sou · GOB385d1 · 2001-01-01 00:00:00 — 4 § läns landsting och Västra får besluta att landstingsfullmäk- tige och i stället skall betecknas region- fullmäktige och . Vad som sägs i lag eller an- nan författning om landstings- fullmäktige och landstingsstyrel- sen gäller i sådant fall för region- fullmäktige och . som får besluta att i stället skall be- tecknas Västra Götalandsregio- nen. Vad som sägs i lag eller an- nan författning om kommun och landsting gäller i sådant fall för Region , och . 4 § läns landsting och Västra får besluta att landstingsfull- mäktige och i stället skall betecknas region- fullmäktige och . får besluta att kommunfullmäktige och kom- munstyrelsen i stället skall be- tecknas regionfullmäktige och . Vad som sägs i lag eller an- nan författning om landstings- fullmäktige och landstingsstyrel- sen samt kommunfullmäktige och kommunstyrelsen gäller i sådant fall för regionfullmäktige och . Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1977:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i 1 § I får – bedrivas för- söksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. fullgör som försöksverksamheten pågår de uppgifter som an- kommer på länsarbetsnämnden och . 1 § I får – bedrivas en för- söksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. fullgör som försöksverksamheten pågår de uppgifter som an- kommer på länsarbetsnämnden och . Denna lag träder i kraft . 3Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med regionförbund i län och län 37 § i Kal- mar län skall träda i likvidation efter utgången av och regionförbundet i län vid utgången av . 37 § i Kal- mar län skall träda i likvidation efter utgången av . Denna lag träder i kraft . 1.1Regeringens och beslut m.m. angående försöksverksamheten Regeringen lade i propositionen Den regionala sam- hällsorganisationen (prop. 1996/97:36) fram förslag om en försöks- verksamhet till och med utgången av i , , och . Försöken inriktades på att utveckla former för en bättre demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Förslaget var baserat på Regionberedningens slut- betänkande Regional framtid (SOU 1995:27). antog propo- sitionens förslag (bet. 1996/97:KU4, rskr. För- söksverksamheten i , som byggde på ett informellt sam- verkansorgan och därför inte krävde någon lagreglerad överflyttning av beslutskompetens, blev dock inte av pga. oenighet mellan länets aktör- er. beslut angående den nämnda försöksverksamheten hade föregåtts av ett beslut att godkänna regeringens förslag om en ändrad länsindelning i , innebärande att län och skulle läggas samman från (prop. 1995/96:38, bet. 1995/96:BoU19, rskr. har senare god- känt regeringens förslag om ändrad länsindelning även i , innebärande att ett nytt län tillskapas genom en sammanslagning av , och utom Ha- bo och kommuner från (prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. I beslutet ingick att det även i det nya skall bedrivas en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning fr.o.m. . Försöksverksamheten, som i fråga om organisatoriska arrangemang och vidtagna åtgärder etc. i försökslänen beskrivs närmare i kapitel 2, innebär kortfattat att i , , och har ansvaret överförts för det sektorsövergripande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga utveckling (det regionala ut- vecklingsansvaret), som i län som inte ingår i försöksverksamheten ligger på , och vissa andra statliga uppgifter till ett regio- nalt självstyrelseorgan. De berörda statliga uppgifterna avser beslut om användningen av vissa regionalpolitiska medel och andra utvecklings- medel, beslut om en långsiktig plan för den regionala transportinfra- strukturen och fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitu- tioner (det sistnämnda gäller inte för ). Uppgiftsöverföringen regleras i en särskild lag (1996:1414) om för- söksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, som trädde i kraft och som senare ändrats (1997:224) med anledning av beslutet