sou · GOB344 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt det förenklade sättet kan detta beskrivas som dels takten i utvecklingen av verktyg för process och produktion, dels i vilken takt nya företag inträder och gamla företag försvinner. Denna dynamiska konkurrens kommer att ta fart ytterligare i takt med att Internethandeln gör sitt inträde på allvar i byggsektorn. I kapitel 5 Byggprocessen och kapitel 6 Byggteknik redogörs för ett antal exempel på stegvisa (inkrementella) innovationer i byggsektorn. Utvecklingarna rör både byggprocess och byggteknik och sker inom både beställar- och leverantörsledet. Detta är ett uttryck för att ägarna och företagsledningarna successivt utsätts för ett starkare omvandlings- tryck. Det som gör att de strategier som dessa företag arbetar efter kan betraktas som främjande av dynamisk konkurrens är följande. 342 Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader För det första är det oftast små företag som står som initiativtagare till innovationerna. , både fastighetsägare, byggherrar och leverantörer i byggsektorn, inför nya produkter eller nya processer. Detta innebär att dessa småföretag rör sig från den övre högra rutan i figur 7.3 till den nedre högra. Nya företag uppfinner även nya produkter och processer. Detta innebär att dessa småföretag uppträder direkt i figur 7.3 i den nedre vänstra. Dessa två faktum är, som framgår i detta kapitel, ett kriterium för att konkurrensstrategierna ska betraktas som dynamiska. Figur 7.3: Dynamisk konkurrens För det andra samverkar flertalet av dessa småföretag med forskare från högskolor eller med utvecklingscentra. Detta innebär att småföretag i byggsektorn börjar etablera kontakter med viktiga aktörer i det regionala och nationella innovationssystemet. Detta skapar ömsesidiga lärprocesser. Dessa kommer att gynna både företagarna och forskarna och på innebära att småföretagen och högskolorna kommer att hitta effektiva samverkansformer. Dessa lärprocesser är grogrunden för nya innovationer och avknoppningar av dessa nya företag i byggsektorn. Det kommer att innebära att etablerade företag medverkar till en rörelse från den övre vänstra rutan i figur7.3 till den nedre högra. Detta är ytterligare ett kriterium för att konkurrens-strategierna ska betraktas som dynamiska. För det tredje samverkar dessa företag med dels andra småföretag dels med företag i andra branscher. Detta innebär att de erfarenheter och kunskaper som finns i andra branscher kan överföras till byggsektorn. När etablerade företag i andra branscher tillför byggsektorns företag nya kunskaper och impulser sker en rörelse från den övre vänstra rutan i figur 7.3 till den nedre högra. Genom denna branschkonvergens uppträder företagen i andra sektorer som nya aktörer med ny teknik (i vid mening) sett ur byggsektorns perspektiv. Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader 343 Sådan branschkonvergens och kunskapsflöde från andra sektorer in i byggsektorn främjar den dynamiska konkurrensen. Småföretagens dominans i innovationer bekräftas av Byggkostnads- delegationens projekt. När det gäller processutveckling återfinns de nya byggprocesser som utvecklades av Svedalahem och Ängelholmshem vid nyproduktion av hyresbostäder. Dessa processer sänker köparens transaktionskostnader. Inom teknikupphandlingen för ny och billig byggteknik var två av de fyra vinnarna småföretag: och (Öhmans Bygg), den tredje var Myresjöhus - ett medelstort företag inom och det fjärde en tvärfacklig förslagsgrupp av små och medelstora företag med . Inom övriga byggprojekt syns samma tendens. Där återfinns det medelstora projektföretaget i projekten , småföretagen inom i projekt som utvecklat ett nytt stomsystem kombinerat med ny IT-teknik. De flesta av ovanstående aktörer har redan band till eller har via Byggkostnadsdelegationens utvärderingar av projekten fått band till högskolor och forskare. 7.5.2Samverkan mellan småföretag sinsemellan inom och mellan branscher Inom projekt finns kanske det bästa exemplet på samverkan mellan småföretag, där denna syftar till att bygga upp nätverk av leverantörer för att utveckla och senare producera kompletta byggsystem med inriktning på hela hus. Här finns också en intressant bild av att konkurrens även kan förutsätta samverkan, nämligen den mellan Flexator inom och familjeföretaget . Exempel på branschkonvergens finns i , där Givent utvecklar tillverkningsprocessen av sitt nya byggsystem tillsammans med IUC , som normalt är engagerad i produktutveckling för fordonsindustrin. IUC hade dock rätt kompetens, som gick väl att införa i byggsektorn. Ett exempel på branschkonvergens i byggsektorn är den växande marknaden för ()124. 