sou · GOB332 · 2001-01-01 00:00:00 — When apply- ing the law in such cases, the applications for permits of both minors and adults that have been adopted have been considered in accor- dance with a provision prescribing that a permit may be granted if the applicant has special links with (Chapter 2, Section 4, first paragraph, item 4, Aliens Act). According to the assessment of the Com- mission, it is necessary to adapt the legislation to the situation of the adop- ted person. In practice, minors have normally already, by the adoption decision, be- en considered to have such a special link to that a permit has been granted. However, the formulation of the provision leaves scope for a rather extensive consideration of the matter. Item 4 – which in accor- dance with the travaux préparatoires is in this connection intended to be a provision to be used in exceptional cases – is also ill-fitted for minor ad- opted persons, who comprise an important, and as regards number not a completely insignificant, group of applicants. The Commission considers that the opportunity of minor adopted persons to obtain permits should correspond more closely with the arrangements that have been de- veloped through the application of the law and with that applicable for children who have been children living at the same home as someone who is resident in . The Commission therefore proposes a supplement to Chapter 2, Section 4, first paragraph, Aliens Act, whereby it should be pre- scribed that minor adopted persons have, in the normal case, a right to a permit. It shall also be possible in the future to grant permits to adop- ted persons who are 18 years or more in accordance with the statutory provisions that are applied today. However, a clarification is proposed so that it is explicitly stated in the Act that special links to means both a link with relatives and other special links. In this way, adopted adults who have not previously been a member of the same household with the adopti- ve parents, will, in a more clear way, fall within to the scope of the provi- sion. It is the opinion of the Commission that the adoption decisions made in should be founded on the broadest information base possible. As indicated in the Government 1980/81:112, it may be appropriate, when a national from a non-Nordic country is adopted, that the views of the Swe- dish are obtained. The investigations of the Commission have shown that today such opinions are obtained in one-fourth of the matter where the person involved is adopted by non-Nordic nationals and aged 12 years or more. As the aliens authorities should, without further investigation, recognise the family link that arises by an adoption decision that has been issued by a Swedish court, there is reason to, in adoption matters, be more consistently alert concerning whether the primary aim of the adoption may comprise an endeavour to circumvent the aliens legisla- tion. Therefore, the Commission proposes that Swedish courts should, as a matter of course, obtain opinions from . This applies when the adoption relates to a non-Nordic national who is 12 years or more, unless obtaining such an opinion is manifestly unnecessary – e.g. when the person who is to be adopted already has a permanent resi- dence permit. Investigation from the childs home country It is the Commissions decided opinion that, when the adoption relates to a foreign minor child, an opinion from the appropriate authority or organisa- tion in the home country of the child should be included in the adoption matter, whenever it is in practical terms possible to obtain such views. A proposal for such arrangements has already been submitted by the Guardi- anship Commission in the report Adoption Issues (Official Government Report – SOU 1989:100). It is also a requirement that such opinions are obtained as regards adoptions under the Hague Convention of 29 1993 on Protection of Children and Co-operation in Respect of Intercountry Ad- options. The information base for judicial decisions would be further broa- dened if opinions from the childs home country were obtained. However, as this matter is being examined in another connection, the Commission does not make any proposal for legal regulation. Inadequacies in information about the legislation may have detrimental con- sequences for individual adopted persons. The view of the Commission is, therefore, that information about the legislation must be improved. The Commission proposes that the and jointly prepare easily understood information material concerning the legal effects of adoptions and the possibilities of adopted persons to obtain a permit in . The material should be given to persons in who apply for adoption. The Swedish Immigra- tion Board shall also provide, through the Swedish embassies and consula- tes, information about the possibilities for adopted persons to obtain resi- dence permits in . Lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529) att 2 kap. 