sou · GOB38 · 2001-01-01 00:00:00 — Godstransportdelegationen (GTD, kommitté K 1998:06) tillsattes av regeringen (dir. 1998:51). Delegationen, som arbetar fram till har till uppgift att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i detta system. Godstransportdelegationen skall enligt sina direktiv följa utvecklingen på godstransportområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och eko- logiskt hållbart. En av de grundläggande uppgifterna för GTD är att göra en närmare analys av godstransportsystemets nuvarande funktion och brister sett ur kundperspektivet, samt av framtida behov och ut- veckling av godstransporter inom, till och från . Som en del i denna analys har GTD givit forskarna vid i uppdrag att ta fram en analysrapport byggd bl.a. på omfattande intervjuer med näringslivet i rollen av godskunder resp. transportföretag. I denna SOU-volym redovisas resultatet av detta arbete. I sitt slutbetänkande skall GTD enligt sina direktiv presentera ett förslag till en övergripande godstransportstrategi. Föreliggande rapport avses tillsammans med annat material bilda underlag för delegationens vidare överväganden vid utformandet av en sådan godstransportstrategi. Ledamöterna i har därför inte tagit ställning till författarnas synpunkter i denna rapport. Bakgrund till rapporten.................................................... Metod och genomförande................................................. Kategoriindelning av varugrupperna ................................ Nuvarande internationell och nationell statistik................. Transporter i ett utvecklingsperspektiv ....................................... Ett teoretiskt perspektiv ................................................... Volymernas och transportarbetets utveckling ................... Generellt om transporternas utveckling ............................ Transporter och miljöfrågor............................................. Industrins nuvarande och framtida krav...................................... Kapitlets strukturella uppbyggnad ................................... Gruppering och analys av godsflöden, steg 1.................... Lastbärare och transportslag............................................ Varuvärde och volym ...................................................... Analys av företagens transporter, steg 1½........................ Analys av samband, steg 2............................................... Exemplifiering av transportsystem, steg 3 ........................ Framtida transportsystem, steg 4 ..................................... Sammanfattning av kapitel 4.......................................... Tillväxt/BNP................................................................. Den globala handeln ...................................................... Informationsteknologi, IT .............................................. Påverkan av framtida industristrukturer ......................... Transportnäringens struktur som påverkansgrund .......... Industrin och handelns krav och behov........................... Fysiska flöden i de framtida transportstrukturerna.......... Aktörsroller i de framtida transportstrukturerna ............. Den framtida transportstrukturens krav på gods- Uppgiften i detta projekt har varit att bedöma och analysera ett material som skall utgöra ett underlag för framtida godstransport- strategier. Arbetet har varit inriktat på industrins och handelns behov och krav på de framtida transporterna i ett internationellt perspektiv. Det är således inte i första hand transportföretagen och infrastrukturen som studerats i detta arbete. Syftet har varit att ge en bred bild av den framtida utvecklingen ur flera synvinklar. Vi har också velat ge en beskrivning av transporterna och logistikens betydelse i ett framtidsperspektiv. Projektet har utförts under en 3- månadersperiod . Datan i arbetet bygger på flera källor, dels primärdata i form av intervjuer med de största industri- och handelsföretagen, dels på enkäter som skickats ut till ett antal företag inom samma kategorier. Som underlag för analyser och bedömningar ligger också ett omfattande sekundärdatamaterial. Strukturen i arbetet har varit att först ge en allmän bild av för- hållandena för transporterna (kapitel 3). I inledningen har också ett omfattande statistiskt material behandlats, dels för valet av företag, dels för information om varugruppsindelning och för användningen av de statistiska uppgifterna som underlag för analyserna (kapitel 2). Den insamlade datan har analyserats i kapitel fyra. Resultatet från analyserna ger underlag för bedömningar av de framtida strukturerna. Förutsättningar och påverkansfaktorer för den framtida industriutvecklingen analyseras och redovisas i kapitel fem. I kapitel sex analyseras och