sou · GOB344 · 2001-01-01 00:00:00 — ·Lärarkompetens är viktigt vid utbildning av studenter vid universitet och högskolor. Inrätta fler tillfälliga professurer för yrkesverksamma vid högskolorna. 7.7.4Stimulera innovationer i rollen som köpare Staten kan stimulera innovationer och dynamisk konkurrens genom sin roll som köpare inom byggsektorn. Detta kan avse medveten upphandling av innovativa lösningar kring processer och produkter och göras i innovativa samarbetsformer typ partnering eller samfinansiering med privata företag. Upphandlingen bör grundas på att nå innovativa svar på problem som identifierats som särskilt konserverande. Ett sådant exempel är att upphandla små företag bland entreprenörer, installationsentreprenörer och materialtillverkare och integrera deras kunskap tidigt i projekten, samt att följa och dokumentera detta med forskare. Teknikmässor eller Bomässor bör ha starka inslag av innovationer där köpare kan se demonstrationsexempel och föra en dialog med byggsektorns aktörer. ·Använd offentlig upphandling innovativt. Upphandlingarnas metoder och resultat ska spridas. Ett exempel på innovativa metoder är teknikupphandlingar. ·Teknikupphandlingar i innovativt syfte kan med fördel tillämpas vid Bomässor. Om statliga medel används vid bomässor skall det ställas krav på teknikupphandling av flerfamiljshus som syftar till goda bostäder till låga kostnader. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild byggkostnadsdelegation tillsätts med uppgift att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader för bostäder. Därmed kan boende-kostnaderna sänkas och sysselsättningen i byggsektorn ökas. -främja nytänkande inom byggbranschen och initiera forskning och utveckling kring ny byggteknik och nya byggprodukter, -initiera nya planerings-, entreprenad- och upphandlingsformer som främjar konkurrens och kvalitet, -skapa ett statistiskt baserat uppföljningssystem som syftar till att motverka vinstöverflyttningar mellanbyggsektorns delsektorer, -verka för att ta bort tekniska och administrativa hinder som mot- verkar lägre byggkostnader, -verka för långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden. Orsaker till ökade produktionskostnader Kostnaden för att producera nya bostäder har ökat snabbare än konsumentprisindex (KPI). Inte ens under lågkonjunkturen sjönk produktionskostnaderna i nämnvärd utsträckning och har de åter ökat mer än KPI. För att hyrorna i nya bostäder inte skall bli orimliga måste vi komma till rätta med de höga produktionskostnaderna. Lägre produktions- kostnader är också en förutsättning för att bostadsbyggandet åter skall komma igång, vilket behövs såväl för sysselsättningen som för att undvika framtida överhettningar på byggmarknaden orsakade av bostadsbrist. Byggsektorns aktörer har haft en tendens att utnyttja sänkta priser inom en delsektor eller ett delområde till att höja sina egna priser eller avgifter. Denna utveckling var särskilt tydlig när de äldre reglerna för räntebidrag gällde eftersom ökade kostnader i byggskedet, på grund av den låga garanterade räntan, endast marginellt ökade kostnaden i driftskedet. Incitamenten för den enskilde byggherren att invända mot höjda kostnader var små så länge bankerna ställde upp med nya lån. Ökningen av de totala produktionskostnaderna beror till stor del på en omfördelning mellan kostnadsslagen där moms, tomt- och anslutningskostnader, kapitalkostnader m.m. tagit en allt större andel. I kombination med bristfällig produktutveckling har produktions- kostnaderna totalt ökat mer än faktorerna i konsumentprisindex. Ansvaret för ett byggnadsprojekts kvalitet och pris har varit oklart på grund av den sektorisering som karaktäriserar byggbranschen. På byggherrens uppdrag utformar arkitekter och konstruktörer de byggnader som sedan uppförs av bygg- och installationsentreprenörer. Erfarenhetsåterföringen mellan aktörerna är liten liksom möjligheten att påverka varandras arbete. Det har resulterat i en