerna om säkerhetsklas- sade offentliga anställningar (avsnitt 6.16) framgår inte heller av översikten. I den mån det uppställs annat behörighetsvillkor än krav på svenskt medborgarskap har detta anmärkts särskilt. Medborgar- skapskrav för ersättare till ledamöter m.fl. har endast i några fall redovisats i översikten. Krav på svenskt medborgarskap i regeringsformen (RF) (avsnitt 6.2) och i riksdagsordningen (RO) 5 kap. 2 § 1 st RF 3 kap. 10 § RF jfr 3 kap. 2 § 1 st RF 6 kap. 9 § 1 st RF (se avsnitt 6.7, 6.8 och 6.10) 11 kap. 9 § 3 st RF (avsnitt 6.6.1) 11 kap. 9 § 3 st RF ledamöter i övriga av valda organ (riksdagsutskotten, valberedningen, utrikesnämnden, 170 Offentliga anställningar och uppdrag svenska delegation och OSSE- 9 kap. 2 § RO Regeringen (avsnitt 6.6.2) 11 kap. 9 § 3 st RF under regeringen (inkl. JK och RÅ), se bilaga 4. Vissa myndigheter har även berörts i I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha eller utöva anställning (tjänst) eller uppdrag hos staten, kommun eller landsting uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. Offentliga anställningar och uppdrag 171 Krav på svenskt medborgarskap i lagen (1994:260) om offentlig anställning () (avsnitt 6.3) åklagare (avsnitt 6.11) polis (avsnitt 6.12) militär anställning (jfr avsnitt 6.13) Beträffande regeringens och befogenhet i fråga om meddelande av föreskrifter och beslut i särskilda fall om krav på svenskt medborgarskap, se 6 § LOA.4 Medborgarskapskrav för anställning och uppdrag inom vissa offentliga verksamhetsområden Allmän domstol (avsnitt 6.7) 4 kap. 1 § 1 st RB hovrättspresident och justitieråd) notarie när han eller hon utövar tingsrätt, adjungerad ledamot och 4 kap. 6 § 1 st RB och 7 § lagen (1969:246) hetsdomstol) och hov- om domstolar i fastig- 12 kap. 5 § TF och 9 kap. 1 § 2 st YGL 4 befogenhet att uppställa krav på svenskt medborgarskap för anställda inom regleras i 9 kap. 3 § lagen (1988:1385) om Riksbank (se avsnitt 6.3). 172 Offentliga anställningar och uppdrag ekonomisk expert i vissa brottmål 4 kap. 10 a § 2 st RB vid tingsrätt och hovrätt skatterättslig expert i vissa brottmål 1 kap. 8 § 1 st 2 p och vid tingsrätt och hovrätt 2 kap. 4 a § 2 p RB jfr ingår i tingsrätt och hovrätt vid (1967:837) jfr handläggning av vissa patentmål 11 kap. 9 § 3 st RF ekonomisk expert i mål enligt kon- 64 d § 2 st konkur- renslagen (1993:20) särskild ledamot i tingsrätt vid sjö- 18 kap. 10 § 3 st sjöla- gen (1994:1009) särskild ledamot i mål om av 21 kap. 11 § 2 st sjöla- teknisk ledamot som ingår i 3 § och 13 §§ lagen handläggning av vissa fastighetsmål jfr 11 kap. 9 § 3 st RF miljöråd i miljödomstol och miljö- 20 kap. 4 och 11 § 9 § 3 st RF sakkunnig ledamot i miljödomstol 20 kap. 4 § miljö- balken jfr 11 kap. 9 § 44 § 2 st förordningen (1996:381) med tings- 3 § 2 st förordningen rätterna jfr 44 § 2 st Offentliga anställningar och uppdrag 38 § 2 st förordningen aspirant, hovrättsfiskal och chef för den administrativa enheten i hovrätt Revisionssekreterare och kanslichef i 27 § 1 st förordningen Allmän förvaltningsdomstol (avsnitt 6.8) 28 § 1 st lagen icke ordinarie domare (länsrätts- notarie när han eller hon utövar 20 § 1 st lagen om rätt och i kammarrätt 21 kap. 9 § 1 st och vid prövning av vissa fastighets- 22 kap. 5 § 2 st fastig- taxeringsmål i länsrätt och kammar- 23 § 2 st lagen av mål om granskning och kontroll av filmer och videogram i kammar- kning och kontroll av särskilda ledamöter i mål om 13 a och 17 a §§ jfr 5 Kravet på svenskt medborgarskap för överrättsnotarier framgår av 2 och 4 §§ förordningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna, jfr 38 § förordningen med hovrättsinstruktion och 38 § förordningen med kammarrättsinstruktion. 