sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Mötesplatser och sociala nätverk bör skapas. Hälsoinformationen skall nå alla etniska grupper genom att den anpassas till mottagarnas skilda förutsättningar och behov. anser att utredningen på ett förtjänstfullt sätt be- handlat invandrare som en del av befolkningen som precis som alla andra påverkas av den generella politikens utformning. Här kunde dock enligt verket ett resonemang förts om att det knappast finns några invandrarspecifika hälsoproblem eftersom invandrare inte är en grupp och invandrarskap inte kan användas som förklaring. Däremot kan vissa hälsoproblem förekomma oftare hos människor som befinner sig i en socialt och ekonomiskt utsatt situation eller som haft traumatiska upplevelser. Verket föreslår att målskrivningen enskilda etniska grup- per skall ges samma förutsättningar på arbetsmarknaden, bostadsmark- naden och i utbildningssammanhang som den svenskfödda befolk- ningen ändras till etniciteten skall inte avgöra vilka förutsättningar en person har på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden och i utbild- ningssammanhang eftersom det inte är relevant att tala om etniska grupper i detta sammanhang. (numera ) anser att personer som vistas illegalt i landet inte skall eller behöver omfattas av några nationella folkhälsomål och föreslår att skrivningen om gömda perso- ner skall utgå, dvs. texten Kapaciteten för att möta nyanlända flyk- tingars och även tillgodose gömda personers sjukvårds- och psyko- sociala behov bör öka. är mildare i sin formulering och hävdar att frivilligorganisationer eller privata sjukvårdsmottag- ningar har möjlighet att verka inom lagens ram, men att gömda perso- ner ej skall inkluderas i ett nationellt folkhälsomål. Barnombuds- mannen (BO) motsäger både och och vill tilläg- ga att ej folkbokförda barn skall ha samma rätt som folkbokförda att få sina sjukvårds- och psykosociala behov tillgodosedda. Så är för när- varande inte fallet, vilket strider mot artikel 2 i enligt BO. konstaterar att tillgången på data om etnisk till- hörighet är knapphändig, vilket gör att kommitténs förslag om att statliga myndigheter med ansvar för folkhälsa och hälsorelaterade för- hållanden regelbundet bör rapportera om olika etniska gruppers lev- nadsförhållanden och hälsa jämfört med befolkningen i övrigt blir svårgenomförbart. Det är enligt styrelsen oklart om kommittén menar att man skall rapportera om invandrargrupper efter födelseland från befintliga källor, eller om man skall samla information om individernas etniska tillhörighet via speciella åtgärder. Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i (SIOS) är oroad över hälsosituationen för invandrarkvinnor som arbetar inom vården respektive servicesektorn och som lider av stress och belastningsskador. Det behövs enligt SIOS åtgärder från arbetsgivarnas sida som förbättrar arbetsmiljön och förebygger långvariga sjukskriv- ningar och förtidspensioneringar. Enligt SIOS saknas förslag hur man skall främja hälsan hos de grupper som bott länge i , men som fortfarande har sämre hälsa än majoritetsbefolkningen. SIOS föreslår därför följande tillägg Hälsofrämjande åtgärder skall riktas mot etniska grupper som har bott länge i . Centerkvinnornas riks- organisation pekar också på att invandrarkvinnor är en särskilt utsatt grupp. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) anser att det är positivt att kommittén uppmärksammar att invandrare är en mycket heterogen grupp. DO menar vidare att användningen av begreppet in- vandrare är alltför snäv (omfattar endast utrikesfödda personer). DO hänvisar därför till Arbetsgruppen inom med uppgift att se över användningen av begreppet invandrare. även att definitionen av begreppet integration bör tydliggöras samt att begreppet etnisk grupp bör definieras. DO delar kommitténs uppfatt- ning att arbetslöshet och diskriminering är avgörande riskfaktorer. DO vill upplysa om att ombudsmannen har mottagit ett flertal anmälningar om etnisk diskriminering inom t.ex. sjukvården, och utbildningsväsendet. DO anser att diskrimineringsaspekterna bör beto- nas och att ett mål bör vara att etnisk diskriminering inte skall före- komma inom något samhällsområde. DO ifrågasätter vidare att social kompetens