bristande produkt- och systemutveckling i byggbranschen. En orsak till sektoriseringen är det entreprenad- och upphandlings- system som dominerar byggmarknaden. Systemet är ett frivilligt utarbetat system mellan marknadens parter i syfte att skapa en marknad med lika villkor och en rättvis ansvarsfördelning mellan byggherre, projektör och entreprenör.Tyvärr har det också resulterat i en uppdelning av ansvaret. Produktionskostnaderna är direkt beroende av graden av industriali- sering och prefabricering. Forskning visar att det med en större prefabriceringsgrad och en ökad grad av industrialisering i byggandet går att sänka entreprenadkostnaden med , där prefabriceringsgrad och produktionsmängd avgör hur stor sänkningen blir. Dagens byggsystem med hög prefabriceringsgrad är av sådan karaktär att det krävs stora volymer för lönsamhet. Det har medfört att de sänkta produktionskostnaderna till följd av den ökade konkurrensen under senaste lågkonjunkturen till stora delar har ätits upp av högre kostnader orsakade av en sänkt prefabriceringsgrad. byggrusch kunde man med hjälp av en hög prefabriceringsgrad och rationell planering hålla byggkostnaderna under Tyvärr drevs både rationalisering och prefabricering till en sådan grad och på ett sådant sätt att vi skapade stereotypa och oattraktiva områden. har vi lärt oss att det går att kombinera ett rationellt och effektivt byggande med hög prefabriceringsgrad med variation och flexibilitet. Åtgärder som syftar till att långsiktigt sänka produktionskostnader för nya bostäder måste ha en bred ansats med insatser på flera områden . Insatser på enskilda områden ger endast marginell effekt. Att sänka t.ex. arbetskraftskostnaden sänker produktions- kostnaden med endast medan samma sänkning av hela entreprenadkostnaden sänker produktionskostnaden med . Dagens system för uppföljning av byggproduktionskostnaderna redovisarendast i mindre utsträckning kostnadsflödena mellan branschens delsektorer. Därför har kostnaderna relativt obemärkt kunnat utvecklas. Byggsektorns aktörer har i egna utredningar visat på att stora delar av de ökade produktionskostnaderna beror på faktorer utanför deras egen kontroll, t.ex. momshöjningar och höjda kommunala avgifter. Man har också påtalat behovet av nya åtgärder för att öka byggverksamheten. I arbetet tillsammans med Kretsloppsdelegationen visade branschen att man nu är beredd att ta ett ökat ansvar i samarbete med myndigheterna, särskilt om man därigenom kan undvika lagstiftning. Den komplicerade ägarstrukturen, med korsägande både inom och mellan delmarknader, motverkar sänkta byggkostnader genom att göra det möjligt för aktörerna att kompensera sänkta marginaler i ett delområde med högre marginaler i ett annat. I utredningen som genomförs av , och kartlägger man dagens ägarstruktur och konkurrens- situation. Utredningen har valt att specialstudera byggmarknaden för att se hur konkurrensen i byggbranschenfungerar och om den kan förbättras. Byggkostnadsdelegationen skall i samarbete med byggsektorns aktörer aktivt arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltnings- kostnader för bostäder och därmed lägre boendekostnader. Därigenom skapar man förutsättningar för en ökad efterfrågan på bostäder vilket i sin tur ger förutsättningar för en ökad sysselsättning i byggbranschen. Delegationen skall ha följande uppdrag: 1Främja nytänkande inom byggbranschen och initiera forskning och utveckling kring ny byggteknik och nya byggprodukter. 2Initiera nya planerings-, entreprenad- och upphandlingsformer som främjar konkurrens och kvalitet. 3Skapa ett statistiskt baserat uppföljningssystem som syftar till att motverka vinstöverflyttningar mellanbyggsektorns delsektorer. 4Verka för att ta bort tekniska och administrativa hinder som motverkar lägre byggkostnader. 