sou · GOB3106d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Slutligen vill vi framhålla att det i lagstiftningssammanhang bör uppmärksammas att krav på domarkompetens som behörighetsvillkor för offentliga anställningar och uppdrag indirekt innebär att befattningshavaren skall vara svensk medborgare. Behörighetskrav bör om möjligt utformas så att även utlänningar kan komma ifråga för offentliga anställningar och uppdrag. Övriga kategorier av anställningar och uppdrag När det gäller flertalet anställningar vid kronofogdemyndigheterna och överinspektörer vid har vi utifrån de övergripande principer som redovisas ovan i fråga om 11 kap. 9 § RF och , gjort bedömningen att det inte är sakligt motiverat att behålla medborgar- skapskravet. Kravet på svenskt medborgarskap för anställning som åklagare är enligt vår bedömning sakligt motiverat, eftersom de uppgifter åklagare fullgör är viktiga för den svenska rättsstaten och innefattar myndighets- utövning som på ett ingripande sätt berör enskildas rättsförhållanden. Även kravet på svenskt medborgarskap för anställning som polis är enligt vår bedömning sakligt motiverat bl.a. eftersom verksamheten utgör myndighetsutövning som på ett ingripande sätt berör enskildas rättsförhållanden. Av samma skäl anser vi att kravet på svenskt med- borgarskap för uppdrag som ledamot eller suppleant i polisstyrelse eller polisnämnd bör behållas. I betänkandet görs även bedömningen att beträffande ledamöter i och de lokala värderingsnämnderna enligt förfogandelagen (1978:262) och ledamöter i är medborgarskapskravet sakligt motiverat. Följande kategorier av anställningar och uppdrag har vi bedömt ligga utanför vårt uppdrag eftersom de har anknytning till lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, vilken ligger utanför vårt uppdrag: ledamöter i inskrivningsnämnderna vid , militär grundutbildning för kvinnor, tjänstgöring i hemvärnet. För valbarhet till vissa förtroendeuppdrag krävs rösträtt vid kommunala val. Ett sådant krav innebär att utlänningar som inte är medborgare i ett land inom EU, eller skall ha varit folkbokförda i i följd för att vara valbara till förtroendeuppdraget. Vårt förslag om att treårsregeln tas bort leder automatiskt till att den särbehandling av utlänningar som föreligger beträffande följande kategorier försvinner: ledamöter i övervakningsnämnderna, ledamöter i skattenämnderna samt Överförmyndare och ledamöter i överförmyndarnämnd samt ledamöter i styrelsen för allmän försäkringskassa och i social- försäkringsnämnd. I linje med förslaget beträffande treårsregeln, tas även det särskilda kravet i lagen (1981:324) om medborgarvittnen på att utlänningar skall ha varit folkbokförda i för att vara valbara till uppdrag som medborgarvittne bort. Med säkerhetsskydd avses olika åtgärder för att skydda totalförsvaret eller rikets säkerhet i övrigt. Rikets säkerhet kan sägas avse såväl den yttre säkerheten för det nationella oberoendet som den inre säkerheten för det demokratiska statsskicket. De grundläggande bestämmelserna om säkerhetsskyddet finns i säkerhetsskyddslagen (1996:627). Av dess 29 § följer att en säkerhetsklassad anställning vid staten, en kommun eller ett landsting får innehas endast av den som är svensk medborgare. Regeringen får i enskilda fall medge undantag från kravet. olika säkerhetsklasser (1-3). Klass 1 - den högsta klassen - avser verk- samhet där den deltagande i stor omfattning får del av uppgifter som omfattas av sekretess och är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Säkerhetsklass 2 avser tillgång till sådana uppgifter i en omfattning som inte är obetydlig. Säkerhetsklass 3 avser verksamhet där den deltagande i övrigt får del av uppgifter som omfattas av sekretess och som är av betydelse för rikets säkerhet, om ett röjande av uppgifterna kan antas medföra men för rikets säkerhet som inte endast är ringa. Att anställningar vid staten eller i kommun eller landsting i säkerhetsklasserna 1 och 2 även i fortsättningen skall vara förbehållna svenska medborgare ser vi som motiverat utifrån tillgången till information som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. När det gäller säkerhetsklass 3 har vi gjort följande överväganden. Vi vet lite om hur dagens säkerhetsskyddslagstiftning tillämpas eller vilken verksamhet som säkerhetsklassats i respektive klass. De drygt siffror som finns tillgängliga gällde tillämpningen av äldre lagstiftning och är med stor sannolikhet föråldrade. Det förhållandet att man i detalj inte vet vilken verksamhet som är säkerhetsklassad och vilka verksamheter som hör till respektive säkerhetsklass, är enligt vår bedömning otillfredsställande och gör att det inte är möjligt att bedöma vilka effekter en eventuell