om att även skulle ingå i försöksverk- samheten. För försöksverksamhetens genomförande antogs också en lag (1996:1415) om försöksverksamhet med regionförbund i och län som också trädde i kraft , enligt vilken samtliga kommuner och landsting i länet skulle vara medlemmar. i län svarar för det regionala självstyrelseorganets uppgifter. i bestod endast till utgången av , varefter det nybildade som tog sig namnet övertog ansvaret. Högsta beslutande organ är regionfullmäktige. med regionfullmäktige som högsta be- slutande organ har på samma sätt som ansvaret för för- söksverksamheten från . fattade sam- manläggningsdelegerade för regionen alla beslut rörande den blivande regionen och de verksamheter som avsågs ingå i den. I län svarar som nämnts självstyrelseorganets uppgifter under hela försöksperioden från t.o.m. . I svarar på motsvarande sätt för det regionala självstyrelseorganets uppgifter . Lagstiftningen om huvudmannaskap för viss kollektivtrafik har änd- rats. Enligt lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik får regionförbundet i län (enligt tidi- gare lagstiftning) respektive regionfullmäktige i och Västra Gö- talands län från vara länstrafikansvariga. I den del av försöksverksamheten som berör ingår att länsarbetsnämnden och förts in i från . Syftet med försöket är enligt propositionen 1996/97:36 att vinna erfarenhet av en mer samlad statlig regional för- valtning i ett län där arbetet bedrivs med delvis nya förutsättningar. Det författningsmässiga stödet för denna del av försöksverksamheten finns i lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i . I försökslänen gäller också att länsstyrelserna inte skall ha någon styrelse försöket pågår. Detta framgår av 8 § förord- ningen (1997:1258) med länsstyrelseinstruktion, enligt vilken lands- hövdingen i försökslänen beslutar i frågor som i normalfallet skall an- komma på styrelsen. I propositionen anmäldes också att en parlamentarisk kommitté bor- de tillsättas med uppgift att följa upp och utvärdera försöksverk- samheten samt utforma förslag om den framtida regionala samhälls- organisationen. Med anledning härav beslöt regeringen att tillkalla en sådan kommitté (dir. 1997:80; se bilaga 1). Kom- mittén höll sitt första sammanträde . Kommittén har antagit namnet Den parlamentariska regionkommittén (PARK). Kommittén har f.n. förutom ordföranden 11 ledamöter, 4 sakkunniga och 11 experter. En utgångspunkt för kommitténs överväganden och förslag bör enligt direktiven vara att ge det regionala utvecklingsarbetet en fördjupad demokratisk förankring, vilket innebär att kommunerna och landstingen bör få ökade möjligheter att påverka och besluta i frågor som berör den egna regionens utveckling. Sådana möjligheter torde enligt direktiven göra det enklare för medborgarna att utkräva politiskt ansvar. En annan utgångspunkt för kommitténs arbete är enligt regeringens mening att det även framgent bör finnas en sammanhållen, effektiv statlig organisation på regional nivå som kan bedriva en effektiv ären- dehandläggning, svara för bl.a. tillsyn och rättstillämpning samt följa upp och utvärdera effekterna av statsmakternas beslut. Staten kan enligt direktiven även ha ett fortsatt ansvar, t.ex. inom ramen för en statlig näringspolitik. En given utgångspunkt är härvidlag att staten måste se till att de mål som anges i den nationella politiken fullföljs i landets alla delar som hänsyn tas till de mål för den regionala ut- vecklingen som regionala självstyrelseorgan har ställt upp. Likaså måste staten ta ansvar för att säkra en samordning av sin egen verk- samhet. Mot denna bakgrund har regeringen sett det som en angelägen- het att vidareutveckla den samordnade länsförvaltningen. Ett konsek- vent användande av som det regionala statliga organet har enligt regeringen stor betydelse för möjligheterna att flytta uppgifter från central till regional och lokal statlig nivå. Förutsättningarna att flytta centrala myndighetsfunktioner till den