5Verka för långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden. Främja nytänkande inom byggbranschen och initiera forskning och utveckling kring ny byggteknik och nya byggprodukter Delegationen skall arbeta för att kostnadsaspekten beaktas i nya och pågående byggforskningsprojekt. Man skall också verka för att nya projekt kring byggteknik och byggprodukter kommer till stånd. Speciellt skall delegationen planera och kostnadsberäkna ett genomförande av en teknikupphandling med nya byggsystem som redan vid måttlig volym kan ge betydande produktions-kostnadssänkningar. Målsättningen skall vara att uppnå en sänkning av entreprenadkostnaden . Upphandlingen skall utformas så att miljö- och kvalitetsaspekterna vägs in. I arbetet skall delegationen samarbeta med kommunala och privata byggherrar, , Provnings- och forsknings- institut , övriga parter i byggbranschen och med konsument- representanter. För upphandlingen skall delegationen söka samverkan med kommunala och privata intressenter samt med de forsknings- och utvecklingsorgan som verkar inom området. Delegationen skall redovisa hur och till vilken kostnad en teknikupphandling kan genomföras. Först därefter och efter regeringsbeslut får teknikupp-handlingen igångsättas. Initiera nya planerings-, entreprenad- och upphandlingsformer som främjar konkurrens och kvalitet Delegationen skall i samverkan med branschens parter undersöka möjligheterna att skapa nya planerings-, entreprenad- och upp- handlingssystem som ger förutsättningar för långsiktigt sänkta byggkostnader med bibehållen funktion och kvalitet. Målsättningen är att skapa ett system som premierar produktutveckling, god kvalitet, god miljö, låga kostnader, helhetssyn och funktionstänkande utgående från byggnaden som system. Nya planerings-, entreprenad- och upphandlingssystem skall utformas så att de också premierar låga kostnader under bruksskedet och tar hänsyn till de ingående materialens och de använda metodernas miljöpåverkan. Skapa ett statistiskt baserat uppföljningssystem som syftar till att motverka vinstöverflyttningar mellan byggsektorns delsektorer Delegationen skall skapa ett statistiskt baserat system för kontinuerlig uppföljning av kostnadsutvecklingen inom och mellan byggsektorns delsektorer. Systemet skall utformas så att man enkelt kan följa kostnadsutvecklingen inom och mellan branschens delsektorer. Orsaker och verkan kan därmed snabbare analyseras. Målsättningen för delegationen skall vara att skapa system som sköts och bekostas av branschens aktörer. Verka för att ta bort tekniska och administrativa hinder som motverkar lägre byggkostnader Delegationen skall undersöka om det finns tekniska och administrativa hinder som motverkar en utveckling mot långsiktigt lägre byggproduktionskostnader. Det kan t.ex. vara hinder i tillstånds- processen eller administrativa hinder för import av billigare byggprodukter. I arbetet skall delegationen ta till vara resultatet från utredningen och se över möjligheterna att agera i de problemområden som utredningen identifierar. Speciellt skall delegationen studera hur konkurrens och prissättning fungerar för de byggmaterial som haft den mest ogynnsamma utvecklingen. Metoder för att komma tillrätta med de problem delegationen och utredningen identifierar skall i första hand utarbetas i samarbetemed branschen. Först om man inte på frivillig väg kommer fram till acceptabla lösningar skall delegationen lägga fram förslag till andra åtgärder. Verka för långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden I övrigt står det delegationen fritt att lägga fram förslag som syftar till en långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden. Underlag för delegationens arbete Som underlag för delegationens inledande arbete skall man använda resultatet från tidigare utredningar, interna utredning "Byggkostnadsutvecklingen - fördelning och orsaker" samt delrapport från utredningen som genomförs av , och på uppdrag av . Man skall också ta till vara de internationella erfarenheter som kan finnas på området, särskilt det arbete som genomförs i i syfte att åstadkomma lägre byggkostnader. Inom alla