sou · GOB347 · 2001-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en utredare med uppdrag att lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden med avseende på social och etnisk bakgrund bland studenter och lärare för att högskolan bättre skall kunna svara upp mot mångfalden i samhället. Direktiven finns med som Bilaga 1 till rapporten. Med stöd av bemyn- digandet förordnades fr.o.m. rektor till särskild utredare. Som sekreterare förordnades fr.o.m. docent och projektledaren som expert. Som experter att ingå i en referensgrupp förordnades den 9 novem- ber 1999 professor , lektor , rektor , universitetsadjunkt , diversity manager , avdelningsdirektör , kammarrättsnotarie (senare politiskt sakkunnig) , rektor och studerande . Fr.o.m. förordnades studerande . Populin deltog t.o.m. och fr.o.m. förord- nades studenterna . Matevska har även deltagit i de möten kommittén haft . I enlighet med direktiven har utredaren sammanträffat med övriga kommittéer och utredningar som är verksamma inom eller har beröring med området bl.a. Kommittén om Högskolans styrning, mångfalds- projektet inom och projekt om universitet och högskolors insatser för social och etnisk mångfald i högskolan. Under arbetets gång har byrådirektör varit utredningens kommittéadministratör. En engelsk översättning av sammanfattningen har gjorts av . Utredningen har lämnat en delrapport Den långa vägen till arbete – en översyn av kompletterande högskole - utbildningar för invandrare med utländsk akademisk utbildning. Delrapporten ingår även i denna rapport som Bilaga 2. Härmed överlämnas betänkandet Mångfald i högskolan – reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47). Uppdraget är därmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbetssätt........................................ Analys av befintlig forskning och befintligt utrednings- Undersökning av gymnasieuppsatser............................... Intervjuer med nyckelpersoner, referensgrupp och bedömning av jämställdhet, student- inflytande samt social och etnisk mångfald ........................ Mångfaldsseminarier vid universitet och högskolor ............ Mångfaldsprojekt och internationell utblick................................ Åtgärder för social och etnisk mångfald i Perspektiv och utgångspunkter ................................................ Högskolan i samhällsförändringen............................................ Socioekonomisk grupp och invandrargrupp ............................... Om begreppen studieovan och utländsk bakgrund ..................... Rapportens disposition och läsanvisning.................................... Mångfald i högskolan .......................................................... Social snedrekrytering och mångfald ........................................ Samhällets identitet: det mångkulturella samhället ............... Mångfald och identitet .................................................. Mångfalden och högskolan............................................ Utanförskap och samhällsintegration ............................... 2.2.2.2 Mångfald bland högskolans personal............................... Mångfald i utbildning och undervisning .............................. Utbildning som normalitet........................................................ Utbildning som normalitet och snedrekryteringen....................... Mångfald i utbildning och undervisning ..................................... Kulturellt överbryggande åtgärder............................................ Mångfald i undervisningen....................................................... Mångfald i kvalitetsarbetet................................................. Kvalitetsarbete inom högre utbildning ....................................... Kvalitetsbegreppet: karaktär, prestation, standard...................... Kvalitetsdimensioner och mångfald ......................................... Mångfald och kvalitet............................................................. Ökad mångfald, säkrad kvalitet............................................... 4.2.2.1 Exempel på åtgärder för ökad mångfald ............................ Ökad mångfald, höjd kvalitet................................................... Överväganden och förslag................................................. Introduktion till högskolestudier ............................................... Satsning på svenska språket................................................... Från urval till rekrytering ........................................................ Tillvaratagande av utländska akademikers kompetens .............. Ökad etnisk mångfald bland personalen................................... Handlingsplaner för mångfald ................................................. Mångfaldsarbete som del av kvalitetsarbetet............................ Forskning om mångfald inom högskolan................................... Kostnader och finansiering ..................................................... Den långa vägen till arbete ......................................................... Smältdegel – kvartersnation ....................................................... Det börjar hemma – om föräldrastöd och högre utbildning ............ Utbildning i broschyrspråkets värld ............................................. genomgår en omvandling från ett i kulturellt avseende mer homogent samhälle till ett samhälle med mångfald, vilket givit vårt land en rikedom, som vi inte tidigare haft. är en del av världen på ett helt annat sätt . har av befolkningen sitt ursprung i ett annat land och i en annan kultur. Att lyckas ta vara på denna mångfald och skapa levnads- förhållanden i , där människor med olika etnisk bakgrund lever och arbetar tillsammans på jämlika villkor och med respekt för varandras särart, är den största gemensamma uppgiften för vårt land just . Ett välfärdssamhälle som vårt bygger på idén om allas lika värde och allas lika rätt att ta del av samhällets välstånd. Skillnaden i levnadsvillkor mellan olika grupper är emellertid stor – och växande – och det finns tecken som tyder på att ett nytt klassamhälle med etniska förtecken håller på att uppstå. På grund av skillnader i traditioner och tänkesätt i olika länder och olika kulturer – och även fördomar och sannolikt även diskriminering – har en invandrare ofta betydande barriärer att klara av innan han eller hon finner en bra bas för tillvaron i . har emellertid goda förutsättningar att skapa tillväxt, välstånd och ett välfungerande samhälle genom att inom olika samhällsområden aktivt söka ta tillvara de möjligheter som mångfalden innebär. Men det är bråttom. Det behövs politiskt fokus på mångfaldsfrågorna. Det behövs resurser för de åtgärder vi föreslår i denna rapport, koncentrerat och uthålligt. Utan resurstillskott går frågan om mångfald i högskolan inte att lösa. Den omständigheten att samhällets intäkter ökar genom den goda konjunktur, som råder, ger statsmakterna ett unikt tillfälle att visa handlingskraft, inte minst på utbildningens alla nivåer som är en central fråga för att vi som land ska lyckas. Utbildning erbjuder möjligheter att utjämna skillnader och öka för- ståelsen mellan individer och grupper. Utbildning ger också individen bättre förutsättningar för att delta i samhällslivet och på arbets- marknaden. Alla bör ha samma möjligheter att ta del av den utbildning som samhället erbjuder. Skolan har i långa tider varit obligatorisk och därmed varit till för alla. Det är en allmän uppfattning att den skolplikt som infördes i under förra århundradet och den därav följande allmänna läskunnigheten och utbildningsnivån blev avgörande för snabba och framgångsrika omvandling till ett industri- och välfärdssamhälle. ställs allt större krav på människor ifråga om kunskap och det krävs högskoleutbildning till allt fler av de arbeten som erbjuds. Högre utbildning är inte obligatorisk i betydelsen att alla måste gå igenom högskola. I praktiken är emellertid högskole - utbildning nödvändig för allt fler. Att få flera att vilja ägna sig åt högre utbildning, att göra högskoleutbildningen attraktiv för många och att alla som har förutsättningar och intresse för högskoleutbildning också får möjlighet att skaffa sig en sådan utbildning är därför samhällsintressen av högsta rang. behöver en välutbildad befolkning och det har satsats starkt på högskoleutbildning. En sådan satsning sker fortsatt genom att resurser för fler platser tillförs högskolan . Målsättningen är att av en årskull skall påbörja hög- skolestudier mot dagens . Antalet studenter i högskolan har ökat starkt och är långt över 300 000. Antalet fortsätter att öka. ökar inte efter- frågan på högskoleplatser lika mycket, särskilt inte inom de områden, som statsmakterna gärna ser att ungdomarna väljer, framförallt natur- vetenskap och teknik. Utredningen har enligt sina direktiv arbetat åtgärdsinriktat och inte gjort några större egna undersökningar, utan byggt förslagen på befintligt forsknings- och utredningsmaterial. Förutom genomgång av detta material har genomförts intervjuer, samtal, studiebesök och seminarier som givit oss en bild av högskolans sociala och etniska mångfald samt olika åtgärder som vidtagits i syfte att öka den. Befintligt material har kompletterats med tre egna undersökningar: en intervjuundersökning med studenter vid , en intervjuundersökning med studenter vid samt en undersökning av uppsatser som gymnasieelever skrivit om sitt framtida möte med högskolan.Resultatet av dessa undersökningar redovisas löpande i rapporten, men finns också sammanfattade