sou · GOB37d7 · 2001-01-01 00:00:00 — För ungdomar har skillnaderna över ökat från 1,5 till 2,3 och för de äldre från 2,1 till 2,7. Diagram 3.1 Antal arbetslösa utländska medborgare som andel av arbetskraften, Källa: Arbetskraftsundersökningarna (). Figur 3.2 Antal arbetslösa som andel av arbetskraften, 1990-1998, procent Källa: Arbetskraftsundersökningarna () Bilaga 6 till LU 99 Siffrorna i diagrammen 3.1 och 3.2 visar att arbetslösheten för utländska medborgare genomgående var mellan två och högre än den var för befolkningen i dess helhet . En viktig fråga är om utländskt medborgarskap är en bra utgångs- punkt för att beskriva invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Det finns flera skäl till varför statistik över utländska medborgare ger en begränsad och i vissa avseenden en missvisande bild. Siffrorna tar till exempel inte hänsyn till att många utländska medborgare blir svenska medborgare.14 Benägenheten att söka svenskt medborgarskap varierar med vistelsetiden i landet. Det innebär att inom gruppen utländska medborgare såsom den rapporteras i är de som har anlänt till överrepresenterade. Möjligheten för anlända att få arbete är av naturliga skäl ytterst begränsade. 15 Även och (1995) uppmärksammar problemen med och argumen- terar att statistiken ger en alltför dyster bild av situationen på arbets- marknaden för personer med utländsk bakgrund. Låt oss göra ett experiment för att illustrera hur känsliga dessa serier är genom att utnyttja publicerad information om antal personer som erhåller svenskt medborgarskap (se Statistisk årsbok). Om vi antar att alla utländska medborgare som blev svenska medborgare arbetar, kan vi beräkna en undre gräns för arbetslösheten för personer med utländsk medborgarskap och de som har invandrat till efter 1985.16 Notera att detta antagande tillåter oss att beräkna en undre gräns för arbetslöshetsskillnader. Detta görs endast för att visa på känsligheten i den statistik som är uppdelad efter medborgarskap. Vi bortser ifrån att många som har invandrat till har förvärvat svenskt medborgar- skap . (1998 är ej t illgängligt) blev drygt 238 000 invandrare svenska medborgare. I diagram 3.3 presenteras en ny arbetslöshetsserie korrigerad för att somliga personer blir svenska medborgare, den traditionella AKU-statistiken för utländska medborgare och arbetslösheten för hela arbetskraften. Den korrigerade serien är beräknad under antagandet att alla individer som blev svenska medborgare arbetar alla år från och med det 14 En undersökning av gruppen naturaliserade svenskar skulle lida av liknande problem eftersom gruppen tenderar att ändra sammansättning över tiden. 15 Specialbearbetningar av visar att arbetslösheten varierar med avseende på invandringsår. (1995), (1997) och Wadensjö (1995). 16 För att söka svenskt medborgarskap krävs att personen har vistats i landet (för nordiska medborgare), vilket innebär att vi bortser från utrikes födda svenska medborgare som har invandrat till . Bilaga 6 till LU 99 år då de erhöll medborgarskapet. diagram 3.3 framgår att arbets- löshetsskillnaderna mellan hela arbetskraften och den grupp som består av personer med utländskt medborgarskap och svenska medborgare som invandrat (och har varit utländska medborgare), blir avsevärt lägre efter vår korrigering. Sammansättningen av gruppen utländska medborgare ändras . 17 Nya grupper tillkommer och en del blir svenska medborgare. Sådana förändringar påverkar statisti- ken eftersom det rör sig om en mycket heterogen och relativt instabil grupp. Diagram 3.3 Antal arbetslösa i åldrarna som andel av arbetskraften, 1990- Även () som är den andra stora produ- centen av statistik över arbetsmarknaden publicerar löpande information om arbetslöshet för utländska medborgare (se t.ex. Arbetsmarknads- styrelsen 1998, 1999). I till exempel AMS (1998) rapporteras bland annat att arbetslösheten uppgick till för utomnordiska 17 Vår korrigerade arbetslöshetssiffra är . Den överensstämmer med publicerad statistik som visar