regionala nivån kommer därför att studeras närmare. När det gäller den del av uppdraget som avser uppföljning och ut- värdering av försöksverksamheten skall kommittén genomföra en all- sidig utvärdering av försöksverksamheten, varvid även erfarenheterna från utvecklingsarbete i andra län än försökslänen skall tas till vara. Det utvecklingsarbete som här avses gäller strävan efter att finna lämp- liga samarbetsformer mellan stat, landsting och kommuner. Kommittén skall vidare i denna del utreda om den förändrade an- svarsfördelningen har bidragit till att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsansvaret. Kom- mittén skall i detta perspektiv bedöma i vilken utsträckning förtroende- valda i kommuner och landsting, politiska partier och organisationer, företag och enskilda medborgare deltagit i arbetet med att utforma re- gionala utvecklingsstrategier och program. Insatser och effekter av det regionala jämställdhetsarbetet skall också belysas. Kommittén bör ock- så bedöma hur kommunernas intresse, engagemang och möjligheter till påverkan har förändrats i samband med försöksverksamheten. Kom- mittén bör också bedöma om medborgarnas möjligheter att utkräva an- svar för det regionala utvecklingsarbetet har förändrats genom den änd- rade ansvarsfördelningen. Kommittén skall vidare utreda i vilken ut- sträckning den nationella politiken har fullföljts inom de i försöksverk- samheten aktuella verksamhetsområdena. När det gäller länsstyrelserna skall kommittén följa upp och ut- värdera hur de har fungerat i sin nya roll i försökslänen, varvid kon- sekvenserna av att länsstyrelserna inte har någon styrelse under för- söksperioden skall redovisas. Konsekvenserna av att styrelsen even- tuellt ersatts av råd, nämnder eller motsvarande skall också analyseras. Vidare skall försöksverksamheten med vidgad samordnad länsför- valtning i utvärderas. Kommittén skall också utvärdera hur resursutnyttjandet i olika av- seenden har påverkats av försöksverksamheten samt hur den ändrade ansvarsfördelningen påverkat handläggningen av förvaltningsärenden. Erfarenheterna hos de anställda som medverkar i försöksverksamheten skall också redovisas. Beträffande den del av uppdraget som avser den statliga länsför- valtningens framtida struktur och uppgifter skall vissa generella frågor härom belysas genom principiellt inriktade studier och överväganden. I detta sammanhang bör kommittén också överväga vilka uppgifter som även framgent kan ligga inom , t.ex. inom ramen för en statlig regional näringspolitik. Kommittén skall vidare, på grundval av sin utvärdering av försöket med vidgad samordnad länsförvaltning i förutsättningslöst pröva formerna för den statliga samord- ningen. Frågan om mer samordnade insatser för att effektivisera tillsy- nen och uppföljningen på länsnivå bör också bedömas av kommittén. Kommittén bör särskilt uppmärksamma de problem som följer av att det inom förvaltningen finns ett stort antal olika regionala indelningar, vilket bl.a. påverkat möjligheterna att samordna och samutnyttja stat- liga resurser. Kommittén bör även överväga hur samverkan mellan och andra statliga myndigheter bör utvecklas. Möjligheterna att föra över uppgifter och befogenheter från den centrala statsförvaltningen till länsstyrelserna skall prövas av kom- mittén, som även bör uppmärksamma aktuella förändringsförslag samt regerings- och riksdagsbeslut som kan påverka den framtida länsför- valtningens omfattning och inriktning. Vad gäller uppdragets inriktning skall kommittén utifrån resultatet av utvärderingen lämna förslag till hur uppgifterna mellan staten och den kommunala självstyrelsen på regional nivå skall fördelas i framti- den. Kommittén skall också göra mera generella överväganden om statens egen organisation på regional nivå. I den sistnämnda delen har kommittén i enlighet med direktiven lämnat en delredovisning i form av en principiell diskussion i betänkandet Regional frihet och statligt ansvar (SOU 1998:166) som