delområden skall resultat och förslag utformas så att de är anpassade till lagar och regler inom Europeiska unionen. Speciellt skall man se till att teknikupphandlingen resulterar i produkter som kan CE- märkas enligt byggproduktdirektivet (89/106/EEG) så att de kan konkurrera på den europeiska byggmarknaden när byggprodukt- direktivet fullt ut har genomförts. Tidplan, arbetsformer m.m. För byggkostnadsdelegationen gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23) samt att beakta jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Delegationen skall göra konsekvens- analyser på regelområdet i de fall man finner det påkallat. Därvid skall delegationen, i tillämpliga delar, beakta regeringens beslut om en ordning för systematisk genomgång i av företagsregler med de checklistor och analys- instrument som anges där. Delegationen skall vara verksam t.o.m. . Arbetet skall slutredovisas . Delredovisningar skall ske enligt följande: skall delegationen redovisa hur en teknikupphandling kan genomföras och kostnaderna härför. Om regeringen efter redovisningen beslutar att teknikupphandlingen skall genomföras, skall resultatet redovisas . Övriga deluppdrag skall delegationen delredovisa som den är verksam. Delegationen skall samverka med byggsektorns aktörer och myndigheter. I fråga om teknikupphandlingen skall man samråda med , och så att byggsystemen uppfyller kraven i byggproduktdirektivet. Man skall också samråda med utredningen och direkt med berörda verk och sektorsorgan när det behövs. Idé: Elementbyggnadsteknik i trä i flera våningar. Leverantör stomme: Myresjöhus Byggort: kommun ( kv. Antal våningar: 3 Antal lägenheter: 12 ( hyresrätt ) Lägenhetsfördelning: 6 st 2 ½ rok och 6 st 2 rok Hyra: / kvm BOA och år Byggstart juni -98 , inflyttning våren -99 Myresjöhus ingår i Skanskakoncernen och tillverkar normalt småhus i trä. Som en av vinnarna i teknikupphandlingen har de gått vidare från småhustillverkning och utvecklat ett byggsystem för flerbostadshus i trä i flera våningar. Huset är det första i sitt slag som konstruerats och byggts av Myresjöhus. Produktionen sker i Myresjöhus småhusfabrik. Utformningen känns igen från tävlingsförslaget och består av ett 3- vånings lamellhus med 4 lägenheter per plan, varav de två likstora gavellägenheterna är genomgående medan de två mindre är enkelsidigt belysta. Bottenplanets lägenheter har direktutgång till uteplats. Övriga lägenheter har balkong. De två översta gavellägenheterna har förhöjd takhöjd i vardagsrummet. Projektet har genomförts i huvudsak i enlighet med lämnat anbud och lämnade utfästelser har följts. Utveckling av vissa detaljer såsom trapphusutformning återstår. Den byggnadstekniska utformningen utgår ifrån beprövade lösningar från småhustekniken som har anpassats för tillämpning i flerbostads- hus. Det innebär att detaljer till stor del består av väl genomarbetade och beprövade lösningar. De delar KTH anser ha lyckats sämst är anslutningen mellan yttervägg och mark. Dels finns ingen riktig sockel på huset, dels medför konstruktionsutformningen en relativt stor köldbrygga i anslutningen mellan yttervägg och platta på mark. Konstruktionen vid takfot för att hindra inblåsning av snö och avleda smältvatten har ursprungligen tagits fram för fasadinklädnad med ytterväggspanel men har inte arbetats om för puts på tilläggsisolering. Enligt beräkning blir den köpta energin för uppvärmning 60 kWh/m2. Köldbryggor ger ett påslag med 12 kWh/m2 på den beräknade energiförbrukningen utan köldbryggor. Inverkan av byggnadens värmetröghet reducerar energiförbrukningen med 19 kWh/m2 jämfört med en beräkning då hänsyn ej tas till denna. Termografering vid invändigt undertryck visade inte på några större fel i utförandet, vare sig det gäller värmeisolering eller täthet. Lägenheterna är tätare än enligt ställda krav. Ventilationssystemet är ett frånluftssystem utan värmeåtervinning där tilluften tas in via tilluftsdon som är placerade i yttervägg på över golv. Studier av tilluftsdonets funktion med hjälp av värmekamera visade att tilluftsflödet från donet har riktning uppåt och åt sidan och att kylning av ytterväggen nedanför donet blir begränsad. Resultatet visar att luftomsättningarna ligger under ställda minimikrav. I en jämförelse med de råd om flöden som ges i BBR 99 visade det sig att köksventilationen väl uppfyller råden. Badrumsventilationen låg klart, , under rekommendationen. Mätningen av termiskt inomhusklimat visade ett gott resultat då värdena klart ligger inom intervallen för rekommenderade värden. 