att arbetslösheten för personer som har blivit svenska medborgare (naturalised Swedish) är (Employment Observatory Trend 1999). Samma skrift rapporterar att arbetslösheten varierar mellan för personer från (utom ) och för personer som är icke-EU medborgare. Bilaga 6 till LU 99 18 Om vi gör vi samma typ av korrigering av AMS– statistiken som av SCB-statistiken skulle det medföra en halvering av arbetslösheten. Vår korrigering är inte tänkt att fånga upp skillnader i arbetslöshet mellan grupper konstruerade efter något meningsfullt kriterium. Denna korrigering kan däremot visa att gruppen utländska medborgare riskerar att domineras av individer som har invandrat till . Men siffrorna säger ingenting om integrationsprocessen över tiden. Det är möjligt att inte alla som får del av den officiella statistiken är medvetna om invandringens struktur och utveckling. Det finns då risk att arbets- löshetstal för utländska medborgare uppfattas som en bra indikator för arbetslösheten för personer med utländskt ursprung. Det är en viktig anledning till varför offentlig statistik som publiceras löpande inte bör baseras på begreppet utländskt medborgarskap. Det finns även andra skäl till varför statistiken bör utgå från andra begrepp, vilket kommer att framgå av senare kapitel. En annan intressant fråga är om situationen är annorlunda för utrikes födda i jämfört med motsvarande gr upper i andra länder? De problem som är förknippade med redovisningen från de svenska arbetskraftsundersökningarna blir ännu mer uttalade vid internationella jämförelser. Reglerna för att erhålla medborgarskap skiljer sig avsevärt mellan olika länder. Utländska medborgare kan i ett land huvudsakligen bestå av personer som invandrat och i ett annat land innefatta en stor andel personer som är födda i landet. På basis av europeiska arbetskraftsundersökningar är det möjligt att beräkna arbets- lösheten för medborgare i landet i fråga, naturaliserade medborgare och utländska medborgare. I jämförelse med de flesta andra EU-länder har en hög relativ arbetslöshet för både gruppen utländska medborgare och gruppen naturaliserade svenska medborgare.19 En förklaring till denna skillnad kan vara att erbjuder sämre möjligheter för utrikes födda att försörja sig på eget arbete. En annan förklaring kan vara skillnader mellan länderna vad gäller reglerna för att erhålla medborgarskap och skillnader i invandringens art, omfattning och utveckling över tiden. 18Arbetslösheten enligt AMS är oftast högre än den som rapporteras i (se t.ex. 19Kiehl & (1998). Bilaga 6 till LU 99 4 En bild av arbetsmarknaden I kapitel 3 redovisades statistik som indikerar att utrikes födda har systematiskt högre arbetslöshetstal. För att diskutera olika gr uppers chanser till arbete och inkomst är det avgörande att precisera vilken bild av arbetsmarknaden som antas i bakgrunden. I den ideala modellen över arbetsmarknadens funktionssätt påverkas individernas möjligheter till arbete och inkomst enbart av deras produktivitetsrelaterade egenskaper. På en arbetsmarknad där arbets- tillfällen inte är ransonerade kan således alla individer etablera sig på arbetsmarknaden och genom ökad kompetens nå högre inkomster. I teorin är det enkelt att fastställa alla individers produktiva kapacitet och produktivitet. Arbetsgivarna värderar enbart de anställdas arbetsinsatser och kunderna värderar den vara eller tjänst som de efterfrågar. Alla arbetssökande får samma chanser att, givet sin produktiva förmåga, få ett arbete. Denna idealmodell förutsätter dock att arbetsgivarna till rimlig kostnad kan avgöra de enskilda individernas produktiva kapacitet och inte behöver basera sina anställningsbeslut på gr upprelaterade indikatorer och signaler på individers förmåga och produktivitet. Faktorer som namn och utseende påverkar därför inte individens chanser. Varje observerad skillnad i arbetslöshet eller i inkomster kan direkt relateras till skillnader i individens produktivitetsegenskaper; förmåga, utbildning, erfarenhet m.m. Om