lämnades . I övrigt skall kommittén redovisa sina överväganden . Det föreliggande betänkandet är kommitténs slutbetänkande. Kommittén har och genomfört en serie konferenser med representanter för försökslänen. genomfördes en konferens med representanter för , i län, i och Väststyrelsen (exekutivorganet för förberedelsearbetet i bli- vande ), vidare länsstyrelserna i , och län samt sekreteraren i organisationskommittén för länssty- relsen i . Konferensen syftade till ett ömsesidigt utbyte av information med anknytning till försöksverksamheten. genomförde kommittén en serie videokonferenser med vart och ett av försökslänen, vari ingått en översiktlig rapportering från försökslänen samt en därpå följande dialog angående erfarenheter- na av försöksverksamheten. Kommittén har också genomfört en seminarieserie i anslutning till sina sammanträden . Inbjudna inledare har varit pro- fessor , numera rektor vid , docent , (), och docent , dåvarande forskningschef vid in- stitut för regional forskning (). genomfördes ett heldagsseminarium syftande till att precisera kriterierna för utvärderingen av försöksverksamheten. I semi- nariet deltog förutom forskare som är involverade i olika utvärderingar av försöksverksamheten representanter för försökslänen. genomförde kommittén endagsbesök i samtliga för- sökslän. inrättades fyra referensgrupper till kommittén, representerande självstyrelseorganen, landshövdingarna, län utanför försökslänen i vilka regional samverkan bedrivs mellan kommuner och landsting m.fl. samt forskare. Möten med dessa referensgrupper har genomförts och . genomfördes en konferens på temat Regionaliseringen i – tillfälliga försök eller demokratisk nystart? tillsammans med och . har kommittén genomfört utfrågningar med represen- tanter för AMS, , , , () och . För att skaffa fram underlag i olika avseenden för sitt arbete har kom- mittén lagt ut uppdrag till vetenskapliga institutioner, Statskontoret och enskilda forskare och utvärderare. 1.4.1Material som avser självstyrelseorganen m.m. Till universitetslektor vid har kommittén uppdragit att svara för den huvudsakliga vetenskapliga ut- värderingen av försöksverksamheten. Syftet med utvärderingen har va- rit att utifrån ett statsvetenskapligt perspektiv följa den regionpolitiska utvecklingen i försökslänen. I fokus har därvid stått frågor rörande po- litisk organisering och politisk aktivitet, dvs. främst hur frågor som demokrati, decentralisering, samordning och territorialitet påverkar villkoren för det politiska arbetet i försökslänen. Undersökningen har genomförts med hjälp av intervju- och enkätundersökningar samt jäm- förande studier av två referenslän, och . Projektet har avrapporterats till kommittén i två etapper. lämnades en delrapport på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation (SOU 1999:103). En slutrapport har redovisats , Försök med en ny regional samhällsorgani- sation – demokrati, flernivåpolitik och regional mobilisering (i SOU 2000:64). Kommittén har vidare uppdragit till docenterna vid att skriva en rapport som anknyter till en pågående jämförande studie av försöksverksamheten i re- spektive län. Uppdraget har resulterat i rapporten ring och flernivåpolitik – och län (i SOU 2000:64). Kommittén har tillsammans med EU–kommissionen finansiellt stött ett projekt vid () i avseende en jämförande studie av den regionala förvalt- ningen i EU:s medlemsstater samt . I projektet har undersökts den regionala förvaltningens betydelse vid utformningen och verkstäl- landet av EU:s politik på olika områden samt sambandet mellan an- svarsfördelningen mellan statlig och icke–statlig förvaltning i de nämnda länderna. Denna del av projektet har redovisats till kommittén i form av en rapport med titeln of the Intermediate Level in Europe. Rapporten har av EIPA utgivits i bok- form med titeln of Government in European States. Complexity versus Democracy? (EIPA 1999). I en andra delstu- die som avrapporterats i form av en