bedöms de framtida transport- strukturerna, analyserna bygger här på resultaten från analyser och beskrivningar i de tidigare kapitlen. I resultatkapitlet, kapitel sju, redovisas de framtida strukturernas krav på godstransportstrategier. Även om mycket kan sägas vara osäkert så bygger våra resultat på ett underlag som är så väl förankrat som möjligt. Det kan finnas faktorer som vi utelämnat och det kan saknas djup i en del frågeställningar men syftet har varit att ge en bred bild av förhållanden som påverkar den framtida utvecklingen. Tiden har också varit begränsad för mer ingående och omfattande analyser än de som kunnat genomföras och som redovisas i denna rapport. Resultaten visar till vissa delar på relativt kända förhållanden, i andra delar på faktorer och en utveckling som kan ge nya förut- sättningar för framtida godstransportstrategier. I punktform kan undersökningens resultat sammanfattas enligt följande: ·En ny indelning av varugrupper fordrar mer omfattande studier. ·Statistiken behöver förbättras, framför allt när det gäller ut- ländska aktörer som bedriver trafik i . ·Industrins och handelns krav (snabbhet, miljökrav etc.) på transporterna ökar, anser man att transporterna kan bli billigare. ·Utvecklingen av transportsystem ställer ökade standardiserings- krav. ·Transporterna blir mer och mer totala logistiksystem. ·Den globala outsourcingen och uppbyggnaden av 3PL-system fortsätter. ·Transportarbetet ökar snabbare än transportvolymerna, paket- transporter är den snabbast växande marknaden. ·En ökad harmonisering måste tillskapas för att det skall bli möjligt att bygga effektiva transportsystem. ·Nya aktörer som samordnar transporterna i transportsystem, både nationellt och internationellt, kommer att etableras på den framtida marknaden. ·Stora världsomspännande transport- och logistikföretag kommer i ökad grad att utveckla globala systemkoncept. Projektets resultat visar på problemområdets bredd och är därför mer överskådligt än djupt, i detta avseende kan resultatet skapa en insikt i transportområdets komplexitet. Resultaten visar även att förbättringar i förutsättningarna för uppbyggnaden av globala transportsystem måste vidtagas inom flera områden. Detta gäller inte minst inom det transportpolitiska området. Arbetets upplägg och inriktning har också visat på områden där fördjupade studier skulle vara av behov. Industrin och handeln har fokuserats i detta arbete, en naturlig fortsättning vore att undersöka transport- företagen med en grund i de förutsättningar som utvecklingen och industrins krav och behov ställer. Ett annat område där djupare studier kan vara aktuella är studier av noderna eller samman- bindningspunkterna i ett internationellt transport- och distribu- tionssystem. Den utveckling inom transportbranschen som vi nu ser ställer flera frågor om de svenska transportföretagens roll . Vilka aktörer kommer att dominera marknaden, det kan bli ett betydligt mindre antal än , och hur kan branschen med en relativt svag lönsamhet klara de allt mer omfattande krav och restriktioner som ställs? Ett annat område som kan fordra djupare studier är transportarbetets förväntade kraftiga ökning, vad detta beror på och hur förhållandet mellan transportarbete och transport- volymer för olika varugrupper ser ut. Det kan tyckas som att projektets resultat leder till fler frågor än svar, men detta kan förklaras av studiens upplägg och att transporterna verkar i en komplex verklighet med ett beroende inom flera områden. är stora delar av samhället beroende av transporterna och att dessa fungerar på ett för alla bra sätt. I detta kapitel presenteras en övergripande bakgrundsbild av de förutsättningar som ligger till grund för rapporten. I kapitlet behandlas även studiens syfte, avgränsningar och genomförande, samt en generell disposition av rapporten. Transporternas betydelse och utvecklingen Godstransporternas stora betydelse för industrins, handelns och hela samhällets utveckling kan knappast ifrågasättas. Begreppet godstransporter omfattar inte enbart en transport mellan två punkter. Genom logistikens utveckling, där hela materialflödet beaktas, har godstransporter och de aktiviteter som transport- och speditionsföretagen svarar för kommit att omfatta även tjänster som lagring, dokumentation, information, förpackning och också delar av varuproduktionen. Transportföretagen har byggt tredjepartlogistikkoncept och de varuproducerande företagen har genom outsourcing (utkontraktering) lagt över transportrelaterade aktiviteter på transportföretagen. Transporterna har blivit en allt viktigare faktor i den totala materialflödeskedjan/förädlingskedjan. Transporternas betydelse och roll i samhällets utveckling be- tonas också av flera forskare. Transporter har haft och kommer att