skall ingå som ett ämne i undervisningen och lärarutbild- ningen och att detta skulle leda till att delaktigheten ökar eftersom begreppet social kompetens ej har någon allmänt vedertagen innebörd. stadsdelsförvaltning anser att det är viktigt att stärka indi- vidernas beredskap och färdigheter att göra hälsosamma val. Enligt förvaltningen kan en tänkbar åtgärd vara att föra in ämnet i Sfi-under- visningen eftersom hälsofrågorna har visat sig vara ett bra ämnes- område att fokusera på för att öka kompetensen i det svenska språket. anser vidare att kommittén som en åtgärd bör föreslå att utveckla pedagogiskt material som är anpassade till mål- gruppen utomeuropeiska lågutbildade vuxna eftersom det saknas stöd på nationell nivå för detta. pekar på att alla yrkeskategorier inom hälso- och sjukvården, så även apotekare och receptarier, bör omfattas av målet att det bör underlättas för invandrare med utländska examina att få dem omsatta till svenska förhållanden. Invandrare med utländska farma- ceutexamina är enligt verket en efterfrågad resurs bl.a. för och läkemedelsindustrin varför åtgärder bör vidtas för att möjlig- göra tillträde till den svenska arbetsmarknaden för invandrare. framhåller att arbetslivsinsatser kanske är av avgörande betydelse för invandrare och deras hälsa. En annan viktig åtgärd är att den epidemiologiska bevakningen och rapporteringen av invandrares hälsa ökar. i anser att det är viktigt att skapa mötesplatser där svenska ungdomar och invandrarungdomar kan mötas och utveckla sociala relationer samt skapa naturliga mötesplatser mellan vuxna invandrare och svenskar och svenska familjer. i menar att förslagen till mål är ett steg i rätt riktning för att invandrarna skall få tillgång till det svenska sam- hället och därmed få förutsättningar för ett fullvärdigt liv. Det är vidare positivt att kommittén betonar att invandrare är en heterogen grupp med olika behov. anser dock att kommittén bör vara tydli- gare i vad mån skillnader i ohälsa mellan invandrare och personer födda i har samband med skillnader i exempelvis socioekono- misk situation eller beror på olika kulturell bakgrund. detta är skrivningen att invandrarbakgrunden kan utgöra en riskfaktor på kariesutveckling bland barn i åldern 1–3,. har samma synpunkter. i län anser att mål bör formuleras i syfte att bekämpa diskriminering, främlingsfientlighet och rasism riktad mot invandrare. menar vidare att en viktig åtgärd ur ett folk- hälsoperspektiv är förslag i (SOU 1999:97) till ändring av lagen om introduktionsersättning för flyktingar, vilket innebär att kommunerna skall bli skyldiga att betala introduktions- ersättning i stället för socialbidrag till skyddsbehövande som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. För att skapa ett framgångsrikt integrationsarbete bör enligt åtgärder inte ensidigt riktas mot invandrade utan även mot den svenska majoritetsbefolkningen i syfte att påverka attityder. anser också att påverkan på attityder och synsätt behöver lyftas fram ytterligare. Kom- munstyrelsen menar att balansen mellan behovet av bekräftelse i de egna kända nätverken och stävan mot ökad delaktighet i majoritets- samhället kräver ett nätverksbyggande som överbryggar olikheter och bejakar mångfald. Enligt Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) bör särskild uppmärksamhet ägnas åt homo- och bisexuella invandrares speciella situation. () anser att avsnittet om invandrare inne- håller en övergripande och delvis intressant genomgång, men att bar- nens hälsa och situation behöver lyftas fram mer, i synnerhet de nyan- lända barnens situation och behov. BO anser att barnkompetensen bör ingå i målformuleringen om den kulturella och språkliga kompetensen hos personal inom hälso- och sjukvården och . BO hävdar vidare att ordet främja skall bytas ut mot aktivt arbeta för i målformule- ringen Förskola och skolan skall främja invandrar- och minoritets- barns utveckling till tvåspråkiga individer med dubbel kulturell iden- titet och kulturkompetens. ABF delar uppfattningen att mötesplatser och sociala nätverk bör skapas och vill därför peka på behovet av tillgång och tillgänglighet till möteslokaler. Utvecklingen går dock i motsatt riktning – allt fler kommuner avvisar samhällssubventionerade