justering beträffande säkerhetsklass 3 kan få. Vi föreslår därför dels att regeringen ger och Försvarsmakten i uppdrag att undersöka hur säkerhetsskyddslagen tillämpas, dels att regeringen med utgångspunkt i resultatet av undersökningen ser över eller låter se över kravet på svenskt med- borgarskap i 29 § säkerhetsskyddslagen. Regeringen bör med ledning av resultatet av undersökningen överväga en öppning av 29 § såvitt gäller säkerhetsklass 3, mot bakgrund av att samhällets etniska och kulturella mångfald bör tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer samt att lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter skall gälla för alla i landet oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Övriga medborgarskapskrav i lagstiftningen I betänkandet gör vi bedömningen att följande övriga medborgarskaps- krav inte är sakligt motiverade och därför bör tas bort: krav på svenskt medborgarskap eller medborgarskap inom EU/EES för antagning till ledamot i , medborgarskapskrav beträffande nyttjanderätt till vissa staten till- höriga , vid borgen för vissa delgivningskostnader i utlandet vid biträde av , för ledamöter i allmänningsstyrelser m.m. och för ledamöter i flottningsstyrelser. Vi gör beträffande följande övriga medborgarskapskrav bedömningen att de är sakligt motiverade och bör finnas kvar: för befälhavare på handelsfartyg m.m., för fastställande av könstillhörighet, för tillämpning av reglerna om automatiska namnförvärv i namn- lagen, för tillstånd enligt lagen om krigsmateriel (1992:1300), för tillstånd till luftfart m.m., för tillstånd till marinvetenskaplig forskning, för tillträde till militärt skyddsområde och vid utlämning för brott. När det gäller kravet på antingen visst medborgarskap eller hemvist för en av partnerna såvitt gäller registrering av partnerskap, gör vi bedömningen att kravet är sakligt motiverat och bör finnas kvar. Vi anser att det inte ligger inom ramen för vårt uppdrag att pröva de medborgarskapskrav som finns beträffande deltagande i adelsmöte och ledamotskap i . När det gäller bistånd vid vistelse utomlands har vi mot bakgrund av att regeringen tillsatt en särskild parlamentarisk sammansatt kommitté att se över hela regelverket om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m., valt att inte överväga de bestämmelser i ifrågavarande reglering som ligger inom ramen för vårt uppdrag. Konsekvenser av våra förslag Vårt förslag att rösträtten för utlänningar vid kommunala val utvidgas genom att den s.k. treårsregeln tas bort kommer att medföra att ett större antal utlänningar än tidigare får rösträtt vid de kommunala valen. Genomförandet av förslaget får ekonomiska effekter genom en smärre ökning av de administrativa kostnaderna i samband med val, t.ex. beträffande röstkort, valsedlar etc. Dessa ökade kostnader torde dock vara försumbara och falla inom ramen för normal variation av antalet nytillkomna röstberättigade, t.ex. hur stor kullen av tonåringar är som under ett valår hamnar på rätt sida om 18-årsregeln (senast på valdagen fyller ). I betänkandet lämnas även en rad förslag som kommer att medföra att ett stort antal anställningar och uppdrag på det offentliga området öppnas upp och blir tillgängliga även för utlänningar. Genomförandet av dessa förslag leder enligt vår bedömning inte till ökade offentliga utgifter. Uppdraget som vi föreslår att regeringen ger åt Försvarsmakten och när det gäller säkerhets- skyddslagstiftningen, bör kunna utföras inom ramen för respektive myndighets ordinarie anslag. I övrigt har vi gjort bedömningen att våra förslag inte medför ökade offentliga utgifter. Det är vår uppfattning att man genom att utvidga rösträtten ökar utlänningarnas direkta politiska inflytande på det kommunala området. Ett slopande av treårsregeln innebär att utlänningar utanför den nuvarande kretsen av medborgare i nordiska länder och i länder inom EU, får samma rättigheter som utlänningar i denna krets. Härigenom värnas grundläggande demokratiska värden. Ett ökat inflytande är även ägnat att stimulera det lokala och regionala samhällets ansträngningar att motverka utlänningarnas svårigheter på olika områden samt att stärka utlänningarnas självkänsla och främja deras solidaritet med det svenska samhället. Genom att öppna upp ett stort antal offentliga anställningar och uppdrag för utlänningar samt att ta bort otidsenliga krav relaterade till svenskt medborgarskap, gynnas samhällets etniska och kulturella mångfald. För att öka mångfalden i samhället behövs attitydförändringar. Statliga myndigheter har i detta sammanhang ett stort ansvar som normgivare och bör genom tydliga signaler och budskap motverka stereotypa uppfattningar och generaliseringar om olika grupper i samhället. Ett konkret sätt att visa detta bör vara att statsförvaltningen i ökad utsträckning strävar efter att avspegla den arbetsföra befolkningens etniska sammansättning. Våra förslag främjar en sådan utveckling. Förhållandet till EG-rätten. Det vår bedömning att de krav på svenskt medborgarskap som vi ansett sakligt motiverade och därför bör finnas kvar, är förenliga med EG- rätten. Rådets direktiv /80/EG ställer inte några hinder mot vårt förslag om slopande av den s.k. treårsregeln. Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § och 11 kap. 9 § regeringsformen1 skall ha följande lydelse. är rikets centralbank och en myndighet under . har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndighet får be- stämma hur skall besluta i frågor som rör penningpolitik mäktige, som väljs av . mäktige, som väljs av . leds av en direktion, leds av en direktion, som utses av fullmäktige. som utses av fullmäktige. möterna i direktionen skall vara prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen skall beviljas ansvarsfrihet. Om vägrar en fullmäktig an- svarsfrihet är han därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från hans anställning endast om han inte längre uppfyller de krav som ställs för att han skall kunna utföra sina uppgifter eller om han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Bestämmelser om val av fullmäktige och om ledning och verksamhet meddelas i lag. 1 Lagen omtryckt 1998:1437. domstol eller vid förvaltningsmyndighet som lyder under tillsättes av regeringen eller av myndighet som regeringen Vid tillsättningen av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Endast den som är svensk Ordinarie domare och den medborgare får inneha eller ut- som utses genom val av riksda- öva domartjänst, ämbete som gen skall vara svensk medborga- I övrigt får krav på svenskt ringen, tjänst eller uppdrag så- som chef för myndighet som ly- att inneha eller utöva tjänst eller uppdrag hos staten eller kom- eller regeringen eller såsom le- mun uppställas endast i lag eller damot av sådan myndighet eller enligt förutsättningar som angi- dess styrelse, tjänst i regerings- ves i lag. kansliet närmast under statsråd eller tjänst såsom svenskt sän- Även i annat fall får en- dast den som är svensk medbor- gare inneha tjänst eller upp- drag, om tjänsten eller uppdra- get tillsättes genom val av riks- I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för be- hörighet att inneha eller utöva tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som angives i lag. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i tryckfrihetsför- ordningen Härigenom föreskrivs att 12 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen1 skall ha följande lydelse. Till jurymän skola utses svenska medborgare, som äro bosatta inom länet. De bör vara kända för omdömesgillhet, självstän- dighet och rättrådighet. Bland jurymännen bör skilda samhälls- grupper och meningsriktningar samt olika delar av länet vara företrädda. Den som är under- årig eller som har förvaltare en- ligt särskilda bestämmelser i lag får inte vara juryman. Till jurymän skall utses perso- ner som är bosatta inom länet. De bör vara kända för omdö- mesgillhet, självständighet och rättrådighet. Bland jurymännen bör skilda samhällsgrupper och meningsriktningar samt olika delar av länet vara företrädda. Den som är underårig eller som har förvaltare enligt särskilda bestämmelser i lag får inte vara juryman. Denna lag träder i kraft 1 Lagen omtryckt 1998:1438. Lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled Härigenom föreskrivs att 39 § lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled skall ha följande lydelse Styrelsen väljes å flottningsstämma. Av 40 och 40 a §§ följer dock att styrelseledamot kan utses på annat sätt. Till styrelseledamot må utses annan person än flottande. Ledamot av styrelsen skall vara här i riket bosatt svensk vara här i riket bosatt person, medborgare, där ej för särskilt där ej för särskilt fall regeringen Styrelseledamot må ändå att den tid, för vilken ha blivit utsedd, ej gått till ända, skiljas från uppdraget genom beslut av den, som utsett honom. Avgår av föreningen vald styrelseledamot, innan den tid, för vilken ha blivit vald, gått till ända, och finnes ej ersättare, åligger det övriga styrelseledamöter, såframt styrelsen ej är beslutför med kvarstående ledamöter eller enligt reglementet fulltalig styrelse alltid skall förefin- nas, att ofördröjligen föranstalta om val av ny ledamot. Denna lag träder i kraft 1 Senaste lydelse 1977:1093. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1, 6 och 10 a §§ samt 8 kap. 2 och 7 §§ skall följande lydelse. Lagfaren domare skall vara Lagfaren domare skall ha avlagt svensk medborgare och hava av- för behörighet till domarämbetet lagt för behörighet till domaräm- betet föreskrivna kunskapsprov. Ej må den utöva domarämbete, som är i konkurstillstånd eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om kunskapsprov och villkor i övrigt för utövande av domarämbete förordnar regeringen. Valbar till nämndeman är varje svensk medborgare, som är folk- bokförd i kommunen eller, i frå- ga om nämndeman i hovrätt, i länet eller den del därav som hör till hovrätten, och som inte är underårig eller har förvaltare en- ligt 11 kap. 7 § . Den som är lagfaren domare, be- fattningshavare vid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. 1Senaste lydelse 1988:1260. 2Senaste lydelse 1994:1620. Valbar till nämndeman är den som är folkbokförd i kommunen eller, i fråga om nämndeman i hovrätt, i länet eller den del där- av som hör till hovrätten, och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken. Den som är lagfa- ren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämn- deman. Ingen får vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt. Den som fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyl- dig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Rätten prövas självmant den valdes behörighet. Regeringen förordnar i sänder dem som skall tjänstgöra som ekonomiska experter enligt 1 kap. 8 § och 2 kap. 4 a §. Under treårspe- rioden får vid behov ytterligare personer förordnas för återstående del av perioden. Inträffar medan en ekonomisk expert deltar i behandlingen av ett mål en omständighet som medför att förordnandet skall upphöra att gälla, skall förordnandet oberoende därav anses ha fortsatt giltighet såvitt avser det pågående målet. Den som skall tjänstgöra som Den som skall tjänstgöra som ekonomisk expert skall vara ekonomisk expert får ej vara un- svensk medborgare och får ej derårig eller i konkurstillstånd vara underårig eller i konkur- eller ha förvaltare enligt 11 kap. stillstånd eller ha förvaltare en- ligt 11 kap. 7 § . Till ledamot av advokat- samfundet får endast antas den som 1. är svensk medborgare eller medborgare i en annan stat in- om Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, 2. har hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet, 3. har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivna för behörig- het till domarämbete, 4. har genomgått för advokat- verksamhet erforderlig praktisk 3Senaste lydelse 1988:1260. 4Senaste lydelse 2000:172. Till ledamot av advokat- samfundet får endast antas den som 1. har hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet, 2. har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivna för behörig- het till domarämbete, 3. har genomgått för advokat- verksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning, 5. har gjort sig känd för redbar- het, och 6. även i övrigt bedöms lämplig att utöva advokatverksamhet. får i enskilda fall medge undan- tag från antagningskraven såvitt gäller första stycket 1 och 2. Detsamma gäller antagningskra- ven enligt första stycket 3 och 4 beträffande den som är auktori- serad som advokat i en annan stat i enlighet med där gällande bestämmelser. Den som har genomgått ut- bildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeis- ka unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som i genomgått ett prov som visar att han har till- räckliga kunskaper om den svenska rättsordningen, skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3 och 4. Detsam- ma gäller den som registrerats enligt 2 a § och som därefter un- der bedrivit faktisk och regelbunden advokatverk- samhet i , under förut- sättning antingen att verksam- heten huvudsakligen omfattat svensk rätt eller att, om verk- samheten inte huvudsakligen omfattat svensk rätt, den regist- rerade på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfa- renheter för att antas till ledamot i samfundet. Den som har blivit auktorise- rad som advokat i , , eller i en- och teoretisk utbildning, 4. har gjort sig känd för redbar- het, och 5. även i övrigt bedöms lämplig att utöva advokatverksamhet. får i enskilda fall medge undan- tag från antagningskraven såvitt gäller första stycket 1. Detsam- ma gäller antagningskraven en- ligt första stycket 2 och 3 beträf- fande den som är auktoriserad som advokat i en annan stat i enlighet med där gällande be- stämmelser. Den som har genomgått ut- bildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeis- ka unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som i genomgått ett prov som visar att han har till- räckliga kunskaper om den svenska rättsordningen, skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 2 och 3. Detsam- ma gäller den som registrerats enligt 2 