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse. Uppehållstillstånd får ges till 1.en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i Sve- rige eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, 2.en utlänning som är och ogift och som är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i eller som har bevil- jats uppehållstillstånd för bosättning här, 3.en utlänning som är un- der och ogift och som ad- opterats av någon som vid tid- punkten för adoptionsbeslutet var och är bosatt i Sveri- ge eller har beviljats uppehålls- tillstånd för bosättning här, om adoptionsbeslutet –har meddelats av svensk dom- stol, –gäller i enligt lagen 1 Lydelse enligt prop. ventionen om skydd av barn och 3. en utlänning som på något 4. en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1 annat sätt än som avses under 1–3 och 2 är nära anhörig till någon är nära anhörig till någon som är som är bosatt i eller som bosatt i eller som har bevil- har beviljats uppehållstillstånd för jats uppehållstillstånd för bosättning bosättning här och som ingått i här och som ingått i samma hushåll samma hushåll som den personen, som den personen, 4. en utlänning som annars har 5. en utlänning som – utan att särskild anknytning till , under 2–4 uppfyllda – genom släktanknyt- ning eller på annat sätt har så- dan särskild anknytning till att utlänningen bör få bosätta sig 5. en utlänning som av humanitä- 6. en utlänning som av humanitä- ra skäl bör få bosätta sig i , ra skäl bör få bosätta sig i , 6. en utlänning som har fått ar- 7. en utlänning som har fått ar- betstillstånd eller som har sin för- betstillstånd eller som har sin för- sörjning ordnad på något annat sätt sörjning ordnad på något annat sätt 7. en utlänning som önskar vistas 8. en utlänning som önskar vistas här i landet för studier eller besök. här i landet för studier eller besök. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som 1.är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har be- viljats uppehållstillstånd för bosättning här, utan att makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, eller 2.har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har fått uppehållstillstånd för bosättning här, om förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna paragraf skall beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1.utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 4 a § eller har rätt till uppehållstillstånd enligt 3 kap. 4 §, 2.utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegrän- sat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjeanknytning med stöd av 4 § andra stycket, eller 4.det annars finns synnerliga skäl. En utlänning får beviljas uppe- hållstillstånd trots vad som sägs i första stycket 1, 2, 3 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och – om det inte skäligen kan krä- vas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. En utlänning får beviljas uppe- hållstillstånd trots vad som sägs i första stycket –om utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 3, 4 eller 5 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och –om det inte skäligen kan krä- vas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. Denna lag träder i kraft . 2 Lydelse enligt bet. Förordning om yttrande från i ären- den om adoption med internationell anknytning I ärenden som handläggs vid svensk domstol enligt 1 § lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption skall rätten inhämta ytt- rande från , när den som adoptionen avser är utom- nordisk medborgare och eller äldre. Detta gäller om yttrandet inte är uppenbart obehövligt. Denna förordning träder i kraft . Utredningsuppdraget och dess genomförande 27 1Utredningsuppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att ta ställning till vilken betydelse en adoption av en vuxen person bör ha vid bedömningen av ett ärende om uppehållstillstånd för ad- opterade och även ta ställning till hur de administrativa frågorna kring detta bör lösas. Enligt utredningsdirektiven (dir. 1999:67) skall även vissa likarta- de frågor som rör adoption av barn utredas. Om utredaren kommer fram till att författningsändringar behövs för att genomföra ställningstagandena, skall förslag till dessa författningsändringar läggas fram. Bakgrunden till uppdraget anges i direktiven