möteslokaler/platser. Hälsoinformation till skilda grupper kan med fördel diskuteras i studie- cirkelns form. Invandrare – en heterogen grupp Antalet i bosatta personer, som är födda utomlands har ökat från knappt 200 1950 till drygt 970 000 i slutet av år 1999.83 Ytterligare knappt 800 000 personer, själva födda i , har minst en förälder som är född i ett annat land. Ca 1,8 miljoner personer har alltså helt eller delvis utländsk bakgrund. Av antalet utrikesfödda per- soner bosatta i hade varit i landet och . hade bott i än . invandrade knappt 50 000 personer, vilket är ungefär samma antal som . är iranska medborgare den största enskilda invandrar- gruppen.84 Under den förra högkonjunkturens sista år, 1990, var arbets- lösheten bland utländska medborgare . ökade den till bland utrikesfödda, var den och under första hälften har den minskat till . I , rasism och andra ord85 finns bl.a. definitioner på invandrare, etnisk grupp, integration och segregation. En invandrare är en person som flyttat från ett land till ett annat för att bosätta sig där eller permanent. Vad gäller etnisk grupp bör flera av följande kriterier vara uppfyllda för att man skall kunna tala om en etnisk grupp; gemensamt territorium, gemensam kultur, gemensam religion, gemensamt språk, externt erkännande och igenkännande, föreställning om ett gemensamt ursprung. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att se över användningen av begreppet invandrare i för- fattningar som utfärdats av regeringen och i myndigheternas verksam- het (IN 1998:F). (Ds 1999:48) och den (Ds 2000:43) Begreppet invandrare – användningen i myndigheternas verksamhet. I sin delrapport (Ds 1999:48) har arbetsgruppen förklarat att begreppet invandrare i författningssammanhang endast bör användas som en beteckning på personer som själva faktiskt har invandrat och som folkbokförts i . Statistisk årsbok 2000. 84Internet:http:// Mångfald, integration, rasism och andra ord. Ett lexikon över begrepp inom . Internationell Migration och Etniska relationer. SoS- rapport 1999:6. avse personer som själva har invandrat för högst . Personer med utländsk bakgrund bör avse såväl utrikes födda personer som själva invandrat som personer födda i med minst en utrikes- född förälder. Utveckling av hälsan hos invandrare invandrarprojekt består av fyra rapporter som styrelsen baserar på en intervjuundersökning om levnadsförhållan- den för fyra invandrargrupper som kom till från , , och . Intervjuerna bygger på SCB:s undersökning av levnadsförhållanden (). Det är den hittills största undersökningen av enskilda invandrargrupper i . Den första rapporten beskriver levnadsförhållanden hos fyra invandrargrupper födda i , , och Turkiet.86 Den andra rapporten och ekonomisk förankring bland invandrare från , , och Turkiet87 visar bl.a. att få invandrare höjer sin utbildningsnivå i trots att studier, kurser och svenskkunskaper är mycket viktiga vad gäller invandrarnas möjlig- heter att etablera sig i och integreras genom arbete. Arbetslös- het, låga disponibla inkomster och socialbidragstagande är vanligare än bland infödda svenskar. Demografiska och socioekonomiska faktorer räcker endast till att förklara omkring hälften av invandrarnas sämre belägenhet. Invandrarnas familj och släkt utgör i hög grad deras eko- nomiska stöd, i minst lika stor omfattning som socialbidrag. Det som ryms inom begreppet ursprungsland förklarar resten. Bakom förank- ringsprocessen finns även invandrarnas förväntningar i samband med ankomsten till , svenskarnas bemötande och attityder. Den upplevda diskrimineringen kan förklara en del av invandrarnas svårig- heter att förankra sig i . En stor andel av dem som kommer från medel och högre tjänstemannaskikt förlorar sin sociala position i Sve- rige och en liten andel behåller den. Den tredje rapporten , trygg och vilsen 88 handlar om fördelar och nackdelar med att komma till . I studien ställdes frågor till Levnadsförhållanden hos fyra invandrargrupper födda i , , och . Social och ekonomisk förankring bland invandrare från , , och . Fri, trygg och vilsen. Invandrare från , , och . Om fördelar och nackdelar med att komma till . invandrare som kom till från de fyra länderna och svaren representerar de intervjuades egna kommentarer till