sou · GOB330 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningen gör dock den bedömningen att det finns god kompetens både hos den nuvarande registreringsenheten NIC-SE och hos flera av de ombud som är knutna till NIC-SE. Det är inte nödvändigt att alla ombuden har teknisk möjlighet att erbjuda DNSSEC. Att som ombud kunna ge användare möjlighet att utnyttja en säkrare teknik kommer att vara ett konkurrensmedel. Därmed kommer marknaden att driva utvecklingen i riktning mot säkrare system. Om det visar sig behövligt att stimulera användandet av DNSSEC kan ett annat sätt vara att NIC-SE och använder prismekanismen som styrmedel. 6.2 Svenska tecken Ett problem som utredningen gjorts uppmärksam på är att det inte går att konstruera domännamn med de svenska tecknen å, ä och ö. Detta kommer exempelvis till uttryck i det i avsnitt 4.5 nämnda fallet med de två kommunerna . Att inte å, ä och ö kan användas som tecken i ett domännamn får konsekvensen att namn med dessa tecken måste översättas – transkriberas – för att kunna bli domännamn. Det gör att måste transkriberas för att kunna ombildas till ett domännamn, i detta fall till , vilket givetvis var olyckligt för kommun. Det finns i och för sig teknik som möjliggör en användning av svenska tecken i domännamn men ännu har ingen allmänt accepterad standard antagits. Utredningen anser att det är angeläget att en sådan standard tillskapas. Därför rekommenderar utredningen att regeringen, myndigheter , och andra involverade aktörer både i det egna interna arbetet och i de internationella sammanhang där de är representerade aktivt driver frågan om att utarbeta en standard som möjliggör användning av svenska tecken i domännamnssystemet. 6.3 Utbildningsinitiativ Som redan nämnts har en ledande ställning vad beträffar kompetens på DNS-området. Det är emellertid inte givet att det kan fortsätta att vara så och därför rekommenderar utredningen att tar fasta på de vida instruktioner som stadgarna ger och använder en del av de medel som domännamnshanteringen genererar för att stimulera forskning och utbildning på området. Det finns redan ett nära samarbete med högskolor och universitet och utredningen anser att det SOU 2000:30 Övriga förslag och rekommendationer 87 skulle vara bra om detta kunde konkretiseras i ett program för bibehållande av framtida kompetens. Utredningen rekommenderar därför att med utgångspunkt i de egna stadgarna ta initiativ på detta område. 6.4 Konsumenter På flera ställen i betänkandet diskuteras frågan om hur konsumentintresset kan tillgodoses i domännamnshanteringen. Främst kommer konsumenternas intressen att bli tillgodosedda genom att den som ansöker om en domännamnsregistrering under toppdomänen .se görs uppmärksam på att ett brott mot svenska konsumentskyddsregler kan föranleda en avregistrering av domännamnet. Avvägningen beträffande huruvida ett domännamn skall avregistreras kan emellertid vara delikat. Det kan uppstå gränsfall där det inte är självklart om ett domännamn skall avregistreras. I dessa fall är det viktigt att det inte blir konsumenterna som får lida. Om det visar sig att det uppstår flera dylika fall, rekommenderar utredningen att överväga införandet av en kompensationsmöjlighet för konsumenter som lidit skada. Exempelvis kan detta ske genom att konsumenter, som drabbas av att inte avregistrerar ett domännamn , kan få en rimlig ersättning. Ett annat alternativ skulle kunna vara att överväga att införa någon form av försäkringssystem avsett för konsumenter som lidit skada på grund av transaktioner som gjorts via verksamhet under .se domänen. En stor fördel med att skapa ett starkt konsumentskydd i det svenska systemet är utan tvekan att det kommer att gynna utvecklingen av konsumenthandel på den svenska delen av Internet. 