i bilagor, vilka kan läsas fristående med stor behållning. En särskild undersökning av olika EU-projekt som syftar till ökad social och etnisk mångfald har gjorts. Utredningen har fortlöpande informerat sig om arbetet i andra relevanta utredningar och projekt, såsom mångfaldsprojektet inom och bedömning av lärosätenas arbete med bl.a. social och etnisk mångfald. Det material från merparten av och högskolor som framtagits inom ramen för bedömningsarbetet har utredningen använt som ett empiriskt material. Viktiga utgångspunkter som påverkat utredningsarbetet är, för det första att högskolan fått en mycket central roll i den nuvarande sam- hällsutvecklingen och att det inte minst därför är viktigt att högskolan i en rad avseenden speglar samhällets sociala och etniska mångfald. Högskolan bör helt enkelt ta rollen som varande mitt i samhället i flera olika avseenden. För det andra diskuteras flera av de mångtydiga och i många fall omstridda begrepp som måste användas när man närmar sig frågan om social och etnisk mångfald i högskolan. Social snedrekrytering har diskuterats och studerats under i stort sett . En rad åtgärder har också vidtagits och resultatet sett över har blivit en viss social utjämning av rekryteringen till högre studier. Kunskapsläget nu är dels att den generella sociala utjämningspolitik som bedrevs i under i synnerhet perioden –1970-tal gjort att den sociala snedrekryteringen i någon mån minskat, dels att det faktum att den sociala snedrekryteringen motstått förändring sammanhänger med att den är djupt rotad i samhällets socioekonomiska och sociokulturella struktur. I synnerhet anses hemmets utbildningsnivå och ett utbildningsmedvetet föräldrastöd ha stor inverkan på individens övergång till högskolan. har utvecklats till ett mångkulturellt samhälle. Ledstjärnan för den nya kulturella integra- tionspolitik, som vuxit fram , är bevarandet av kulturell mångfald och individens rätt att välja kulturell tillhörighet. Inom forskningen om etnisk mångfald är identitet ett centralt problem, både det svenska samhällets förändrade identitet när det utvecklats till ett mångkulturellt samhälle och individens kulturella identitet. När vi betraktar högskolan i ljuset av samhällets etniska mångfald pekar vi på tre områden som har särskilt betydelse: mångfalden bland studenter och personal, vilken bör spegla mångfalden i samhället; den högre utbildningens betydelse i ett mång- kulturellt samhälle eftersom dess reflexiva karaktär kan bidra till större kulturell förståelse; samt det förhöjda värdet av kritiskt och självständigt tänkande individer i det identitetspolitiska spänningsfält som finns mellan individ, grupp och samhälle. Den sociala snedrekryteringen till högskolan kvarstår: sannolikheten för att en individ med högre tjänstemannabakgrund är sex till sju gånger större än att en individ med arbetarbakgrund går vidare till högskolan. Hälften av högskolans studenter är dock första generationens akademiker, medan hälften har akademisk bakgrund. Det betyder att högskolan både är en arena för social mobilitet och akademisk självreproduktion. När det gäller den etniska rekryteringen till högskolan är kunskapen begränsad och behovet av forskning rörande förhållandet mellan utbild- ning och etnicitet är stort. De få studier som i belyst för- hållandet mellan etnicitet och social bakgrund i rekryteringen till högre studier betonar att den sociala bakgrunden är den faktor som inverkar starkast. Detta bekräftas också i internationella studier. Andelen studenter med utländsk bakgrund inom högskolan är ungefär som mot- svarande andel i befolkningen som helhet men analyser saknas som gör det möjligt att visa hur det förhåller sig med högskolestudier i olika etniska grupper. Med tanke på den segregation och marginalisering som kännetecknar många invandrares situation i , kan den tendens till etnisk underklassbildning som finns också påverka övergången till högskolan. Utredningen har tagit fram statistik som belyser högskole personalens etniska mångfald. I förhållande till hela befolkningen finns det bland högskolans personal en överrepresentation av personer som är utrikes födda. Denna kategori utgörs inte endast av personer som invandrat utan även av personer från annat land som är tillfälligt verksamma inom högskolan, t.ex. gästforskare. Denna kategori antas vara relativt stor då av högskolepersonalen har utländskt medborgarskap, medan den i befolkningen som helhet är . När det gäller personer med två utlandsfödda föräldrar motsvarar andelen bland högskolans personal andelen bland personer i arbetsför ålder men den är mindre än i befolkningen som helhet. Andelen personer med en utlandsfödd förälder är samma som i befolkningen och bland dem i åldern 16–. Sammantaget gör detta att andelen