arbetsmarknaden har likheter med denna idealvärld är individernas egenskaper nyckeln till förståelsen av skillnader i arbetsmarknadsutfall. I vilken mån det kan finnas skillnader i produktivitetsegenskaper mellan utrikes och inrikes födda diskuteras i kapitel 5. Om arbetsmarknaden istället avviker i viktiga avseenden från denna idealvärld finns det anledning att förutom individegenskaper studera arbetsgivarnas anställnings- och befordringsbeslut. Det finns en rad faktorer som kan leda till att vinstmaximerande arbetsgivare i jämvikt väljer en lönenivå som är högre än den lön som gör att alla arbetssökande kan få ett arbete efter en rimlig söktid. Arbetsgivarna kan till exempel föredra att betala högre löner, när detta medför lägre kostnader för personalomsättning samt ökad lojalitet hos den anställde 26 En bild av arbetsmarknaden Bilaga 6 till LU 99 och därmed högre arbetsinsats. När löner används som instrument för att öka produktiviteten blir resultatet ofrivillig arbetslöshet och ransonering av jobb, det vill säga fler sökande än jobb. Vidare finns det mekanismer som kan begränsa konkurrensen på arbetsmarknaden. När arbeten är ransonerade, finns det mekanismer som bidrar till svårigheter för vissa grupper att etablera sig på arbetsmarknaden. Vilken bild av arbetsmarknaden som finns i bakgrunden, spelar en avgörande roll för hur man kan tolka orsaker till skillnader i arbetslöshet och inkomst och vilka prediktioner som kan göras om utvecklingen över tiden. Den renodlade konkurrensmodellen implicerar att individernas chanser till arbete och inkomster bestäms av deras produktiva kapacitet. Arbetslöshet kan då uppstå som resultat av friktioner och matchnings- problem. I en sådan värld med konkurrenstryck finns det normalt inte utrymme för diskriminerande beteenden på lång sikt. Arbetsgivare som diskriminerar individer utifrån egenskaper som inte är produktivitets- relaterade kommer att ha lägre vinst än andra, vilket innebär att de inte kan överleva på lång sikt. Om man istället utgår ifrån att ransonering kan uppstå på grund av informationsbrist eller asymmetriska styrke- förhållande mellan insiders och outsiders, kan vissa grupper av individer ha systematiskt sämre chanser på arbetsmarknaden. Vid ransonering kan diskriminerande attityder överleva eftersom diskriminerande handlingar inte är förknippade med kostnader som i fallet med konkurrensmodellen. Vidare kan arbetsgivarens oförmåga att observera individers produktiva kapacitet leda till att grupper av individer kan ha sämre chanser än andra. I kapitel 6 behandlar vi dessa mekanismer där vi betonar informationsproblemet. 20 Det finns flera teoretiska ansatser i nationalekonomisk forskning som implicerar ransonering av arbeten. Olika versioner av effektivitetslöneteorin och insider-outsider teorin är några exempel. Bilaga 6 till LU 99 5Förklaringar till skillnader i arbetslöshet: individrelaterade faktorer I detta kapitel diskuterar vi förklaringar till skillnader i arbetslöshet som kan tänkas bero på egenskaper hos de arbetssökande individerna. Vi vill här betona vikten av att särskilja egenskaper som är direkt beroende av att en individ är född i ett annat land från övriga eventuella genom- snittliga skillnader mellan gruppen utrikes födda och gr uppen födda i . En tillfällig förlust av humankapital i samband med byte av nationell arbetsmarknad är, i högre eller mindre utsträckning, giltig för alla utrikes födda. forskning har i huvudsak behandlat individ- egenskaper och funnit att vistelsetiden i invandringslandet och ålder vid invandring har stor betydelse. Att arbetslösheten i genomsnitt är högre för gruppen utrikes f ödda än för infödda kan delvis förklaras av att gruppen utrikes födda innefattar personer som anlänt till . Utöver denna temporära förlust av humankapital finns tre gängse förklaringar till att utrikes födda har högre arbetslöshet än personer som är födda i . I följande kapitel kommer vi att diskutera skillnader i produktivitet, skillnader i sökbeteende och skillnader i tillgång till information. Enligt konventionell humankapitalteori har utbildning stor betydelse för individens produktivitet. De problem som möter utrikes födda på arbetsmarknaden diskuteras ibland inom ramen för lågutbildade och lågproduktivas svårigheter på arbetsmarknaden (se kapitel 2). Det finns dock inget empiriskt belägg för en sådan klassificering av den grupp som är född utomlands. Utrikes födda har i genomsnitt ungefär samma utbildningsnivå som de som är födda i . I tabell 5.1 redovisas utbildningsnivån för dessa gr upper . 