vara att det i den allmänna debatten har riktats kritik mot att en person som adopterats genom beslut av svensk domstol senare nekas uppehållstill- stånd här. Med anledning av en motion i ärendet föreslog socialförsäkrings- utskottet att skulle begära att regeringen redovisade dessa pro- blem och eventuellt lämnade förslag till lösningar (bet. 1997/98:SfU9). biföll utskottets begäran. Enligt utredningsdirektiven skall utredaren kartlägga omfattningen och arten av de konflikter som kan uppkomma mellan adoptionsreglerna och utlänningslagstiftningen och bedöma om det finns anledning att vidta några åtgärder. I första hand skall utredaren ta reda på om det är möjligt att komma till rätta med problemen genom en förbättrad kommunikation mellan berörda myndigheter eller genom förbättrad information till parterna om innehållet i lagstiftningen. Förslag till de författningsändringar som anses nödvändiga skall därvid läggas fram. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. 28 Utredningsuppdraget och dess genomförande Beträffande utredningens arbete kan i korthet följande sägas. Utredningen hade sitt första sammanträde . Enligt direktiven skulle utredningen redovisa sitt uppdrag . Efter hemställan från utredningen beslöt regeringen dock att utredningen skulle redovisa sitt uppdrag . Utredningen har haft sju sammanträden, varav ett kombinerades med ett studiebesök på i och ett med ett stu- diebesök på . Därutöver har utredaren och sekreteraren sammanträffat med riksdagsledamoten och besökt för internationella adoptionsfrågor (). En viktig del av utredningens arbete har varit att kartlägga omfattningen och arten av de konflikter som kan uppkomma mellan adoptionsreglerna och utlänningslagstiftningen. Som ett led i denna kartläggning har utred- ningen gjort olika undersökningar. Bland annat har utredningen ombett la n- dets tingsrätter att redovisa samtliga bifalls- och avslagsbeslut i adoptions- ärenden som inkommit till tingsrätterna –1998 där den per- son som adoptionen avsåg var utomnordisk medborgare och eller äldre. Utredningen har därefter undersökt om de personer som adopterats enligt dessa beslut erhållit uppehållstillstånd i . En motsvarande un- dersökning har gjorts beträffande de utomlands meddelade adoptionsbeslut som prövats av . Utredningen har också genom re- gister fått fram och gått igenom ett antal ärenden där adopterade beviljats uppehållstillstånd. Med hjälp av och har utredningen vidare fått del av ärenden och beslut som ansetts vara av särskilt intresse, bl.a. sådana där ansökan om uppehållstillstånd grundat sig på en utländsk adoption som gäller automatiskt i . Utredningen har dessutom studerat gällande bestämmelser om uppe- hållstillstånd för adopterade i , och samt i Storbritanni- en och . Slutligen har utredningen kontaktat de auktoriserade adoptionsorganisa- tionerna samt ett flertal humanitära frivilligorganisationer som kunnat tän- kas ha erfarenhet av de konflikter som kan uppkomma mellan adoptions- reglerna och utlänningslagstiftningen. En förteckning över dessa organisa- tioner och föreningar finns i bilaga 2. Utredningsuppdraget och dess genomförande 29 Betänkandet kan sägas bestå av fyra delar. Efter förevarande inledning kommer den första delen (kap. 2-6). Denna består av dels en bakgrund till utredningens uppdrag (kap. 2), dels en be- skrivning av gällande rätt (kap. 3-5), dels en sammanställning av internatio- nella förpliktelser och utländska förhållanden (kap. 6). I den andra delen (kap. 7) redovisar utredningen sina undersökningar. Av den tredje delen (kap. 8) framgår utredningens överväganden och Den fjärde och sista delen innehåller en redovisning av förslagens eko- nomiska konsekvenser och ikraftträdande (kap. 9), en bedömning av för- slagens inverkan på de i kommittéförordningen nämnda områdena (kap. 10), en författningskommentar (kap. 11) samt bilagor. 30 Utredningsuppdraget och dess genomförande Bakgrunden till utredningens uppdrag 31 2 Bakgrunden till utredningens uppdrag 2.1Motion 1997/98:Sf602 1997/98:Sf602 tog () upp frågan om uppehållstillstånd för vuxna personer som adopterats genom beslut av svensk domstol. Han pekade på att trots adoptionsbeslutet kan komma fram till att den adopterade inte skall erhålla uppehållstillstånd. Om en domstol finner skäl föreligga att medge tillstånd till adoption av en vuxen utländsk person borde detta enligt vara tillräckliga skäl för att skall bifalla en ansökan om uppehållstillstånd. Att skilda bedömningar görs av två svenska myndigheter ansåg han vara inkonsekvent, särskilt som domstolen vanligen inhämtar yttrande från . Dessutom an- förde han att rättssäkerheten hotas och ett antal familjer