flergenerationssvenskar bland högskolans personal är mindre än motsvarande andel i befolkningen som helhet. Jämför vi med den del av befolkningen som är i arbetsför ålder blir skillnaden något mindre. Det finns skillnader mellan universitet, dvs. lärosäten med forskarutbildning, och högskolor vad gäller personalsammansättningen. Den stora skillnaden är att andelen utrikes födda är betydligt större vid universitet än vid högskolor. Det finns en stor europeisk dominans bland de utrikesfödda, såväl i befolkningen som bland högskolans personal. Andelen födda i och är mindre bland högskolepersonalen än i befolkningen som helhet. Fördelningen av personer med utländsk bakgrund på olika tjänste- kategorier inom högskolan är ojämn. Den största andelen med utländsk bakgrund finns inom forskningstjänster, medan andelen är mindre inom undervisningstjänster och minst i administrativa tjänster. Forskning är internationell, undervisning är mera svensk och administration är påfallande svensk, är den något svepande slutsats som dras. De största andelarna personer med utländsk bakgrund finns i olika tids- begränsade forskartjänster. En slutsats som kan dras av detta är att det finns ett karriärproblem för personer med utländsk bakgrund inom högskolan. En stor andel personer med utländsk bakgrund finns också inom kategorin lokalvårdare och ekonomipersonal, alltså långt ned i tjänstehierarkin. I sammanfattning kan högskolans sociala och etniska mångfald, med avseende på studenter och personal, beskrivas så här: högskolan är samhällsförankrad men i mindre grad mångsocial, internationell men i mindre grad mångkulturell. Jämför vi universitet och högskolor kan de förra sägas vara mindre mångsociala och mer internationella, medan de senare är mer mångsociala och mindre internationella. Mångfald i utbildning och undervisning Den kvantitativa tillväxten av utbildningssystemet i allmänhet och högskolan i synnerhet har varit betydande . Målsätt- ningen är dessutom att högskolan ska fortsätta växa. Utbildning fram- ställs allt oftare som en nödvändighet i det s.k. kunskapssamhället. Utbildning har kommit att bli en del av vårt samhälles normalitet. De uppsatser som gymnasieelever skrivit till utredningen visar en hög grad av upplevd utbildningsplikt: man måste utbilda sig för att bli något, skriver eleverna. I ljuset av att utbildning blivit en del av vårt samhälles normalitet diskuteras den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, vilken hamnar i ett helt annat ljus när utbildning framställs som så viktig som . Det framstår då som allvarligare än tidigare att någon hindras från att utbilda sig, inte minst som utbildning nu i mycket högre grad än tidigare bestämmer individuell samhällstillhörighet på ett sätt som liknar lönearbetets roll tidigare. Följaktligen kommer utbildningslösheten att likna arbetslösheten med allt negativt den innebär, inte minst vad gäller samhällstillhörighet, individuell integration och identitet. Utbildning som normalitet gör att högskolans studentgrupp i en rad olika avseenden blir betydligt mer differentierad . Om vi antar att den tidigare sållning som gav upphov till en relativt exklusiv studentgrupp också innebar en viss likhet i motiv, begåvning etc., helt enkelt mindre mångfald, resulterar den nuvarande situationen i en betydligt större mångfald i en rad olika avseenden. Vår slutsats av detta är att högskolan måste göra en stark satsning på pedagogisk kompe- tenshöjning bland lärarna för att de bättre ska kunna hantera denna mångfald. Vidare måste högskolan ta ett större ansvar för att intro- ducera studenterna i högskolemiljön. Det kvalitetsarbete som vuxit fram inom högskolan kan ses som ett nödvändigt svar på tendenser till kvalitets- försämringar. Högskolan måste i den nuvarande situationen på en och samma gång arbeta med att säkra kvaliteten i en i olika avseende mer differentierad och mångfaldig studentpopulation. måste hög- skolan också lära sig hantera mångfald på ett sådant sätt att kvaliteten höjs. I rapporten diskuteras kvalitetsbegreppet och olika dimensioner av den högre utbildningens kvalitet påvisas. Med utgångspunkt från dessa kvalitetsdimensioner visas hur mångfald i sig kan bidra till höjd kvalitet. När det gäller den vetenskapliga kvalitetsdimensionen kan mångfalden utnyttjas för att göra en redan existerande vetenskaplig perspektivmångfald än mer mångfaldig. Tänkande som härrör från andra delar av världen än och berikar därvidlag forskningen och utbildningen inom högskolan. I lärandets kvalitets- dimension är vetenskaplig perspektivmångfald också av stor vikt. Mångkulturell kompetens är dessutom allt viktigare på en arbets- marknad som i högre grad präglas av en globaliserad ekonomi och här bidrar etnisk mångfald i undervisning, bland studenter