28 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet Bilaga 6 till LU 99 Tabell 5.1 Åldersstandardiserad utbildningsnivå och 1990, utrikesfödda och Källa: (1999). Siffrorna i tabell 5.1 är åldersstandardiserade, vilket innebär att hänsyn tagits till att utrikesfödda är yngre än de som är födda i . Icke åldersstandardiserade siffror för visar att både andelen med enbart grundskola (motsvarande) och andelen med högskoleutbildning är något högre bland dem som är födda utomlands än bland dem som är födda i . Oavsett vilket beräkningssätt som används är skillnaderna mellan grupperna obetydliga. Det går inte att finna några skillnader i produktivitet som är beroende av den formella utbildnings- nivån. Det är däremot sannolikt att en förlust av formellt humankapital Bilaga 6 till LU 99 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet 29 kan inträffa i samband med byte av nationell arbetsmarknad för dem som har sin utbildning från ett annan land. Denna produktivitetsskillnad är huvudsakligen relevant i det nya landet. Likheten i utbildningsnivå mellan utrikes och inrikes födda avser slumpmässiga urval ur befolkningen. För urval ur den arbetslösa befolk- ningen redovisas stora skillnader mellan svenska och utomnordiska medborgare (1999). Utomnordiska arbetslösa medborgare har högre andelar med enbart förgymnasial utbildning än arbetslösa svenska medborgare (resp. ). Men utomnordiska arbetslösa medborgare har även högre andelar med 3-årigt gymnasium och eftergymnasial utbildning (resp. ). Trots detta argumenterar att den höga arbetslöshetsnivån bland utomnordiska medborgare till stor del kan förklaras av deras låga utbildningsnivå. Något motsägelsefullt redovisas även att skillnaderna i sannolikheten att få ett arbete mellan svenska och utomnordiska medborgare är högst i den "välutbildade" gr uppen. Det är svårt att dra några slutsatser från dessa uppgifter, eftersom den statistiska källan saknar information om hur länge de utomnordiska medborgarna vistats i . Bristande kunskaper i svenska språket anges ofta som den viktigaste förklaringen till att utrikes födda har svårt att både få och behålla ett arbete. Även här kan man förvänta sig att kunskaperna i svenska varierar med vistelsetiden i och åldern vid invandring, där invandrad arbetskraft har de svagaste kunskaperna. Men det finns även andra aspekter på kunskaper i svenska. En aspekt är att samband mellan språk och möjligheter på arbetsmarknaden kan variera med utbildning och yrke. Kunskaper i svenska är sannolikt viktigare för en sjuksköterska än för en djurskötare. Färdigheten i svenska språket är naturligtvis viktig för alla individer på den svenska arbetsmarknaden, men en alltför snäv fokusering på språkets betydelse för gruppen invandrare kan innebära att andra och kanske mer centrala problem inte upptäcks. En ytterligare förklaring till att utrikes födda skulle ha lägre produk- tivitet är att de saknar den sociala eller kulturella kompetens som anses blivit allt viktigare på svensk arbetsmarknad. En vidare diskussion av betydelsen av dessa begrepp på svensk arbetsmarknad förs i kapitel 6, som behandlar faktorer på efterfrågesidan. 21Det är alltid svårt att jämföra formell utbildning mellan olika individer. Utbildningen kan ha olika inriktning, den kan avse olika universitet m.m. 30 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet Bilaga 6 till LU 99 5.2Inställning till arbete, sökbeteende och sökaktiviteter Ekonomisk teori ger flera förklaringar till förekomsten av arbetslöshet. Sökteorin betonar de arbetslösas incitament att söka arbete. 