174 Offentliga anställningar och uppdrag 39 § 2 st förordningen (1996:382) med 38 § 2 st förordningen rant, kammarrättsfiskal och chef för (1996:380) med administrativ enhet i kammarrätt särskild föredragande i länsrätt och 28 § 1 st lagen 26 § 1 st förordningen (1996:378) med Särskilda domstolar samt vissa nämnder m.m. med anknytning till rättsväsendet (avsnitt 6.10) ordföranden, en vice ordförande och 7 § lagen (1970:417) en särskild ledamot som är lagfarna och har erfarenhet som domare samt två ledamöter som är ekonomiska ordförande och vice ordförande som 3 kap. 1 § 2 st lagen är lagfarna och har erfarenhet som (1974:371) om rätte- domare samt andra ledamöter patenträttsråd som är tekniskt kunniga eller lagfarna och föredrag- en lagfaren ledamot och två andra st och 5 § 3 st (1973:188) om en ordförande som är eller har varit ordinarie domare, två ledamöter som lagen (1996:1619) är advokater samt två andra ordförande som är lagfaren och har erfarenhet som domare och fem 6 Se föregående fotnot. Offentliga anställningar och uppdrag 175 (1975:932) om God man vid fastig- 4 kap. 2 § 2 st fastig- (1970:988) jfr 4 kap. 6 § 1 st RB (1971:704) om syne- män enligt 9 kap. ordförande, vice ordförande och 37 kap. 2 § BrB jfr tillfällig ersättare för dessa som är 11 kap. 9 § 3 st RF lagfarna och har erfarenhet som övriga ledamöter skall ha rösträtt vid 37 kap. 3 § BrB ordförande som är eller har varit 37 kap. 4 § BrB jfr ordinarie domare (Det uppställs inte 11 kap. 9 § 3 st RF något medborgarskapskrav för öv- riga ledamöter.) Åklagarväsendet (6.11) ningen (1996:205) 7 (1997:898) med instr. riksåklagaren och biträdande riks- 11 kap. 9 § 3 st RF biträdande åklagare hos riks- (1989:847) med instr. 7 Jfr notarieförordningen (1990:469) och medborgarskapskrav för notarier. 176 Offentliga anställningar och uppdrag Polisväsendet (6.12) 5 § jfr 1 kap. 4 § reterare, polischefsaspirant, kommis- sarie, inspektör, polischef (länspolismästare) andra ledamöter (skall 5 § 3 st polislagen ha rösträtt vid val till kommunfull- polischef (länspolismästare eller bitr. 5 a § 3 st polislagen 5 § jfr 1 kap. 4 § 11 kap. 9 § 3 st RF Försvarsmakten (6.13)8 ordförande och en ledamot som är 20 § 2 st förfogande- eller har varit ordinarie domare samt lagen (1978:262) ordförande och två andra ledamöter 26 § 3 st förfogande- ordförande som är militär 8 Se även 5 § om krav på svenskt medborgarskap för militär anställning. Offentliga anställningar och uppdrag 177 andra ledamöter (väljs av (1995:648) om instr. rösträtt vid de kommunala valen.) (1995:240) om lighet för kvinnor att 4 § 1 st förordningen 2 § förordningen (FFS 5 § 2 st Medborgarskapskrav för annan militär personal än deltagare inom frivillig verksamhet, bl.a. krav på svenskt medborgarskap för värnpliktiga, finns i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Lagstiftningen i denna del faller - i enlighet med direktiven för utredningen - utanför kartläggningen. Kronofogdemyndigheterna (6.14) regionkronodirektör, chefskronofogde, kronofogde, bi- 3 kap. 20 § förordningen trädande kronofogde, kronofogdeaspirant, kronokom- (1988:784) med instr. missarie, kronoinspektör och kronofogdeassistent 178 Offentliga anställningar och uppdrag Övrigt (avsnitt 6.15) (1992:1139) med instr. 