och lärare direkt till höjd kvalitet. Rollförebilder i undervisningen är också av stort värde för lärandet, varför könsmässig, etnisk och social mångfald bland högskolans lärare ökar en allt mera mångfaldig studentgrupps möjlighet att finna sina egna identifikationspersoner. När det gäller den ekonomiskt/administrativa kvalitetsdimensionen har vi kunnat konstatera att inom kategorin administrativ personal finns den minsta andelen personer med utländsk bakgrund. Ökning av andelen administratörer inom högskolan med utländsk bakgrund kan bidra till höjd ekonomiskt/ administrativ kvalitet därför att medvetande om de speciella tillgångar och problem som kännetecknar en icke-traditionell bakgrund inom högskolan kan förbättra administrativa rutiner, vardaglig resursfördelning, språklig, fysisk och social tillgänglighet inom högskolan. I den sociala kvalitetsdimensionen menar vi att ökad mångfald kan bidra till höjd social kvalitet därför att social och kulturell blandning är bra. Detta gäller inte minst med tanke på studenters fortsatta liv och karriärer, i det mångkulturella samhället i allmänhet och inom yrken där man möter personer med många olika bakgrunder i synnerhet. Social och kulturell blandning i högskolan bidrar till mångkulturell och mångsocial förståelse samt minskar etniska fördomar och klass- fördomar. Inom ramen för den samhälleliga kvalitetsdimensionen innebär ökad etnisk och social mångfald att högskolans legitimitet ökar i samhället. har en viktig, outnyttjad resurs i de potentiella studenter som på grund av olika omständigheter, hänförliga till etniska och sociala faktorer, inte söker till högskolan. Det är ett samhällsintresse av högsta rang att dels få högskolan att aktivt rekrytera och därefter särskilt stödja dessa individer, dels få dessa potentiella studenter att aktivt söka sig till högskolan och att – när de väl kommit in – finna sig väl tillrätta där, så att de framgångsrikt kan bedriva sina studier och erhålla arbete därefter. Det behövs resurser för att högskolan skall kunna ta ett kraftfullt tag i frågan om mångfald. Vi föreslår därför att mångfaldsfrågan i hög- skolan nu prioriteras, koncentrerat och uthålligt, nledningsvisi som ett femårigt projekt. Högskolan skall bygga upp ett hållbart system för hur mångfalden – etniskt och socialt – skall öka. Olika åtgärder kan prövas av olika universitet och högskolor. Regeringen bör avsätta betydande särskilda resurser –förslagsvis – från vilka universitet och högskolor kan erhålla stöd för sitt utvecklingsarbete och sina pilotprojekt . En utvärdering av satsningen bör ske mot periodens slut. Utredningen föreslår att följande åtgärder vidtas: ·Obligatorisk introduktionskurs för alla nya studenter. (Formerna för denna prövas i pilotprojekt vid tio lärosäten under femårs perioden. ·Collegetermin för att bredda högskolans rekryteringsbas. ·Särskilt stipendium kopplat till collegeterminen. ·Valbara kurser i svenska språket i högskoleintroduktionskursen. ·Språkverkstäder/språklaboratorier inom högskolan. ·Svenskundervisning i högskolemiljö för utländska gymnasister och akademiker. ·Flexiblare urvalsregler kombinerat med aktiva rekryteringsinsatser för social och etnisk mångfald. ·Satsning på kompletteringsutbildningar för utländska akademiker. ·Mål för rekryteringen av högskolans personal skall finnas vad gäller etnisk mångfald. ·Särskilt sakkunniga skall kunna anlitas av lärarförslagsnämnder för att sökande med en del av sina akademiska meriter i annat land skall få en rättvis bedömning. ·Handlingsplaner för social och etnisk mångfald i högskolan. ·Mångfald som kvalitetskriterium. ·Resurser för pedagogiskt mångfaldsarbete. ·Underlag utarbetas för hur mångfald hanteras kvalitetsbefrämjande i undervisning, forskning och administration. ·Medel för ett mångvetenskapligt forskningsprogram om mångfald i högskolan. Åtgärderna skall utvärderas och ytterligare åtgärder bör då övervägas på nytt. genomgår en omvandling från ett i kulturellt avseende mer homogent samhälle till ett samhälle med mångfald, vilket givit vårt land en rikedom, som vi inte tidigare haft. är en del av världen på ett helt annat sätt . har av befolkningen sitt ursprung i ett annat land och i en annan kultur. Att lyckas ta vara på denna mångfald och skapa levnadsförhållanden i , där människor med olika etnisk bakgrund lever och arbetar tillsammans på jämlika villkor och med respekt för varandras särart, är den största gemensamma uppgiften för vårt land just . Ett välfärdssamhälle som vårt bygger på idén om allas lika värde och allas lika rätt att ta del av samhällets välstånd. Skillnaden i levnadsvillkor mellan olika grupper är emellertid stor – och växande – och det finns tecken som tyder på att ett nytt klassamhälle med etniska förtecken håller på att uppstå.