promemoria (EIPA 2000) behandlas frågan om den regionala förvaltningens betydelse och förändring till följd av upprättandet av EU. Kommittén har givit ut en översättning av delar av EIPA:s rapport med titeln sam- hällsorganisationen i vissa europeiska stater (SOU 1999:116). Till Statskontoret har uppdragits att belysa hur det regionala samar- betet utvecklas i de län som inte är försökslän. Studien har främst in- riktats på sådana processer som syftar till att skapa nya former för sam- verkan som motsvarar eller syftar till samma effekter som försöksverk- samheten i försökslänen. Med anledning av uppdraget har Statskontoret lämnat dels en lägesrapport (Statskontoret 1998:28), dels en slutrapport Gamla län blir nya regioner? (Statskontoret 1999:24). Dessutom har kommittén mottagit en gemensam skrivelse daterad 2000–02–23 från självstyrelseorganen i de fyra försökslänen med syn- punkter på bl.a. villkoren under vilka försöksverksamheten bedrivs och önskemål om förenklingar av reglerna. I skrivelsen framhålls bl.a. att det i den nya situation som försöksverksamheten innebär krävs ett änd- rat förhållningssätt från staten. Enligt självstyrelseorganen måste det finnas ett större utrymme för regionala politiska avvägningar än vad det nuvarande regelverket medger. Kommittén har också uppdragit till docent vid att undersöka erfarenheterna hos de anställda som medverkar i försöksverksamheten. Uppdraget har redovisats i rapporten En kartläggning av anställdas erfarenhe- ter inom försöket med ändrad regional samhällsorganisation, som överlämnades till kommittén . 1.4.2Material som avser statlig verksamhet Kommittén har till Statskontoret uppdragit att undersöka fem proble- mområden: 1.Följa upp hur de berörda regionala organen anpassat sig till sina nya roller i försökslänen. 2.Överväga möjligheter till ytterligare delegering av uppgifter till länsstyrelserna från centrala myndigheter. 3.Föreslå vilka utvecklingsinriktade uppgifter som en ny sam- ordnad statlig länsförvaltning bör ha och överväga lämpliga for- mer för detta. 4.Belysa roll som överklagningsinstans. 5.Kartlägga former för samverkan mellan länsstyrelser och andra statliga myndigheter och identifiera hinder i styrsystem m.m. för att säkerställa en effektiv samordning. Statskontoret har lämnat fem delrapporter till kommittén med anledning av uppdraget och en rapport med en mera samlad bedömning av den statliga länsförvaltningens uppgifter i en ny regional struktur, – gårdagens eller morgondagens för- valtning? (Statskontoret 1998:19). Kommittén har uppdragit åt juridiska institutionen vid uni- versitet att göra en juridisk analys av som överklagnings- instans. Uppdraget har resulterat i rapporten som över- klagningsinstans – , , , som överlämnats till kommit- tén . Författare till rapporten är universitetsadjunkt . har på kommitténs uppdrag utarbetat en rapport med titeln . Landshövdingarna och den centrala och regionala samordningen (SOU 1998:168). Rapporten bygger på inter- vjuer med 16 aktiva eller före detta landshövdingar. Studiens syfte har varit att beskriva och analysera landshövdingarnas roll i skärnings- punkten mellan politik och förvaltning och mellan centralt och regio- nalt samt att beskriva och analysera landshövdingarnas och länsstyrel- sernas relationer till och uppfattningar om andra centrala aktörer som regeringen, , statliga myndigheter och regionala själv- styrelseorgan. Statskontoret har haft i uppdrag att genomföra en studie av hur ett mer samordnat system för uppföljning av det regionala utvecklingsar- betet kan utformas. Uppdraget har redovisats i rapporten Uppföljning och utvärdering av det regionala utvecklingsarbetet (Statskontoret 2000:18). Kommittén har vidare uppdragit till f.d. generaldirektör att lämna förslag till hur en uppföljning och en utvärdering av försöket med vidgad samordnad länsförvaltning i bör ge- nomföras. Med anledning av uppdraget har Silenstam lämnat rapporten med vidgad samordnad länsför- valtning