få en viktig roll i en sammanhängande produktionskedja (, 1998). Flera välkända amerikanska logistikforskare betonar också transporternas avgörande betydelse, bl.a. Coyle et al (1994) ser transporter som; one of the tools that civilized societies need to bring order out of chaos. It reaches into every phase and facet of our existence. Viewed in historical, economic, evironment, social and political terms, it is unquestionably the most important industry in the world. Transporternas betydelse innebär också att samhället blir beroende av en fungerande transportapparat, inte minst mot bakgrunden av att samhällsutvecklingen går allt snabbare och blir alltmer komplex. Flera andra forskare betonar vikten av goda transporter, ett exempel är et al (1994) som ser transporter som; the function of transport is to bring the geographical gap between producers and consumers, so that goods and services may be exchanged to their mutual benefit. De menar vidare att transporter behövs för att uppnå välfärdsnivåer som inte var möjliga. En välkänd transportforskare, Button (1991), ser transporter i ett utvecklingsperspektiv och menar att transporter är more evolu- tionary than revolutionary. Ett utvecklingsperspektiv har också Kunzmann (1991) när han säger att transporterna har en kritisk betydelse för den totala framtida utvecklingen och den enskildes livskvalitet. Traditionellt har transporterna indelats i transportmedel/trans- portslag, i lastbilstransporter, järnvägstransporter, sjö- transporter och flygtransporter. Flera perspektiv kan läggas på transporterna; företagsekonomiskt, samhällsekonomiskt, tekniskt, politiskt eller geografiskt. Transporter har också flera dimensioner, de kan vara lokala, regionala, nationella eller internationella. Ett transportföretag måste drivas på företagsekonomiska villkor men på samma gång är man beroende av samhället, främst i fråga om infrastrukturen. är en transport ofta ett sammansatt system av olika transportmedel, lastbärare och andra aktiviteter, industrins behov skapar ofta multimodala system. Inom transportområdet har frågan om konkurrens eller likartade konkurrensvillkor varit i fokus. Inom transportslagen konkurrerar företagen med varandra, mellan transportslagen finns det konkurrens och man konkurrerar med utländska transportörer. har konkurrensvillkoren framställts som orättvisa, kritik har då riktats mot de skatter, avgifter, subventioner eller regelverk som man ansett gynna vissa transportmedel. utförs en transport inte med ett transportmedel utan med ett helt transportsystem bestående av flera transportmedel. Vi har både en konkurrens och ett samarbete mellan företagen på transportmarknaden. I har inte konkurrensvillkoren harmoniserats mer än till vissa delar, inom både de tekniska, sociala och fiskala områdena kan det finnas betydande skillnader. Till detta kommer att skillnader i miljökraven, kontrollen och efterlevnaden också skiljer sig också åt. har transportmarknaden till största delen liberaliserats. Inom järnvägen och flyget har den svenska marknaden avreglerats medan sjöfarten och vägtransporterna avreglerats i ett tidigare skede. I flera andra länder har inte avregleringen genomförts fullt ut, detta gäller speciellt järnvägstransporter. Transporterna i ett systemperspektiv Samarbetet genom vertikal integration innebär att man måste se ett transportupplägg som en kedja av transportrelaterade aktiviteter utförda av olika transportmedel, ett transportsystem. är transporter en härledd efterfrågan vilket innebär att industrins och handelns behov är grundläggande för transportsystemens utveck- ling. Till detta kommer att transportsystemen måste vara lång- siktiga. Investeringar i t.ex. terminaler och samhällsrelaterad infra- struktur görs på lång sikt. För att skapa effektiva transportsystem och formulera strategier härför behövs kunskaper om varuflödena som ett system och om de faktorer som påverkar de framtida flödena och därmed godstransportstrukturerna. Det är inte alltid lätt att bedöma den framtida utvecklingen, de kunskaper och den statistik om varuflödena som finns är transportmedelsbaserad. Grundläggande för att bedöma den fram- tida utvecklingen inom området är den svenska industrins och handelns nuvarande och framtida utveckling, dess behov och krav på transportsystemen. Man måste skapa en förståelse för industrins varierande krav på transportsystemen vilka kan variera beroende på kraven på transport- och hanterbarhet. kräva en viss lastbärarutrustning, varierande kvalitetskrav kan ställas, godsets värde och geografiska relationer kan också ha betydelse. Utifrån industrins krav och förutsättningar kan transport- systemens strukturer bedömas. När det gäller en mer långsiktig utveckling krävs det dock att varuflödena relateras till