128 , , , KTH- Byggnader och installationer. Luftljudsisoleringen är relativt god medan stegljudsisoleringen knappt uppfyller grundkrav, dvs ljudklass C. I tabellen nedan redovisas nyckeltal för BoBraByggBilligt. Man kan konstatera att detta projekt har betydligt lägre totala produktions- kostnader, vilket leder till klart lägre hyresbehov än i Fleximodulen. På grund av att lägenheterna är större blir också de bedömda drift- och underhållskostnaderna lägre. Huset har dessutom god värmeisolering. Även här måste vi reservera oss för en kort driftperiod. Kr/kvm BOA kr/kvm BRA Hyra BoBra exkl räntebidrag Hyra BKD-kalkyl inkl räntebidrag Hyra BoBra inkl räntebidrag Fastighetsskatt år 6-10 resp år 11- Hyra BKD-kalkyl är den hyra (/kvm BOA och år) som den ursprungliga reala kalkylmodellen ger med faktiska värden för projektet i kv Harsyran. I kalkylmodellen finns alltså vare sig räntebidrag eller fastighetsskatt. För att få en jämförbar hyra har anbudsgivarens kassaflödesanalys räknats om till reala termer och räntebidrag samt fastighetsskatt exkluderats. Då får vi en hyra som börjar på /kvm och år som faller realt till /kvm år 15. Detta betyder en real hyresdepriciering på , vilket också verkar rimligt. 129 , KTH och , LTH. Bostadshuset i kv Harsyran representerar ett mycket ambitiöst genomfört projekt vad gäller funktionsdugliga bostäder till rimligt pris, men lämnar en del i övrigt att önska vad gäller möblerbarhet, detaljutformning och estetik. De krav som Byggkostnadsdelegationen ställt utöver PBL-kraven är uppfyllda i mycket stor utsträckning. Gestaltningen av bostadshusen har i förhållande till tävlings-förslaget har ändrats till förmån för fler genomgående lägenheter. Den nya hustypen hade kunnat underlätta en anpassning till olika tomter, vilket inte tagits tillvara i någon större utsträckning i det aktuella fallet. Hur uppfylls Bör-kraven? I.Yttre och inre gestalt Utformningen uttrycker inte någon arkitektonisk karaktär och ger ett något obalanserat intryck med okänsliga detaljlösningar i fasad och inre miljö. Ändringen av hustypen i förhållande till tävlingsförslaget har i detta fall skett på bekostnad av gemensamhetsutrymmen i direkt anslutning till trapphusen. Bostadsrummen är väl belysta. Det övergripande kravet på möblerbarhet är inte tillfullo uppfyllt. Det gäller särskilt vardagsrummet. 7 av de 10 Bör-krav hänförliga till bostads-funktion är helt uppfyllda och ytterligare ett (solvärden balkong) är upp-fyllt för hälften av lägenheterna. Dörrslagning och dörrplacering har i vissa fall försvårat möblering och komplicerat rörelsemönster. Detaljkraven är inte tillfredsställande uppfyllda. Besiktningen ger intryck av bristfällig omsorg om betydelsefulla detaljer, som underlättar skötsel, rengöring och andra vardagsrutiner. Bättre detaljutformning hade knappast kostat lika mycket som bostäderna nu torde förlora i värde. De Bör-krav som kan hänföras till föränderbarhet är, som de är uttryckta, i princip uppfyllda. Frågan är emellertid om flexibilitet finns, när så många andra byggda egenskaper hos bostäderna är låsande. 