på – förslag till utvärdering. På basis av Silenstams förslag har kommittén uppdragit till professor –vid /att utvärdera denna del av försöks- verksamheten. Uppdraget har redovisats i tre rapporter: Nytänkande och tradition – en studie av utarbetandet av regionala tillväxtavtal i och i (); Vidgad samordnad länsför- valtning i (); Försöksverksamheten i Got- lands län – utgångspunkter, genomförande och effekter (). F.d. generaldirektör har också haft i uppdrag från kommittén att följa upp och utvärdera hur länsstyrelserna fungerat i sin nya roll i försökslänen. Silenstam har genomfört en studie med denna inriktning i , och , vilken redovisats för kommittén i rapporten roll i , och (i SOU 2000:64). 1.5Betänkandets syfte, inriktning m.m. Som framgått av avsnitt 1.2 har kommittén ett tudelat uppdrag. Den ena delen avser genomförandet av en allsidig utvärdering av försöksverk- samheten. Den andra avser frågor om den statliga länsförvaltningens framtida struktur och uppgifter. När det gäller utvärderingsuppgiften har kommittén, som närmare utvecklas i avsnitt 6.1, kommit fram till att denna uppgift bör betraktas ur ett processperspektiv, innebärande att utvärderingen präglas av öp- penhet och beredskap att följa även oförutsebara händelser och utveck- lingsdrag samt med hänsynstagande till en rad förändrade förhållanden som inträffat under den hittillsvarande försöksverksamhetens gång. En allmänt försvårande omständighet är den korta tid som förflutit sedan försöksverksamheten sattes i gång. Förutsättningarna för att göra en sådan allsidig och mera precis utvärdering som förutsätts i direktiven är sålunda begränsade. Av detta följer att kommitténs slutsatser och be- dömningar är preliminära. Dessa grundläggande, begränsande villkor för utvärderingens ge- nomförande har i hög grad betydelse även för uppdragets andra del, som avser den statliga länsförvaltningens framtida uppgifter. I kom- mitténs delbetänkande (SOU 1998:166) konstaterades att det saknades en viktig förutsättning för kommitténs möjlighet att lösa sin uppgift som en följd av att regeringen inte, som förutskickades , tagit ställning till Förvaltningspolitiska kommissionens betänkande (SOU 1997:57) angående den statliga förvaltningsstrukturen i sin hel- het. Kommittén sade sig ha svårt att förstå hur de överväganden som kommittén gjorde i det då aktuella delbetänkandet skulle kunna utgöra ett komplement till dessa förvaltningspolitiska ställningstaganden (dir. 1997:80, SOU 1998:166 s. 24). Flera av kommitténs ledamöter fram- höll i en reservation och särskilda yttranden att kommittén borde avstått från att över huvud taget lämna ett delbetänkande som innehöll slutsat- ser och överväganden om den statliga regionala organisationen (SOU 1998:166 s. 149 ff.). De här redovisade förhållandena har viss relevans även för kom- mitténs föreliggande betänkande. Med hänvisning framför allt till den korta tid som stått till kommitténs förfogande för utvärderingen finner kommittén som framgår av kapitel 8 att försöksverksamheten bör fort- sätta ytterligare en fyraårsperiod. I detta perspektiv är det logiskt att kommittén avstår från att lägga fram förslag om den framtida statliga regionala organisationen. Inte heller har kommittén funnit det motiverat att, utöver en allmän beskrivning och analys i avsnitt 5.5, särskilt be- handla frågan om den regionala organisationen med avseende på geo- grafisk indelning. Kommittén hänvisar i denna del till vad som mer principiellt framfördes i kommitténs delbetänkande. Kommittén har i det föreliggande betänkandet koncentrerat sig på att analysera ansvars- fördelningen mellan och självstyrelseorganet och att före- slå sådana förändringar som är ägnade att tydliggöra var ansvaret bör ligga inom enskilda politikområden m.m. inom försöksverksamheten. Kommittén har tagit del av en departementsrapport med titeln liga intressen på regional nivå – en kartläggning, som utarbetats av ge- neraldirektör (–rapporten).