hela transportsystem och att även andra kriterier än industrins direkta krav och behov beaktas. Det kan då vara frågan om förändrade handelsmönster, betydelsen av elektronisk handel, miljökravens betydelse och hur företagens försörjnings- och distributionskedjor förändras. Dagens struktur i transportbranschen förändras också, nya aktörer tillkommer, gamla mönster bryts snabbt, det sker en teknisk utveckling och regler samt styrinstrument förändras. I denna studie avses att skapa ett underlag för bedömningar av framtida godstransportstrategier. En viktig grund för bedömningar- na är den strukturella utvecklingen. Detta kan illustreras enligt nedanstående. bygger på vad ? Vad påverkar framtida strukturer ? Förutsättningar för framtida strukturer Andra påverkansfaktorer kan vara utvecklingen i och , miljökrav, IT-utvecklingen och Internethandeln, utvecklingen i (främst på infrastruktursidan), sambandet mellan tillväxt/BNP och godstransporter samt näringslivets för- ändring. Någon av dessa faktorer ingår även i utvecklingen och indelningen i varugrupper. Med en starkare konkurrens för den svenska industrin krävs det olika effektiviserings- och rationaliseringsåtgärder i alla led i pro- duktionsprocessen. En viktig del i effektiviseringen berör de sätt på vilket industrin transporterar och distribuerar de olika varu- grupperna. Utvecklingen visar att transportföretagen får en allt större roll i produktionsprocessen med t.ex. slutmontering eller emballering av produkterna. Denna form av utökade aktiviteter och ansvar kommer troligen att variera beroende på flera faktorer och den specifika inriktning som ett transportföretag eller speditör har. Med en allt mer internationell utveckling av industrins geografiska marknad och lokalisering ställs det krav på företagets utvecklingsstrategi. Relevanta frågor i detta perspektiv kan t.ex. vara om företagen skall investera i nya produktionsanläggningar på den nya marknaden, förändra lagerstrategierna eller lägga ut produktionsmoment på underleverantörer. Flera företag har t.ex. flyttat delar av produktionen till eller vilket skapar nya transportstrukturer. Transportföretagens utveckling av 3PL- koncept får också stor betydelse för de framtida transporterna. kan transportföretagen inte enkelt och snabbt flytta en verksamhet där man har investerat i terminaler och utrustning. Ytterligare ett problem i en långsiktig bedömning av gods- transportutvecklingen är det faktum att transporterna styrs av kundernas krav som i stor utsträckning varierar över konjunktur- cyklerna. Det är därför svårt att bedöma vilken typ av varor som kommer att transporteras och vilken generell skillnad det kommer att finnas i jämförelse med dagens varor och varuflöden. Marknaden kan få nya aktörer med nya uppgifter som ersätter de gamla, internationaliseringen och den allt snabbare förändrings- takten är andra faktorer som ligger till grund för en bedömning av utvecklingen. Med bilden av hur marknaden och kraven på transporterna förändras är frågan hur den framtida transportstrukturen kommer att se ut. Det är naturligtvis inte en homogen bild av de framtida transporterna eftersom behoven kan se mycket olika ut. fråga om vilka aktörer eller aktörsallianser som kommer att finnas och om vad transporter egentligen innefattar. Det kommer att finnas enkla transporter från A till B, men har vi sett hur traditionella transportföretag utvecklat hela logistiska tjänstepaket där transporterna kompletteras av andra trans- portrelaterade tjänster. Genom bl.a. outsourcing och IT-utveckling kommer transportföretagen att kunna skapa transport- och logistikkoncept som innebär större totalåtaganden och därmed ett större ansvar och engagemang för hela varuflödet. Även om man kan se stora möjligheter för transportföretagen så finns det också åtskilliga problem som måste lösas. Vissa problemområden kan direkt relateras till företagen men vissa har att göra med konkurrensförutsättningar och regelverk. Problemen är också olika för företag inom de skilda transportslagen som många problem kan relateras till skillnaderna i förutsätt- ningarna mellan de olika transportslagen. Traditionellt är trans- porterna uppdelade i transportslag. För att utveckla transportsystem så måste något av de förhärskande transportslagstänkandet ersättas av en syn på transporter som hela system där flera transportslag ingår. Den framtida utvecklingen där transportföretagen kan antas få en allt mer betydelsefull roll är en angelägenhet inte bara för varuägarna, deras kunder och transportörerna utan för hela sam- hället. Hela samhället är beroende av en fungerande transport- apparat. Hur denna hanteras är av stor vikt. Transportpolitiken, och då inte minst frågor inom miljöområdet, har till uppgift att både nationellt och