130 , Bomiljögruppen i i samråd med . Kundundersökning med plananalys, enkäter, samt intervjuer131 Plananalysen visar små men välplanerade lägenheter. Sex av tolv hushåll besvarade enkäter och samtliga var mycket positiva. Rymlighet och genomsiktlighet uppskattas. Samtliga delundersökningar visar positiva omdömen och totalomdömet blir godkänt, gott och väl över genomsnittet i referensundersökningen. Skall- och bör- kraven har beaktats i projekteringsfasen och inarbetats i arbetshandlingar och specifikationer. De har inte tagits upp särskilt i kvalitetsplaner eller i byggsamråd. Det har inte heller funnits någon särskild person utsedd som haft till uppgift att bevaka att de olika kraven uppfyllts. Skall- och Bör- kraven har inte heller förmedlats till eller diskuterats med de boende i huset. I Myresjöhus som har grundläggning med platta på mark erhålls relativt höga yttemperaturer på golvet, som emellertid skulle kunna bli ytterligare något högre med en förbättrad kantisolering. Skall-kraven avseende Resurshushållning bedöms vara uppfyllda i enlighet med de krav som BKD ställde i ursprungsdirektiven. Beträffande Skall-krav för Kretsloppsanpassning har man i begränsad omfattning tillgodosett detta. Man har begränsat sig till möjligheten av att kunna utföra begränsade rördragningar i vertikalled. Avfall vid uppförandet har sorterats i vissa fraktioner, dock ej i alla som Skall-kraven angivit. I fastigheten finns inga avsteg från kraven på utrymme för avfall i uppställda fraktioner. Beträffande emballage har man använt gängse material och leverantörer och entreprenörer har hänvisats till kommunens källsorteringsmöjligheter. Med andra ord har man inte vidtagit några särskilda åtgärder för att säkerställa den kvalitet som Skall-kraven här angivit. Beträffande Bör-kraven avseende Resurshushållning har man redovisat energianvändning som grundar sig på preliminära värden (E- norm). Energiförbrukningen kan avläsas av den enskilde hyresgästen. Rådstexten i BBR 9:235 är uppfylld. Ingreppen i naturmark kan prövas, i och med att man byggt en skyddsvall mot väg och villabebyggelsen i området samt fyllt upp och planat ut tomten. I övrigt har man ej uppfyllt Bör-kraven för Resurshushållning. 131Utvärdering av boendekvalitet, . 132Arne Elmroth, LTH. 133Carl , KTH. Börkraven avseende Kretsloppsanpassning begränsar sig demonterbarheten till utrustning och snickerier, vilket får anses tillhöra gängse teknik. Byggnadens möjliga demontering är inte redovisad, även om detta med hänsyn till byggnadssätt skulle kunnat varit möjligt. För återvinnbarhet är inga särskilda åtgärder vidtagna för att undvika användandet av kompositmaterial. Komposteringsmöjligheterna i lägenheterna eller i fastighetens soprum saknas. Sopbehållaren står utanför soprummet och soprummet står outnyttjat för sopor eller källsortering. Beträffande emballage vid uppförandet, följer producenten företagets policy om minimering av emballage som hanteras i fabrik och på byggplats. Detta innebär att Bör-kravet på Kretsloppsanpassning är begränsat uppfyllt och att mycket litet i det avseendet höjer detta projekt över gängse projekt. I detta fall har en producent som inom sitt företag har en mycket stor del av produktionskedjan lyckats hålla de bygg- och produktions- kostnader som varit aktuella i anbudsstadiet. Detta talar för att användning av sammanhållna produktionskedjor (värdekedjor) bör stimuleras. En intressant iakttagelse är att företaget har begränsade resurser och satsar då i första hand på småhusproduktion. Nya projekt är avtalade. Konceptet är uppenbarligen kommersiellt gångbart. Struimus, CVS (Öhmans Bygg) Idé: Volymelement i högpresterande betong. Byggherre: Hyresbostäder i / Entreprenör: / Nord ( i konsortiet ) Leverantör stomme: Swerock , CVS Byggort: kommun ( kv. Antal våningar: 3 Antal lägenheter: 17 ( hyresrätt ) Lägenhetsfördelning: 17 st 2 rok om 55 kvm Hyra: / kvm BOA och år Byggstart juni -98, inflyttning aug -99 Öhmans bygg är ett familjeägt småföretag i . I teknikupphandlingen har de vidareutvecklat ett avancerat system för byggande av volymer i prefab. Stommaterialet är ny högpresterande betong. Avsikten är att erbjuda kunder på vissa marknadssegment (fängelser, hotell, studentbostäder) en färdig produkt, inredd och klar från fabrik.