22 Det antas att alla individer har en reservationslön, en lägsta lön som de kräver för att acceptera ett jobberbjudande. En hög reservationslön innebär att individerna ställer höga krav för att acceptera ett erbjudande om arbete. Ju högre reservationslön, desto lägre är sannolikheten att finna och acceptera ett arbete. Det omvända gäller för individer med låg reserva- tionslön. Även individernas sökaktivitet påverkar möjligheterna att finna ett arbete. Föga förvånande gäller att ju aktivare de är desto större är chansen att de får ett arbete. Både sökbeteenden och sökaktivitet kan skilja sig åt mellan personer som är födda i och personer som är födda utomlands. Utrikes födda som anlänt till landet har begränsad information om hur den svenska arbetsmarknaden fungerar. Denna informationsbrist kan medföra att de till exempel har en mycket lägre reservationslön än de som är födda i . Men arbetsgivare kan tolka en låg reservationslön som en signal på låg produktivitet, vilket innebär att den lägre reservationslönen istället minskar chanserna att få ett arbete. invandrade har också begränsad information om hur ansökningar skall utformas, var vakanser annonseras etc. Sammantaget innebär detta att arbetslösheten bland de som är födda utomlands skulle kunna förklaras av att de har ett annat sökbeteende än de som är födda i . Genom att utnyttja data som har tagits fram inom ramen för ett projekt om arbetslöshetsförsäkringen i de nordiska länderna 23 har vi unika möjligheter att belysa sökbeteendet bland dem som är födda utomlands. Data har samlats in genom intervjuer av personer som lämnade arbetslösheten . Majoriteten av urvalen hade ett arbete för intervjun. Databasen innehåller ett överurval av personer som är födda i . 24 Fördelen med överrepresentationen är att det går att undersöka om det finns signifikanta skillnader (säkerheten i bedömningen ökar med antalet observationer) i sökbeteende mellan personer som är födda i 22Se t.ex. och (1991) för en detaljerad diskussion av sökteorins tillämpning vid analys av arbetslöshet. 23Huvudresultaten från det nordiska projektet återfinns i Torp (1999). Invandrarnas situation behandlades inte i det nordiska projektet. 24Personer som är födda i ingår i urvalet. Däremot ingår inte personer som är födda i , , och . Bilaga 6 till LU 99 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet 31 och personer som är födda utomlands. Eftersom databasen täcker kan vi dessutom ge en aktuell beskrivning av situa- tionen på arbetsmarknaden för de som är födda utomlands. Vi vill betona att detta kapitel är strikt beskrivande eftersom data inte tillåter djupare analyser.25 Tabellerna B1 och B2 i appendix B innehåller medelvärden över vissa variabler för det urval som studeras i detta kapitel. 26 Det framgår bland annat att av de utrikesfödda i urvalet kom till . Urvalet domineras av personer från länder i (), () och (). Individernas allmänna inställning till arbete kan påverka kraven de ställer på ett arbete. Om inställningen till arbete varierar mellan individer är det möjligt att skillnader i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda förklaras av att den ena gr uppen värdesätter ett reguljärt arbete högre än den andra gr uppen. Naturligtvis kan även inställningen till arbetslöshet ha betydelse för de krav personerna ställer på ett arbete. I tabellerna 5.2 och 5.3 redovisas svar på frågor om inställning till arbete och arbetslöshet för personer som är födda i respektive personer som är födda utomlands. av personerna som är födda utomlands och svarar på de frågor som presenteras i följande tabeller är anställda vid intervjutidpunkten. Motsvarande siffra för personer som är födda i är . Andelarna som rapporteras i tabell 5.2 visar gruppernas inställning till arbete. Det framgår tydligt att personer som är födda utomlands anser att det är mycket viktigt att ha ett arbete. Oavsett hur frågan ställs är det en avsevärt större andel utrikes än inrikes födda som anser att det är viktigt att ha ett arbete (helt enig). Utrikes födda tycks även ha ett större socialt tryck på sig (från anhöriga och vänner) att skaffa arbete än inrikes födda. av dem som är födda utomlands anger att det är viktigt för anhöriga och vänner att de har ett arbete. Det skall jämföras för dem som är födda i . 