11 kap. 9 § 3 st RF ordförande och en ledamot som är 10 § 1 st oljekrislagen eller har varit ordinarie domare samt ordförande och övriga ledamöter i en 11 kap. 9 § 3 st RF andra ledamöter än ordförande och 7 kap. 6 § 1 st taxer- vice ordförande skall ha rösträtt vid ingslagen (1990:324) val till kommunfullmäktige (ordfö- rande och vice ordförande skall vara tjänstemän vid skattemyndigheten) 19 kap 8 § 1 st överförmyndarnämnd skall ha röst- rätt vid val till kommunfullmäktige 3 § lagen (1981:324) svenska medborgare skall ha varit ledamöter i allmän försäkringskassas 18 kap. 32 § 1 st och styrelse och i socialförsäkrings- 33 § 4 st lagen nämnd skall ha rösträtt vid val till (1962:381) om allmän 9 Till denna kategori hör också vissa ledamöter i övervakningsnämnderna. För ledamöter i polisstyrelser krävs såväl svenskt medborgarskap som rösträtt till kommunfullmäktige (se redovisningen under respektive verksamhetsområde). Offentliga anställningar och uppdrag 179 6.2Krav på svenskt medborgarskap i RF Enligt regeringsform är en utlänning i princip likställd med svenska medborgare i fråga om innehav och utövande av tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun10. Det finns emellertid ett stort antal undantag från huvudregeln. Enligt 11 kap. 9 § tredje stycket RF får endast den som är svensk medborgare inneha eller utöva ämbete som lyder under regeringen, tjänst eller uppdrag såsom chef för myndighet som lyder under eller regeringen eller såsom ledamot av sådan myndighet eller dess styrelse, tjänst i närmast under statsråd eller tjänst såsom svenskt sändebud. Även i annat fall får endast den som är svensk medborgare inneha tjänst eller uppdrag, om tjänsten eller uppdraget tillsätts genom val av . I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha eller utöva tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. Sådana bestämmelser om statliga tjänster och uppdrag finns i 5 och 6 §§ samt i olika författningar som utfärdats med stöd av de nämnda reglerna i RF och . Föreskrifter som uppställer krav på svenskt medborgarskap för innehav eller utövande av vissa tjänster och uppdrag återfinns också i vissa specialbestämmelser i . Av 3 kap. 10 § RF (jfr 3 kap. 2 § första stycket RF) framgår att endast svenska medborgare kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot.11 Kungen eller drottning, som enligt successionsordningen innehar tron, är rikets statschef (1 kap. 5 § första stycket RF).12 För tjänstgöring som statschef krävs bl.a. att denne är svensk medborgare och har fyllt (5 kap. 2 § första stycket RF). Det saknar betydelse om medborgarskapet förvärvats vid födseln eller genom naturalisation. 10 Med kommun i RF avses primärkommun och landstingskommun. I kommunallagen (1991:900) används istället termerna kommuner och landsting. 11Kravet på svenskt medborgarskap för rätt att rösta och vara valbar vid val till skall inte utredas inom ramen för förevarande uppdrag. 12Om konungen är förhindrad att fullgöra sina uppgifter eller inte har uppnått behörig ålder (), eller om det inte finns någon konung, skall statschefsämbetet utövas av en riksföreståndare. Denne kan antingen vara tillfällig eller vald av för (se 5 kap. 3-6 §§ RF). 180 Offentliga anställningar och uppdrag Statsråd får enligt 6 kap. 9 § första stycket RF endast den vara som varit svensk medborgare . 6.3Krav på svenskt medborgarskap i I finns särskilda föreskrifter om arbetstagare hos och dess myndigheter, myndigheterna under regeringen och de allmänna försäkringskassorna. Med arbetstagare hos avses i arbetstagare inom utskottsorganisationen och inom andra hos förekommande beredningsorgan som inte är egna myndigheter. är tillämplig även på fullmaktsanställda, bl.a. ordinarie domare. Särskilda föreskrifter för dem finns också i lagen (1994:261) om fullmakts- anställning (1 § ). Vissa föreskrifter i gäller även arbets- tagare hos kommuner, landsting och kommunalförbund (se 2 § ).