124 En utförligare presentation av FM-konceptet ges i bilaga 3 Marknads- och konkurrensförhållanden i en framtida byggmarknad. 344 Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader är ett resultat av att omvandlingstrycket ökar, inte bara för renodlade byggföretag utan även för andra fastighetsrelaterade företag. När konkurrensen ökar på standardprodukter sjunker priserna snabbt ner mot produktionskostnaderna och det ekonomiska utrymmet för utbetalning av vinster och löner minskar. För att komma ur denna nedåtgående spiral inför framgångsrika företag innovationer som höjer produktiviteten. En sådan strategi kan vara att omdefiniera marknaden genom att existerande tjänster kan organiseras på ett nytt och produktivitetshöjande sätt. FM kan beskrivas som en sådan kombinerad produkt- och processinnovation. I de flesta av Byggkostnadsdelegationens projekt har utveckling av byggprocessen funnits med som hävstång för att sänka kostnader och höja kvalitet. Få projekt har därutöver försökt ändra hur den underliggande värdekedjan av leverantörer sätts samman. Experimentet Bo Klok125 är ett undantag och visar tydligt på att byggkostnaderna kan sänkas när byggherren som köpare stärker sin marknadmakt. Bo Klok är ett unikt samarbete mellan och . Det är tre förhållanden som gör att projektet kan betraktas som unikt och vara ett första steg mot en ökad dynamisk konkurrens inom byggsektorns värdekedja. För det första stod slutköparen dvs de boendes betalningsvilja och kostnaderna i fokus. Målet var att en ensamstående med barn skulle ha råd att bo i de bostäder som skulle byggas. För det andra arbetade man i förväg med att systematiskt spåra kostnader både till lösningar och försäljningsformer i avsikt att sänka kostnaderna till slutköparens rätta nivå. Genom denna fokusering kom också konkurrensförutsättningarna i den traditionella värdekedjan att uppmärksammas och ifrågasättas. För det tredje lyckades slutligen att själv genom sin egen inköpsorganisation handla upp vissa material inom installations- entreprenaderna. Dessa material tillhandahölls entreprenörerna på byggarbetsplatsen. Att ha kontroll över vilka material som byggs in och materialens design-, kvalitets-, och miljöaspekter var nödvändigt då Bo Klok var ett försök att skapa ett mer industriellt byggande. Att lokalt anlitade underentreprenörer byggde in just de produkter som deras grossister sålde var inte acceptabelt för . 125 Experimentet Bo Klok beskrivs närmare i kapitel 4. Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader 345 entreprenören själv köper in material försvinner möjligheten att diskutera produktutveckling med tillverkarna. Bo Klok visar att det är mycket svårt, till och med för en så stor köpare som att sätta säljarna i värdekedjans olika led för ett starkt omvandlingstryck. Exemplet visar dock att när detta lyckas sjunker även inköpskostnaderna. Det krävs således omvälvande sätt att organisera upphandlingen för att skapa dynamik. Detta gäller dels fastighetsägaren/byggherrens sätt att upphandla entreprenader, dels hur aktörer i värdekedjan upphandlar varandra. Förändringen omfattar därmed både byggprocessens organisation och värdekedjans sammansättning. Särskilt intressant är att upphandling inte längre blir synonymt med upphandling av material, utan mer och mer avser nästan samtidig upphandling av aktörer inom design och produktion och möjligen även förvaltning. Syftet är att nå en avsedd och väl fungerande kombination av tjänster, produkter och lösningar, där upphandling av material är kvalitetsbestämd än enbart kostnadsbestämd. Exempel på nya upphandlingsmodeller i form av ny byggprocess med tidig upphandling av aktörer för samverkan finns i projekten . I projektet /återfinns Arconas nät av fasta leverantörer, som är upphandlade innan projektstart i syfte att även kunna delta i projektens utformning. Partnerskap är en annan form av upphandling, som beskrivs i Byggkostnadsdelegationens rapport . Här upphandlas leverantörer tidigt och med avsikten att utföra flera projekt efter varandra för att kunna nå förbättringar. Inom denna ram finns ett omvälvande tekniksprång, som tidigare diskuterats i detta kapitel, nämligen framväxandet av Internethandeln. Denna stärker köparnas marknadsmakt och minskar möjligheterna för säljarna att vägra leverera material och vidta bojkotter. Därmed kommer hela värdekedjan för material i byggsektorn att sättas under starkt omvandlingstryck. Detta kommer att skapa incitament för materialsäljarna i värdekedjan att införa strategier som främjar produktivitetsutveckling och dynamisk konkurrens. Därmed kommer denna del av värdekedjan att fungera effektivare och ett utrymme skapas för sänkta priser för slutköparna. 