25 Resultaten som presenteras i detta kapitel bygger på individernas egen bedömning. I allmänhet är det mycket svårt att få objektiva bedömningar av sökbeteenden och sökaktiviteter. Vi finner inga goda skäl till varför personer födda utomlands skulle överdriva sin bedömning mer än personer som är födda i landet 26 Se och (1999) för en detaljerad beskrivning av databasen. Vad vi känner till är detta den enda databasen som frågar utrikes födda om sökbeteende och sökaktiviteter. 32 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet Bilaga 6 till LU 99 tyder resultaten på att de utrikes födda har såväl större eget som socialt tryck på sig att skaffa ett arbete än inrikes födda. Tabell 5.2 Inställning till arbete fördelat över födelseland, andelar i procent Här följer några synpunkter på lönearbete och jag undrar om du är helt enig, delvis enig eller oenig vad gäller följande påståenden. Det är viktig att ha ett arbete. Varken enig eller oenig ej/vill ej svara Även om jag vann en stor summa pengar skulle jag fortsätta arbeta. Varken enig eller oenig ej/vill ej svara Något av det som betyder mest i mitt liv är arbetet. Varken enig eller oenig ej/vill ej svara Det är mycket viktigt för mina anhöriga och vänner att jag har ett arbete? Varken enig eller oenig Vet ej/vill ej svara 27 Vi har även undersökt svarsfrekvenserna på samtliga frågor för personer som invandrade före respektive . Fördelningarna är mycket lika, dvs. resultaten för de urval som studeras i detta kapitel varierar inte nämnvärt med avseende på invandringsår. Bilaga 6 till LU 99 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet 33 Tabell 5.3 Arbetslöshetens nackdelar och fördelar fördelat efter födelseland, I vilken grad upplevde du följande nackdelar och fördelar med arbetslöshet: Förlora kontakten med arbetskamrater och kollegor ej/vill ej svara ej/vill ej svara ej/vill ej svara Friheten att slippa arbete Vet ej/vill ej svara Uppfattningen om situationen som arbetslös kan också ge en signal om vilka krav en person ställer på ett arbete. Personer som anser att arbetslöshet påverkar hälsa eller medför att de förlorar kontakt med kolleger har sannolikt lägre reservationskrav än personer som trivs med att vara utan ett arbete. Frekvenserna som presenteras i tabell 5.3 ger en bild av individernas inställning till arbetslöshet. 34 Förklaringar till skillnader i arbetslöshet Bilaga 6 till LU 99 grupperna skiljer sig åt främst med avseende på bedömningen av hur deras hälsa påverkas av arbetslösheten. Av dem som är födda utomlands upplevde hälsoproblem under arbetslösheten. Det kan jämföras för de inrikes födda. Det finns således inget som tyder på att personer som är födda utomlands skulle värdera arbete och arbetslöshet annorlunda än de som är födda i . Lägre motivation för arbete eller större acceptans av arbetslöshet kan således inte förklara varför arbetslösheten bland personer med utländsk bakgrund är högre än arbetslösheten för personer som är födda i . Tabell 5.4 Graden av sökaktivitet via media efter födelseland, andelar i procent Har du läst platsannonser i tidningar, tid- skrifter, på Text-tv eller Internet, eller hörde du på radio eller TV? Har du svarat på sådana annonser? Hur många annonser har du svarat på? Anm.: Frågorna syftar på den senaste 4-veckors perioden som en individ sökte arbete. Möjligheterna att finna ett arbete påverkas också av hur aktivt en person söker samt vilka kanaler som utnyttjas för att finna arbete. Det vill säga skillnader i sökaktivitet och sökstrategi kan vara en möjlig förklaring till skillnader i arbetslöshet.