6.5 Gemensam policy för offentlig verksamhet Den offentliga sektorn står för en stor del av domännamnsanvändandet i . Myndigheter och andra statliga aktörer använder domännamn för att skapa tillgänglighet och sprida information om sina verksamheter. Att finnas på nätet har blivit en viktig del i de statliga aktörernas strävan efter en större öppenhet. Det svenska rättssystemet känntecknas också av offentlighet och av allmänhetens tillgång till information. I detta arbete kan en hemsida vara ett ovärderligt hjälpmedel. Allt fler medborgare utnyttjar också de fördelar som Internet medför, exempelvis i samband med informationshämtning och blankett 88 Övriga förslag och rekommendationer SOU 2000:30 beställning. Det finns stora ekonomiska värden i att dessa funktioner tillskapas och att det ges förutsättningar för medborgarna att hitta rätt information. Det finns i sammanhanget också ett demokratiskt värde i att medborgare enkelt kan få tillgång till myndigheters information. Därför är det angeläget att regeringen arbetar fram en gemensam policy för offentlig verksamhet på domännamnsområdet. Argumenten för att ha gemensamma riktlinjer är främst att det därigenom blir lättare för användarna att hitta rätt. Om all offentlig verksamhet presenteras på Internet efter en gemensam struktur, blir det enklare att både söka och sprida information. Ett annat argument för att samla all offentlig verksamhet under den svenska toppdomänen .se är att det därigenom kommer att bli den som får huvudansvaret för hanteringen. Att som låta offentlig verksamhet finnas presenterad under olika toppdomäner kan innebära avsevärda säkerhetsrisker. Som exempel kan nämnas att det finns offentlig verksamhet presenterad under toppdomän .nu. Denna toppdomän kontrolleras av en enskild person och ansvarsförhållandena rörande denna toppdomän har ifrågasatts av representanter för regeringen på . Skulle det bli fråga om re-delegering av ansvaret för hanteringen av .nu finns det i princip ingen möjlighet att från svenskt håll garantera att den svenska offentliga information som finns där kan skyddas. Vidare är det naturligt för medborgare att leta efter svensk offentlig information under den svenska toppdomänen och därmed är det också lämpligt att den svenska offentliga informationen också återfinns där. 6.6 Framväxten av nya domännamnssystem Som nämnts inledningsvis har utredningen i arbetet med betänkandet koncentrerat sig på hanteringen av den svenska toppdomänen .se. Det är dock fullt möjligt att det framöver kommer att finnas andra domännamnssystem som hanteras från av svenska aktörer. Ett närliggande exempel är det svenska företaget som hjälper öriket med den tekniska hanteringen av dess toppdomän .st. Sannolikt kommer framtiden att bjuda på fler exempel på domännamnssystem som konkurrerar med .se. Vid den utvärdering av domännamnssystemet som utredningen utgår ifrån att PTS inom ramen för sin avtalsuppföljning kommer att genomföra, måste också utvecklingen på området betaktas och vägas in. SOU 2000:30 89 7 Konsekvenser 7.1 Kostnadsmässiga konsekvenser Inget av utredningens förslag kommer att belasta statsbudgeten. Utredningens förslag innebär att PTS får en viktig uppgift som avtalspart. Avtalets eventuella resursmässiga följder för PTS kommer att kunna beaktas vid tecknandet av uppdragsavtalet och regleras på sätt som normalt sker i avtalsrättsliga sammanhang emellan parterna. kommer i det föreslagna systemet att få en mycket viktig roll. De ytterligare arbetsuppgifter som åläggs kommer emellertid med marginal att kunna täckas av de intäkter som domännamnsregistreringarna medför. Om utvecklingen går som i , innebär det föreslagna systemet att antalet registreringar under .se kommer att fyrdubblas . Det ökande antalet registreringar ger, enligt utredningens bedömning, utrymme för och att sköta uppgifterna som avgiften kan sänkas rejält. 