346 Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader En mer innovativ byggsektor kan bidra till att konkurrensen blir dynamisk och att konsumenterna får lägre bygg- och boendekostnader. Det har vi konstaterat i analysen ovan. har en allt större uppmärksamhet fästs på interna förhållande i företag som källa till företagets förmåga att överleva och växa på marknaden. betraktades källan till ökad konkurrenskraft som liktydig med investeringar i modern teknik. Investeringar i ny teknik är naturligtvis fortfarande av betydelse men faktum är att allt mer sofistikerad tillverkning sker i länder som blott betraktades som utvecklingsländer. har vi också sett hur produktion som var förknippad med stora fasta kostnader, till exempel bryggerier, och därför enbart utfördes i stora företag nu utförs i mindre enheter. En anledning till detta är att ny teknik har möjliggjort att produktion i mindre skala kan utföras med bibehållen lönsamhet. En teknik som är tillgänglig över hela världen. Ovanstående förhållande är en anledning till att interna faktorer i företagen blir mer intressanta för ekonomisk utveckling. En betydelsefull sådan faktor är förmågan att utveckla och förbättra produkter och tjänster. Avsaknad av innovationsstrategi innebär ofta att företaget istället måste konkurrera med pris istället för kvalitet. Ett alternativ eller snarare ett komplement till att utveckla nya produkter är kundanpassning. Om varje produkt är mer eller mindre unik för varje kund så medger detta till större nettomarginaler än om företaget främst arbetar med standardiserade produkter. Både innovationsstrategi liksom kundanpassning innebär att nya krav ställs på företagets organisation av sin produktion. Större krav ställs på kommunikationen mellan enheter på företaget liksom personalens förmåga att förmedla information, att förstå kundönskemål samt optimalt utnyttja tillgänglig teknik. Utbildning och kompetens blir därför nyckelord i en företagsstrategi för ökad konkurrenskraft Personalen kan därför betraktas som en särskild resurs för att företaget skall uppnå konkurrensfördelar. Detta har sammanfattats i flera vanligt förekommande ord som företagskultur, organisatoriskt lärande etc. Icke desto mindre är det ett ovedersägligt faktum att företagsledningen i de flesta fall har större inflytande över sin personal och produktionsprocess än över marknaden. Hur medarbetare i ett företag möts och kommunicerar i det dagliga arbetet, hur de och i vilken omfattning de därvidlag använder IT som hjälpmedel, om de på företagets bekostnad kan utveckla sin kompetens är alla olika aspekter på informationshantering och utveckling av denna. De har vittnat om stora förändringar i produktion Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader 347 Produktcykler har minskats avsevärt. Ett företags överlevnad och konkurrensförmåga betingas därmed av förmågan att snabbt kunna anpassa sig till förändringar. En effektiv informationshantering i vilken företaget mobiliserar hela sin personal är en väsentlig del i en strategi för framgång. Men vilka förutsättningar har byggsektorn för att vara innovativ? För att belysa denna frågeställning har Byggkostnadsdelegationen givit i uppdrag att göra en undersökning som syftar till att jämföra tre byggsektorer/branscher med tillverkningsindustrin och med fordonsindustrin.126 Man kan se detta som ett exempel på "benchmarking" där arbetsställen inom byggsektorer jämförs med arbetsställen inom en sektor som inte har en historia av regleringar och subventioner och otillfredsställande konkurrens som påverkat sektorns utveckling, istället för att jämföra med de bästa arbetsställena inom sin sektor. Tillverkningsindustrin och i synnerhet fordonsindustrin representerar istället arbetsställen som utvecklats i konkurrens. 