livet i det nya landet dvs. till mötet med och svenskarna. Resultaten indikerar dels en positiv uppskattning av ett demokratiskt och väl- fungerande välfärdssamhälle, jämlikhet m.m. och dels svårigheter att förlika sig med arbetslöshet, degradering i yrkeslivet, negativ särbe- handling och känslor av främlingskap, språklig otillräcklighet m.m. Den fjärde rapporten villkor – olika hälsa89 syftar till att fördjupa kunskapen om hälsoförhållandena i fyra invandrargrupper i . Resultaten visar bl.a. att svenskarna i allmänhet har bättre hälsa än invandrarna i de fyra grupperna. Personer från avviker minst i hälsohänseende från infödda svenskar. Det är stora hälsoskill- nader mellan män och kvinnor i samtliga grupper. Kvinnorna har ofta mer än dubbelt så stor risk att ha olika hälsoproblem, i synnerhet problem relaterade till rörelseorganen. Psykisk ohälsa är vanlig både bland män och kvinnor. De som har svag ekonomi rapporterar också mer ohälsa, i synnerhet psykisk ohälsa. Upplevelse av diskriminering och dåliga kunskaper i det svenska språket har betydelse för hälso- utfallet i de fyra invandrargrupperna. har på uppdrag av regeringen följt utvecklingen på äldreområdet . Rapporten födda utom- lands90 är en uppdatering av tidigare gjorda demografiska beskriv- ningar och är avsedd att fungera som stimulans inför kommande studier inom området äldre invandrare. Ett annat syfte med rapporten är att frilägga några idéer och frågeställningar vilka kan tjäna som utgångs- punkter i diskussionen om äldre invandrare. sjukvård91 beskriver möten med patienter som sker över språk- och kulturgränser och som kräver vissa specifika transkulturella kommunikationskunskaper och färdigheter. Rapportens syfte är att bidra till att transkulturella eller mångkulturella frågor utvecklas och systematiseras i läkarutbildningen. Kommittén Välfärdsbokslut har lämnat två delbetänkanden Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3) och Välfärdens förutsättningar – Arbets- marknad, demografi och segregation (SOU 2000:37) som bl.a. konsta- terar att det saknas systematiska studier av segregationens konsekven- ser och att analyser av utvecklingen visar att såväl den Olika villkor – olika hälsa. En studie bland invandrare från , , och . Äldre födda utomlands. En demografisk beskrivning. En lärarhandledning för läkar- utbildningen. ekonomiska som etniska boendesegregationen har ökat och att invand- rare har varit hårt drabbade av arbetslöshet samt att de nyanländas förutsättningar har försämrats. I en studie av om etnisk och socioekonomisk seg- regation i –1998 i SOU 2000:37 hävdar att på ett förenklat sätt konstaterat att storstädernas segregation är ekonomiskt/klassmässigt betingad. De viktigaste resul- taten från studie är att storstadsregionernas segregation inte bara är en åtskillnad av höginkomsttagare från andra inkomstkate- gorier, utan segregationen har även en påtaglig etnisk profil. slutbetänkande (SOU 1999:97) Social- tjänst i utveckling föreslår att en introduktionsersättning skall lämnas istället för socialbidrag till skyddsbehövande och andra som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet som de deltar i introduktionsprogram samt att införa ett äldreförsörjningsstöd för vissa äldre invandrare. Posttraumatiskt stress-syndrom (PTSD) är en specifik form av stress som uppkommer vid extrema psykiska traumaupplevelser. Påfrestande livshändelser som att förlora arbetet, skilsmässa etc. leder inte till PTSD. Efter extrema påfrestningar kan olika psykiska och psykosoma- tiska sjukdomstillstånd uppstå. PTSD förekommer framför allt hos flyktingar och människor som varit utsatta för eller bevittnat våldsbrott, tortyr, krig eller katastrofer. Enligt uppgifter från och traumaskadade vid beräknas av den svenska befolkningen ha PTSD, bland vissa flyktinggrupper är 20–drabbade. Vårdbehov bland gömda personer Regeringen beslutade att gömda barn dvs. barn till föräldrar som vistas i landet utan uppehållstillstånd, skall få fullständig hälso- och sjukvård samt tandvård. De gömda barnen får således till- gång till samma förebyggande barnhälsovård, akutvård, sjukvård och tandvård som barn som är folkhälsobokförda i landet. Beslutet ingår i en överenskommelse med om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. Flertalet