7.2 Effektivitetsaspekter för stat och kommun För statliga aktörer kommer det att skapas nya möjligheter att registrera domännamn och dessutom kommer utredningens förslag avseende en gemensam policy för domännamnsanvändandet att skapa förutsättningar för en bättre ordning. Detta innebär fördelar inte minst för medborgarna som lättare kommer att kunna hitta eftersökt information. Det blir med andra ord lättare för användare att intuitivt sluta sig till var informationen kan finnas, om det skapas en gemensam struktur. Utredningens förslag innebär dessutom att samhället får möjlighet att garantera den säkra tillgången till offentlig information dels genom att det i och med utredningens förslag skapas nya möjligheter att hänvisa den offentliga verksamheten på Internet till den svenska topp 90 Konsekvenser SOU 2000:30 domänen, dels genom att användandet av säkerhetssystemet, DNSSEC, prioriteras. 7.3 Konsekvenser för företag och privatpersoner 7.3.1 med verksamhet på Internet och koppling till kommer att gynnas av de föreslagna reglerna. De flesta företag i denna grupp har i och för sig redan möjlighet att registrera domännamn direkt under toppdomänen .se. Med utredningens förslag kommer emellertid tillgängligheten att öka och därmed företagens möjligheter att agera marknadsmässigt också beträffande deras domännamnsstrategier. Dessutom innebär utredningens förslag att det kommer att bli möjligt för företag från andra länder, med verksamhet som riktar sig till den svenska marknaden, att etablera sig på den svenska delen av Internet, något som rimligen borde stimulera utvecklingen i . 7.3.2 Särskilt om småföretag Den grupp som främst kommer att gynnas av de nya reglerna är småföretag som inte har någon möjlighet att registrera domännamn direkt under den svenska toppdomänen .se. Om förprövningen slopas kommer detta att leda till att det i det svenska systemet utan tvekan blir enklare för små aktörer att registrera domännamn. Det framstår också som angeläget för mindre företag som bara agerar på den svenska marknaden att få möjlighet att registrera ett domännamn under den svenska toppdomänen .se. Dessutom underlättas etablerandet av nya småföretag eftersom de, i och med utredningens förslag, snabbt, enkelt och billigt kommer att kunna registrera gångbara domännamn. De flesta av de intressenter som utredningen haft kontakt med framhåller att det är mycket mer attraktivt att få en registrering direkt under toppdomänen än under någon huvuddomän. Anledningen är att det, så som Internet används , är mycket enklare att hitta och använda ett domännamn som finns direkt under toppdomänen. En huvuddomän försvårar för kunder och användare och omöjliggör dessutom i flera fall en marknadsmässig användning av domännamnet. SOU 2000:30 Konsekvenser 91 7.3.3 Privatpersoner Enskilda medborgare kommer också att gynnas av utredningens förslag. har privatpersoner varit hänvisade till huvuddomänen .pp.se. Det har visat sig att nästan inga användare upplevt detta som ett attraktivt alternativ, med följd att de flesta privatpersoner med domännamnsadresser finns under andra toppdomäner än den svenska. 7.3.4 Särskilt om konsumenter Konsumenterna får genom utredningens förslag flera viktiga fördelar. Det kommer att bli enklare att hitta ett domännamn eftersom dessa framgent kommer att finnas direkt under toppdomänen .se. De problem, som konsumenter och övriga användare har i det hittillsvarande systemet med att utröna under vilken huvuddomän ett namn finns, försvinner med utredningens förslag. Utredningens förslag innebär därutöver att det blir tydligt att svenska konsumentskyddsregler gäller under den svenska toppdomänen .se. När dessutom antalet företag som registrerar sina domännamn under .se ökar innebär det totalt sett att e-handeln kommer att bli säkrare för svenska konsumenter. Genom detta förslag kommer förutsättningar för en ökad elektronisk handel att skapas. SOU 2000:30 93 8 har förklarat sig beredd att vidta de åtgärder som utredningens förslag innebär. Stiftelsen har vidare utfäst sig att inleda förändringsarbetet . Det kommer dock att behövas en rimlig tid att göra behövliga anpassningar till de nya förhållandena. Förändringarna bör dock vara genomförda . SOU 2000:30 Bilaga 1 95 Kommittédirektiv Utredning avseende domännamn inom den svenska delen av Internet Beslut vid regeringssammanträde . Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare tillkallas med uppdrag att utreda hur domännamn bör behandlas inom den svenska delen av Internet. Utredaren skall kartlägga och utvärdera den nu befintliga organisationen av tilldelning och registrering av domännamn med avseende på funktion, tillgänglighet och prissättning, insyn och ansvarsfrågor, analysera behovet av och undersöka möjligheterna till lösning av tvister om tilldelat domännamn, utreda statens ansvar med tonvikt på om staten skall utöva tillsyn över hanteringen av domännamn och i så fall hur den skall vara utformad, lämna de författningsförslag som utredningen ger upphov till samt utreda behovet av funktioner för att säkerställa informationskvaliteten i domännamnsdatabasen. Uppdraget skall redovisas . Bakgrund Användningen av Internet ökar mycket snabbt i liksom i övriga världen. Det finns en stor tillväxtpotential för samhället som helhet genom nya möjligheter till bl.a. handel över nätet. I takt med ökad användning blir företag, myndigheter och enskilda mer och mer beroende av Internet. Domännamnet är ett företags, en privatpersons eller en organisations namn på Internet. Domännamnet är viktigt för att söka information på Internet och dess betydelse för t.ex. affärsverksamhet har uppmärksammats allt mer. 96 Bilaga 1 SOU 2000:30 Det finns flera typer av adresser på Internet. I dessa direktiv behandlas IP-adresser och domännamn. En IP-adress är varje datorterminals unika nätadress. Detta till skillnad från domännamnsadressen som flera terminaler kan vara knutna till. Förutom nationella toppdomäner (t.ex. .se, .uk, .dk) finns även så kallade generiska toppdomäner: .com, .org, .net. Dessa adresser är till skillnad från de nationella inte geografiskt bundna. Internet har sitt ursprung i . Det övergripande ansvaret för IPadresser och domännamn på Internet har av () delegerats till Internet Assigned Numbers Authority (). fördelar IP-adresser (i block) och toppdomänerna till olika organisationer världen över (se skiss s.3). finansieras fram till med medel från amerikanska regeringen. Diskussioner pågår om hur tilldelning av domännamnen bör hanteras . har också ett avtal med det privata företaget . (NSI) som innebär att NSI har ensamrätt på tilldelningen av generiska toppdomäner. Detta avtal löper också ut . Avtalet har kritiserats av bl.a. () som är en global branschsammanslutning. Det har framförts förslag från skilda håll att ger rätten till utgivningen av generiska toppdomäner till . deltar i de internationella diskussionerna genom samarbetet i Europeiska unionen. gav uppdraget att sköta hanteringen av domänen .se till en privatperson. Antalet registreringar av domännamn har ökat från något tusental till drygt 20 000 . Uppdraget har sedermera överförts till en stiftelse grundad av den svenska avdelningen av (ISOC-SE). ISOC-SE är en ideell förening som vill organisera både företag och enskilda medlemmar för att arbeta med internetfrågor i . ISOC-SE har bildat en stiftelse, (). har i sin tur bildat ett aktiebolag (NIC-SE) för att praktiskt hantera tilldelningen av domännamn under domänen .se, se skiss nedan. SOU 2000:30 Bilaga 1 97 ISOC Internet Assigned Numbers Authority () IP-adresser nationella toppdomäner generiska toppdomäner Réseaux Internet Protocol Européen Network Coordination Center (RIPE NCC) (NIC-SE) .se . (NSI) com, .org, .net Internetleverantör ombud / kund dator på Internet måste ha en unik adress – datorns telefonnummer om man så vill. Adresserna består av (ettor eller nollor). Liksom telefonnummer delas de in i ett prefix (motsvarar riktnummer) och en lokaldel (motsvarar abonnentnummer). På Internet är indelningen inte geografisk utan topologisk. IP-adressernas brukar skrivas ut som decimala tal grupperade i fyra grupper. Siffergrupperna avdelas med punkt. En IP-adress