a § och som därefter un- der bedrivit faktisk och regelbunden advokatverk- samhet i , under förut- sättning antingen att verksam- heten huvudsakligen omfattat svensk rätt eller att, om verk- samheten inte huvudsakligen omfattat svensk rätt, den regist- rerade på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfa- renheter för att antas till ledamot i samfundet. Den som har blivit auktorise- rad som advokat i , , eller i en- lighet med där gällande bestäm- lighet med där gällande bestäm- melser och som därefter under melser och som därefter under lande sätt har tjänstgjort som lande sätt har tjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå biträdande jurist på advokatbyrå i skall anses uppfylla i skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3-6. kraven enligt första stycket 2-5. Den som är försatt i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte antas till ledamot. Inte heller får den antas till ledamot som enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmäs- sig rådgivning i vissa fall, m.m. är förbjuden att utöva rådgivningsverk- samhet. Lagfaren domare i eller befattningshavare vid domstol eller allmän åklagare eller kronofogde får inte antas till ledamot; inte heller den som annars är anställd i en stats eller kommuns tjänst eller hos någon annan enskild än advokat, om inte styrelse medger un- dantag. En advokat, som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som an- nars förfar oredligt, skall uteslutas ur . När det gäller en sådan advokat som avses i 2 a § skall registreringen upphävas. Är omständigheterna mildrande, får i stället varning tilldelas honom. Åsidosätter en advokat annars sina plikter som advokat, får varning eller erinran meddelas honom. Är omständigheterna synnerligen för- svårande, får han uteslutas ur samfundet eller, i fråga om en sådan ad- vokat som avses i 2 a §, hans registrering upphävas. Tilldelas en advokat en varning, får han, om det finns särskilda skäl, även åläggas att utge en straffavgift till samfundet med lägst ettusen och högst . Om det bedöms tillräckligt får disciplinnämnden, i stället för att tilldela en advokat erinran, göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felaktig eller olämplig. Inträder beträffande en advo- Inträder beträffande en advo- kat sådan omständighet att han kat sådan omständighet att han enligt 2 § femte eller sjätte enligt 2 § femte eller sjätte stycket inte får antas till ledamot stycket inte får antas till ledamot av samfundet, är han skyldig att av samfundet, är han skyldig att genast träda ur samfundet. genast träda ur samfundet. han inte gör det, skall styrelsen han inte gör det, skall styrelsen förordna om hans uteslutning. förordna om hans uteslutning. 5 Senaste lydelse 2000:172. Detsamma gäller, om en advokat Detsamma gäller, om en advokat inte längre uppfyller medbor- inte längre uppfyller hemvist- garskapskravet enligt 2 § första kravet enligt 2 § första stycket 1 stycket 1 eller hemvistkravet en- och styrelsen inte medger att han ligt 2 § första stycket 2 och sty- får stå kvar som ledamot av sam- relsen inte medger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Om en sådan advokat som avses i 2 a § fråntas rätten att uppträda som advokat i den stat där han är auktoriserad, skall styrelsen upp- häva hans registrering. I beslut varigenom någon uteslutits ur samfundet får förordnas att beslutet genast skall verkställas. Detsamma gäller ett beslut att upphäva en registrering. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 § första stycket andra meningen får inte åtalas av annan än Justitiekanslern. Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar Härigenom föreskrivs att 23 § lagen (1952:166) om häradsallmänningar skall ha följande lydelse. Ledamöterna i en allmännings- Ledamöterna i en allmännings- styrelse skall vara här i landet styrelse skall vara bosatta här i bosatta svenska medborgare, om landet, om inte för inte för ett särskilt ett särskilt fall medger något an- fall medger något annat. Ledamöterna får inte vara möterna får inte vara underåriga underåriga eller ha förvaltare eller ha förvaltare enligt 11 kap. enligt 11 kap. 7 § föräldrabal- Om en allmänningsstämma beslutar det, får en ledamot av en all- männingsstyrelse skiljas från sitt uppdrag innan tiden för uppdraget har gått ut. Om en styrelseledamot avgår innan tiden för uppdraget har gått ut och det inte finns någon suppleant, skall övriga styrelseledamöter ge- nast se till att en ny ledamot väljs för den tid som återstår. Om styrelsen ändå är beslutsför och om det inte strider mot bestämmelserna i regle- mentet, får valet skjutas upp till nästa ordinarie allmänningsstämma. Denna lag träder i kraft 1 Senaste lydelse 1990:90.