internationellt samordna, skapa förutsättningar för och styra utvecklingen i den riktning som är bäst för samhället och som ger konkurrensneutrala förutsättningar för utvecklingen av effektiva transportsystem. Detta är en nog så svårlöst uppgift men en närmast avgörande fråga som kan relateras till många andra områden i samhällsutvecklingen. Vilka kriterier skall ligga till grund för en varugruppsindelning baserat på transportsystem? Vilka krav ställer varuägarna på dagens och framtidens transport- system? Hur kan godsslagen indelas med avseende på hanter- och trans- portbarhet? Vilka andra kriterier påverkar de framtida transportstrukturerna? Vilka förutsättningar skall ligga till grund för framtida transport- strukturer och -strategier? Vilka konsekvenser får förändringarna i transportstrukturerna för framtida godstransportstrategier? Ett syfte med Godstransportdelegationens arbete är att på ett övergripande sätt formulera framtida strategier för godstransporter med avsikt att förbättra godstransportsystemen. Syfte för denna studie är att beskriva och analysera gods- transportflödenas variationer och som ett underlag för att bedöma framtida strukturer och strategier. I syftet ingår att bestämma en indelning av godsslag/varuslag som skall ligga till grund för godsflödena i ett systemperspektiv. I syftet ingår vidare bedömningar av vad som påverkar den framtida industri- och transportstrukturen. I studien ingår endast industri- och handelsföretag som är svenska eller har en direkt koppling till svenskt näringsliv. Företagen skall ha transporter till eller/och från . De varugrupper som studeras är ett urval ur de branscher som bedöms ha störst betydelse i det svenska näringslivet och . Urvalet av varugrupper avgränsas från allt för detaljrika nivåer av grupper för att på så sätt erhålla en hanterbar indelning. Uppgifterna om varuflöden representerar vissa företag och är därmed inte totalsiffror för hela flöden. Förändringar som är betingade av konjunkturförändringar be- aktas inte eftersom dessa är oregelbundna, kan ha ett kort eller långt cykliskt förlopp och skiljer sig åt på olika marknader. Även om regional utveckling och regionalstöd har betydelse för utvecklingen så ingår inte analyser av regionalstöd. Regional ut- veckling ingår som en faktor i den industriella framtida strukturen. Den gemensamma europeiska valutan EMU anses av flera vara av betydelse för utvecklingen, i detta arbete behandlas ej EMU som en faktor i den långsiktiga industriutvecklingen. I arbetet ingår inte att analysera och lämna fullständiga förslag till åtgärder. Utifrån bedömningarna av utvecklingen ges synpunkter och reflektioner på hur resultaten kan tolkas och användas. Analyser av olika transportslag ingår ej utan de olika transport- stegen ingår som en del i bedömningarna av framtida transport- strukturer och -system. Frågor om infrastrukturen fokuseras ej. Även om dessa är viktiga frågor så behandlas de endast övergripande och i samband med transportstrukturen. Infrastruktur ingår i SAMPLAN, rapport 1999:2. Den metodologiska arbetsgången har indelats i en rad olika steg för att erhålla en klar och logisk struktur i arbetet. I det första steget ligger tyngdpunkten på att studera de bakomliggande faktorerna för godstransporter. Detta innebär en kartläggning av den nuvarande varugruppsindelningen. Arbetet omfattar en genomgång av uppbyggnaden och strukturen i och statistik, även andra varugruppsindelningar studeras. I ett andra steg fastställs kriterierna för en ny varugrupps- indelning. Nya kriterier bygger dels på industrins och handelns behov, dels på godsets transport- och hanterbarhet. Möjliga kriterier formuleras med avseende på till exempel lastbärare, kvalitetskrav, tidskrav, värde, avstånd och transporttyp (t.ex. system-, matar-, råvaru- och färdigvarutransporter). I det tredje steget, som är det mest omfattande, ligger tyngdpunkten på industrins direkta krav och behov av transporter utifrån de parametrar som blivit definierade i det andra steget. Den undersökning som genomförs av industrins godstransportbehov består av en nulägesbedömning samt en bedömning av industrins framtida behov. Metodmässigt samlas data in genom intervjuer med industrin och handeln angående deras nuvarande och framtida krav på transportsystemen. Intervjuer genomförs också med något transportföretag och deras organisationer om transport- och han- terbarheten som en grund för varugruppsindelning. Transportföre- tagens syn på ett systems upplägg och framtida behov ingår också i intervjuerna. I datainsamlingen ingår även ett utskick av enkäter till mindre och medelstora industriföretag om deras krav på transporterna. I det tredje datainsamlingssteget ingår även en genomgång av sekundärdata, andra rapporter, inom området.