splittras när svensk domstol och gör skilda bedömningar i samma adoptions- ärende. Mot denna bakgrund hemställdes det i motionen att hos regeringen skulle begära förslag som säkerställer att samverkan mellan berörda domstolar och fungerar tillfredsställande. Vidare hemställdes det att hos regeringen skulle begära förslag som kompletterar den nuvarande lagstiftningen med en möjlighet till uppehållstill- stånd för anhöriga i enlighet med vad som anfördes i motionen. I en riksdagsdebatt i kammaren (prot. 1997/98:86) tog åter upp vad han anfört i mot. 1997/98:Sf602. Statsrådet anförde i debatten att regelverket kring vuxenadoptioner har tillkommit främst för att undvika skenadoptioner i syfte att erhålla uppe- hållstillstånd men att Kafkaliknande situationer kan uppstå. Han förklarade sig ha för avsikt att återkomma till i frågan. 32 Bakgrunden till utredningens uppdrag 2.3Betänkande 1997/98:SfU9 Med anledning av mot. 1997/98:Sf602 uttalade i bet. 1997/98:SfU9 att det kan framstå som svårförklarligt att en domstol först finner särskild anledning föreligga för adoption och att därefter vägrar uppehållstillstånd. Utskottet ansåg därför att regeringen dels borde överväga om en ovillkorlig kommunikation bör ske mellan domstol och i de nämnda fallen, dels utreda om det vid vuxenadop- tion av utlänning bör ske en samlad bedömning av samtliga omständigheter innefattande såväl frågan om uppehållstillstånd som adop-tionsfrågan. Vad utskottet anförde gav som sin mening regeringen till känna (rskr. 1997/98:164). 2.4Fråga för skriftligt svar i Med anledning av fråga 1997/98:928 av () och frågor 1997/98:946, 1998/99:49, och 1998/99:499 av har i skriftliga svar bland annat uppgett att frågan om uppehållstillstånd för vuxenadopterade är komplex och behöver belysas ytterligare innan förslag kan lämnas. Exempelvis kan en ändring av reglerna som innebär att vuxe- nadopterade personer ges ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd leda till att dessa får en starkare ställning än biologiska barn till invandrare. Detta följer av att invandrares biologiska barn som är inte har någon generell rätt till uppehållstillstånd. förklarade att en särskild utredare skulle tillsättas för att se över vilken betydelse en adoption av en vuxen person bör ha vid bedömningen av ett ärende om uppehållstillstånd samt därtill hörande frågor av administrativ natur. Gällande rätt såvitt avser adoption 33 3 Gällande rätt såvitt avser adoption De grundläggande bestämmelserna om adoption finns i 4 kap. föräldra- balken (FB). Avser adoptionen ett utländskt barn tillämpas, förutom regle r- na i 4 kap. FB, internationellt privaträttsliga författningar och vissa andra författningar, vilka kommer att redovisas i det följande. Har adoptionen skett utomlands blir adoptionen i vissa fall gällande automatiskt i utan särskilt godkännande. I annat fall måste adoptionen godkännas av för att bli giltig här. Bestämmelserna om erhållande av svenskt med- borgarskap har betydelse för frågan om uppehållstillstånd och kommer där- för också att beröras i detta kapitel. Parterna i adoptionsförhållandet kallas adoptant (den som adopterar) och adoptivbarn (den som adopteras). I svensk rätt uppstår adoptioner genom rättens beslut som innebär att någon får tillåtelse att antaga adoptivbarn (se 4 kap. 1 § FB). Antagandet av adoptivbarn innebär att rättens beslut föregås av en rättshandling från adoptantens sida, vilken i praktiken dock endast har formen av dennes ansökan till rätten (se , , Barn och föräldrar 1997 s. 94). Adoption fordrar alltså tillstånd av domstol. Ansökan om tillstånd till adoption handläggs enligt lagen (1996:242) om domstols- ärenden. Adoptioner kan avse såväl barn som vuxna. När det gäller den adopterades ställning efter adoptionen skiljer man på svaga och starka adoptioner. En svag adoption innebär att en viss rättslig anknytning bibehålls mellan adoptivbarnet och dess biologiska släkt. Möjlig- het kan också finnas till hävning av adoptionen. I tillämpas dock stark adoption vilket innebär att genom adoptionen knyts den som adopte- rats till adoptanten eller adoptanterna på ett sådant sätt att i huvudsak samma rättsliga förhållanden uppstår som det som föreligger mellan föräld- rar och barn. I många länder finns både stark och svag adoption. 