kan alltså vara 192.168.120.1. Internetadresser betraktas som tillfälliga, och är inget som man bör referera till i kommunikation mellan dator och användare. För att hitta en viss dator eller en viss tjänst skall man i stället använda domännamn i deras olika former. (se nedan) anvisar på vilken IPadress den datorn eller tjänsten befinner sig. Domännamn betraktas således som mer permanenta. Skillnaden mellan IP-adresser och domännamnsadresser är alltså bl.a. att IP-adressen är knuten till en viss operatör men inte till ett visst geografiskt område som de flesta domännamnsadresser, t.ex. .se är. Rätten att fördela IP-adresser finns för del i hos organisationen . 98 Bilaga 1 SOU 2000:30 Domännamn Bruket av domännamn har sitt ursprung i en önskan att göra adresseringen på Internet enklare. I praktiken är domännamnet ett namn på en eller flera IP-adresser. Domännamn är enklare att komma ihåg än IPadressens siffror. Ett domännamn består alltid av grupper av bokstäver eller siffror avdelade med tecknet punkt. Domännamnet är hierarkiskt uppbyggt med högsta nivån kallad toppdomän längst till höger. Namnet direkt före toppdomänen kallas huvuddomän och sedan kan en eller flera subdomäner finnas. Endast vissa tecken är tillåtna i ett domännamn enligt internationell praxis. Dessa är bokstäverna a-z, siffrorna 0-9 och tecknet bindestreck. Tillgången på olika typer av domännamn är därmed begränsad. är den nationella adressen som administreras av NICSE. De generiska toppdomänsnamn som finns tillgängliga är överbelastade och förslag finns att skapa ytterligare generiska toppdomänsnamn, t.ex. .info, .firm. Möjligheterna att registrera domännamn är begränsade. Företag som vill registrera ett namn som återspeglar företagets namn eller varumärke kan hamna i tvister med andra företag som anser sig ha bättre rätt till ett visst domännamn. Det har också förekommit att en privatperson registrerat ett känt företagsnamn som domännamn och sedan försökt sälja detta till högstbjudande. Detta är dock inte möjligt enligt de regler som tillämpas för .se-domänen. Domännamnssystemet (DNS) är en av de mest grundläggande tjänsterna på vilket många applikationer och andra tjänster bygger. Det består av en distribuerad databas som finns lagrad i ett stort antal servrar på Internet. DNS som det tillämpas på Internet är inte något säkert system. Det går inte att med säkerhet veta om informationen som hämtas från databasen är tillförlitlig eller inte. En angripare kan medvetet manipulera den databas där domännamnsposterna ligger lagrade, vilket skulle kunna ge denne åtkomst till många system på Internet. Det beror på att äkthetsprövning ofta baseras på DNS-namnet. Internet task force (IETF) har därför utvecklat en ny version av – Secure DNS – som omfattar digitala signaturer för Exempel: huvuddomän .toppdomän kommunikationsdepartementet.regeringen.se subdomän .huvuddomän .toppdomän SOU 2000:30 Bilaga 1 99 att säkerställa att innehållet i databasen är korrekt och oförvanskat. Provverksamhet med Secure DNS pågår. Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett frågan om ansvar för namn- och adressplanen för den svenska delen av Internet. Uppdraget redovisades i rapporten av Internet, Struktur, säkerhet och regler (1997:18). Enligt Statskontoret har den organisation och den ordning för administrationen av domännamn för toppdomänen .se som skapats av förutsättningar att fungera bra. Regeringen har erfarit att telelagens (1993:597) tillämpning på Internet är föremål för utredning inom . Enligt Post- och bedömning kan hanteringen av domännamn inte anses utgöra televerksamhet enligt telelagen. Det är därför tveksamt om det finns någon tillsynsfunktion eller någon reglerad möjlighet att lösa tvister om tilldelningen av domännamn. Det finns dock en möjlighet att hos NIC-SE begära omprövning av namntilldelningen. Beslut i ett omprövningsärende kan också överklagas hos en av tillsatt nämnd – av Domännamn (NÖD). Vad gäller