remissinstanser är positiva till kommitténs förslag avseende invandrare och pekar bl.a. på att utredningen på ett förtjänstfullt sätt behandlat invandrare som en del av befolkningen, som precis som alla andra påverkas av den generella politikens utformning. Begreppet invandrare är inte entydigt utan används såväl i dagligt tal som i offentliga sammanhang på en mängd olika sätt. Det föreligger olika uppfattningar om hur snävt man skall definiera invandrare. För kommitténs vidkommande är det inte aktuellt att ta ställning till om en bred eller snäv definition bör användas. Däremot är det angeläget att ange på vilket sätt begreppet används i olika situatio- ner. Vissa remissinstanser anser också att begreppet etnisk grupp bör definieras. Begreppet etnisk grupp betecknar skilda kriterier som gemensamt territorium, gemensam kultur, språk och religion. Remissinstanserna framhåller att invandrare är en stor tillgång i det mångkulturella och att det är angeläget att betona detta. Det finns också skäl menar instanserna att betona att etnisk diskriminering inte skall förekomma inom något samhällsområde. Således skall prin- cipen om likabehandling av människor oavsett ras och etniskt ursprung vara vägledande. Det är viktigt att uppmärksamma de hälsoeffekter som kan uppstå genom att människor behandlas på ett diskriminerande sätt. Några remissinstanser ifrågasätter att personer som vistas illegalt i landet skall omfattas av nationella folkhälsomål. Det är mot den bak- grunden viktigt att uppmärksamma att gömda barn, dvs. barn till föräld- rar som vistas här utan uppehållstillstånd, skall erbjudas fullständig hälso- och sjukvård och tandvård enligt regeringsbeslut . Det är viktigt att förbättra mottagandet och bemötandet av nyan- lända personer. Nyanlända personer med traumatiska upplevelser bör få sina medicinska, psykologiska och sociala behov tillgodosedda. Det är även angeläget att uppmärksamma de hälsofrämjande åtgärder som behöver riktas mot etniska grupper som bott länge i . Det är också viktigt att beakta att barnkompetens bör finnas tillsammans med kulturell och språklig kompetens hos personal inom hälso- och sjuk- vården och inom samt vid mottagandet av nyanlända per- soner vid ankomsten till . Kunskaper i det svenska språket påverkar många livsområden; att komma in på den svenska arbetsmarknaden, delta i samhällslivet och kunna påverka sin situation. Därmed har det också en stor betydelse för hälsan. Språkkunskapen är därför ett mycket viktigt redskap. Därför bör Sfi-undervisningens kvalitet ses över och förskolan och skolan arbeta aktivt för att invandrar- och minoritetsbarn skall kunna utvecklas till tvåspråkiga individer med dubbel kulturell identitet. Av olika skäl har invandrare svårigheter att etablera sig på arbets- marknaden. Dels beror det på arbetsgivares attityder till invandrare, dels att invandrares kompetens ej tillvaratas. Därför är det viktigt att åtgärder vidtas för att förändra attityder till invandrare. I syfte att underlätta för invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden kan en framkomlig väg vara att arbetsgivare upprättar mångfaldsplaner. Det är även angeläget att underlätta för invandrare med utländska examina, t.ex. läkare, sjuksköterskor, farmaceuter att få examina omsatta till svenska förhållanden. Istället för att tala om enskilda etniska gruppers förutsättningar, så bör man enligt vissa remissinstanser tala om att etniciteten inte skall avgöra vilka förutsättningar en person har på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden och i utbildningssammanhang. Åtgärder riktade till olika etniska grupper bör ske inom ramen för det folkhälsoarbete som riktas till samtliga invånare och inte endast bestå av särlösningar. Enligt vissa remissinstanser bör barnens situation lyftas fram mer, sär- skilt de nyanlända barnens situation och i synnerhet flyktingbarnens. Mot bakgrund av att synen på homosexualitet är starkt förtryckande i vissa kulturer och t.o.m. olagligt i vissa länder finns det anledning att uppmärksamma situationen för invandrare som är homo- och bi- sexuella. Det är således viktigt att öka kunskapen om homo- och bi- sexuella invandrares situation, vilket har påtalats av vissa remiss- instanser.