34 Gällande rätt såvitt avser adoption Huvudregeln enligt 4 kap. 1 § första punkten FB är att sökanden skall ha fyllt för att få rättens tillstånd att anta adoptivbarn. Om adoptionen avser eget barn, makes barn eller makes adoptivbarn eller om synnerliga skäl eljest föreligger, kan adoption enligt paragrafens andra punkt dock medges så snart adoptanten fyllt . Några åldersgränser beträffande adoptivbarnet finns inte. Det finns inte heller någon regel om bestämd minsta åldersskillnad mellan adoptant och adoptivbarn. Den som fyllt får inte adopteras utan eget samtycke (5 § första stycket). Enligt andra stycket i samma paragraf krävs dock inte samtycke i fråga om barn om det skulle skada barnet att bli tillfrågad. Inte heller krävs samtycke om den som skall adopteras är varaktigt förhindrad att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Även i sådana fall där barnets samtycke inte behövs skall rätten enligt 6 § första stycket ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Adoption av den som inte har fyllt förutsätter enligt huvudregeln samtycke av föräldrarna (5 a §). Samtycke behövs dock inte från den för- älder som är utan del i vårdnaden. Moderns samtycke skall ha lämnats sedan hon återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Innan domstolen beslutar om adoption, skall den inhämta upplysningar om barnet och sökanden. Är barnet , skall socialnämnden yttra sig. En förälder som inte är vårdnadshavare och vars samtycke till adoptionen således inte krävs skall höras om det är möjligt (10 §). Av 3 § framgår att två makar enligt huvudregeln inte får adoptera annat än gemensamt. Enligt 4 § är det inte tillåtet för andra än för makar att ge- mensamt anta adoptivbarn. Enligt 6 § andra stycket får en adoptionsansökan inte bifallas, om det från någon sida har getts eller utlovats ersättning eller om det har avtalats om bidrag till barnets underhåll. Under vissa förutsättningar är dock under- hållsbidrag i form av engångsbelopp inte hinder för tillstånd till adoptionen. Förutom att pröva om de formella förutsättningarna för adoption är uppfyll- da skall rätten pröva om det är lämpligt att adoptionen äger rum. Tillstånd till adoption får endast lämnas om adoptionen är till fördel för barnet samt Gällande rätt såvitt avser adoption 35 sökanden har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det eller det annars med hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet finns särskild anledning till adoptionen (4 kap. 6 § första stycket FB). Bestäm- melsen fick sin nuvarande lydelse genom en lagändring . Enligt de ursprungliga motiven till adoptionsbestämmelserna borde en adoption tillåtas endast när det fanns särskild anledning att skapa ett familjerättsligt förhål- lande mellan den som ville adoptera och den som skulle adopteras. Det ansågs emellertid inte möjligt att i lagen uppställa några mer preciserade villkor för domstolens tillstånd till en adoption, utan en lämplighetsprövning fick företas i varje enskilt fall (se NJA II 1917 s. 474). I rättstillämpningen uppkom en viss osäkerhet om hur bestämmelsen skulle tolkas, varför la g- stiftaren genom lagen (1981:363) om ändring i FB gjorde ett visst förtydli- gande av stadgandet. Att sökanden har uppfostrat eller vill uppfostra barnet förutsätter i regel att barnet är (jfr prop. 1980/81:112 om samtycke och tillstånd till adoption s. 14). Även när det i andra fall finns anledning att genom en adoption befästa ett personligt förhållande mellan sökanden och adoptivbar- net bör det enligt anförda proposition normalt vara fråga om ett förhållande av väsentligen samma innehåll som det som föreligger mellan föräldrar och barn. En allmän önskan att bereda någon möjlighet att vistas i för att denne därigenom skall få bättre levnadsvillkor är inte i sig ett tillräckligt skäl för en adoption. Detsamma gäller när adoptionen inte har något annat syfte än att göra det möjligt för den som skall adopteras att få uppehålls- eller arbetstillstånd här i landet. Eftersom syftet med adoptionen är att så långt som möjligt efterlikna ett föräldra-barnförhållande kan det ligga nära till hands att ställa krav på en i sådana sammanhang naturlig åldersskillnad mellan adoptanten och den som adopteras. Något sådant villkor finns dock inte uppställt i lagen. Prövningen sker inom lämplighetskontrollen. Sökandens förutsättningar – såväl i ekonomiskt hänseende som i övrigt – att ta hand om barnet skall också bedömas i ärendet. Enligt 4 kap. 10 § FB skall domstolen inhämta upplysningar om bl.a. adoptivbarnet och adoptanten. Gäller ansökan ett barn görs en utredning oftast av socialnämnden som inger denna till rätten tillsammans med sitt yttrande angående adoptionen. När den som adopteras är betonas det i prop. 1980/81:112 s. 15 att det kan vara lämpligt att dom- stolen inhämtar yttranden från någon annan myndighet som kan tillföra ärendet upplysningar av värde, exempelvis från arbetsmarknads- eller ut- bildningsmyndigheter eller – när en medborgare i ett utomnordiskt land skall adopteras – från .