s.k. generiska domännamn finns i ingen reglering. I bl.a. varumärkeslagen (1960:644), firmalagen (1974:156) och namnlagen (1982:670) finns bestämmelser om att anta och registrera namn och kännetecken samt skydd för dessa. För tilldelningen av domännamn under domänen .se i finns enbart regler. Uppdraget Det är ett samhällsintresse att den svenska delen av Internet fungerar väl. Det är därför viktigt att domännamn i handhas på ett sätt som garanterar god tillgänglighet hos Internetsystemet. Utgångspunkten skall vara att granska och utvärdera hur domännamn under huvuddomänen .se behandlas . Vid granskningen skall utredaren undersöka hur domännamnsinnehavarnas och andra användares behov av effektivitet, rättssäkerhet, teknisk funktionalitet, driftsäkerhet och kostnadseffektivitet tillgodoses. Den enskilde användarens behov skall särskilt beaktas. Även behovet av skydd för vissa personnamn, firmanamn, varumärken eller andra immateriella rättigheter vid tilldelningen av domännamn skall beaktas. Därvid ingår dock inte att överväga materiella ändringar i gällande bestämmelser. Om analysen ger anledning till det, skall utredaren lämna de författningsförslag som behövs. 100 Bilaga 1 SOU 2000:30 I sitt arbete skall utredaren studera den internationella utvecklingen på området. Det gäller såväl utvecklingen inom (), Internet Assigned Numbers Authority (), Internet Task Force (IETF), Internationella teleunionen (ITU), () m.fl. Utredaren skall vidare studera utvecklingen på detta område inom internationella organ för immaterialrätt, t.ex. (). Utvecklingen i andra länder skall också studeras. Utredaren skall beakta utvecklingen av funktioner för att säkerställa informationskvaliteten i DNS samt föreslå åtgärder för att påskynda införandet av Secure DNS för toppdomänen .se. Utredaren skall samråda med utredningen (Ju 1997:11) om översyn av den varumärkesrättsliga lagstiftningen (dir 1997:118) och löpande inhämta synpunkter från berörda parter, t.ex. , Statskontoret, Patentoch registreringsverket, ISOC-SE, . För arbetet gäller även regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall redovisa sitt arbete . () Regeringsbeslut Regeringen medger att utredningen får redovisa sitt uppdrag . SOU 2000:30 Bilaga 2 101 Domännamnssystemet i Innehåll 1 Vad gäller ?............................................................................... 102 2 Dispythantering ................................................................................ 106 3 Det nya regelverket .......................................................................... 107 102 Bilaga 2 SOU 2000:30 1 Vad gäller ? Domännamnsregistreringen under den svenska toppdomänen hanteras av en stiftelse kallad stiftelsen ()1. Ursprungligen delegerades uppdraget att registrera domännamn under toppdomänen .se till , som är verksam vid . Delegationen kom från den amerikanska organisationen ()3 som är den organisation som har det övergripande ansvaret för tilldelningen av IPadresser. var organisationen också ansvarig för tilldelningen av domännamn under de generiska toppdomänerna men denna funktion har numera övertagits av en organisation vid namn for Assigned Names and Numbers (ICANN). ICANN beskrivs ingående i bilaga 4. har bildats av den ideella föreningen som i sin tur har bildats på initiativ av SNUS5. Den praktiska hanteringen av 1 Stiftelsen () grundades av ISOC-SE. övertog uppdraget att hantera toppdomänen .se. Stiftelsen har bland annat till syfte att hantera domännamnstilldelningen under .se. För detta ändamål har bildat ett bolag (NIC-SE) och nämnder för regelhantering och prövning. II-Stiftelsen leds av en styrelse som har följande sammansättning: , ordförande (utsedd av ISOC-SE), (utsedd av ISOC-SE), Per (utsedd av ), , suppleant för Per (utsedd av ), (utsedd av ISOC-SE), (utsedd av SNUS), (adjungerad, utsedd av styrelsen) samt sekreterare (utsedd av styrelsen). () 2 Kungliga Tekniska . 3 har erhållit sitt uppdrag från () och ().