1998 genomförde en omfattande undersökning av näringslivets arbetsställen.127 Över 5000 arbetsplatser kontaktades inom industri, bygg och tjänstesektorerna. Information samlades in för arbetsställen som hade fem anställda och fler och på varje arbetsställe fick ledningen besvara frågor rörande bland annat arbetsorganisation, kompetensutvecklingsinsatser för personalen, samverkan med andra aktörer, IT-användning. Undersökningens syfte är bland annat att studera i vilken omfattning som skillnader i produktivitet varierar med skillnader i den omfattning som arbetsstället/företaget samverkar med andra aktörer, bedriver kompetensutveckling etc. För att sammanfatta den digra informationen i undersökningen till en mer hanterlig nivå har ett flertal "indikatorer" utvecklats som avser att koncentrera informationen i olika dimensioner. Dessa indikatorer kan i sin tur uppfattas som ett försök att ge en bild av arbetsplatsers interna strategier för verksamhetsutveckling. Undersökningen är en arbetsplatsundersökning. En arbetsplats kan vara detsamma som ett företag men så är inte alltid fallet. Undersökningen har inriktats på arbetsställen som har ett resultatansvar, vilket medför att skillnaden från företag blir mindre. De uppgifter som NUTEKs FLEX-2-projekt samlat in handlar i många fall om hur företaget organiserar, använder och utvecklar sin personal och om det samverkar med sin omgivning. Ansatsen vilar på premissen att ett mer mångfacetterat användande av personal och omgivning ger bättre möjligheter att finna de vägar som ger företaget ett försprång i konkurrensen. 126Se Bilaga 3, Arbetsplatsinterna strategier för utveckling 127Angående FLEX 2-projektet se 348 Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader Då inte är en fallstudiegrundad undersökning, utan riktar sig till hela näringslivet, måste insamlandet av data baseras på grova mått på framförallt förekomster av strukturer som litteraturen tidigare funnit betydelsefull. Generellt sätt så innebär att höga värden på de utvecklade indikatorerna är kopplade till större utvecklingsförmåga, det vill säga till en förmåga att producera större ekonomiska värden. Tre byggbranscher - husbyggnad, anläggning och installatörer - har valts till att jämföras med dels fordonsindustrin dels tillverkningsindustrin som helhet. Anledningen till att vi valt att jämföra dessa tre byggbranscher med fordonsindustrin, är att denna kan betraktas som den sektor som möter det största omvärldstrycket. Stora företag som , och liksom deras svenska underleverantörer måste ständigt öka sin effektivitet för att möta konkurrensen från övriga världens tillverkare. Om denna sektor har höga värden på någon indikator är det ett tecken på att det ligger viktiga effektivitetsskäl bakom. Tillverkningsindustrin som helhet är vald som referens för att ge en uppfattning hur långt avståndet är till fordonsindustrin. Tillverknings- industrin som helhet möter en större konkurrens än byggsektorn som helhet och det är rimligt att förvänta sig att denna skillnad avspeglas i skillnader i de indikatorer som har betydelse för konkurrenskraft. Slutligen jämförs även arbetsställen inom fordonsindustrin som ingår i ett företag med tusen anställda eller mer, med motsvarande arbetsställen inom husbyggnadsbranschen. Avsikten är här att se vilken betydelse storleken på företaget som arbetsstället ingår i, har på de indikatorer vi studerar. De mest framträdande slutsatserna i under- sökningen är: ·Byggbranscherna har i genomsnitt en lägre andel eftergymnasialt utbildade tekniker ·Byggbranscherna har i lägre grad en decentraliserad arbets- organisation ·Byggbranscherna bedriver i lägre omfattning kompetensutveckling ·Byggbranscherna har i mindre omfattning en lönesättning som kompletterar en arbetsorganisation inriktad på vidgade ansvarsområden ·Byggbranscherna samverkar med färre aktörer och snävare regionalt ·Byggbranscherna har en lägre IT-användning Om man låter förhållandena inom husbyggnadsbranschen vara representativa för byggsektorn så kan man dra slutsatsen att enbart arbetsställen inom byggbranscherna som ingår i större företag är Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader 349 jämförbara med tillverkningsindustrin vad gäller de i denna rapport presenterade indikatorerna för arbetsplatsinterna strategier för utveckling. Slutsatsen av kapitel 7 är att företagen i byggsektorn har verkat under ett svagt omvandlingstryck. Det svaga omvandlingstrycket mot företagen har försvagat incitamenten hos företagsledningarna att införa konkurrensstrategier där produkt- och organisationsinnovationer är viktiga inslag. Den viktigaste orsaken till det svaga omvandlingstrycket mot företagen är att samtliga aktörer i byggsektorn, inklusive slut- konsumenterna, i sin roll som köpare har haft en svag ställning gentemot säljarna. Det beror på att köparna i de olika leden i värdekedjan haft höga transaktionskostnader. Höga transaktionskostnader gör att det krävs stora prissänkningar eller kvalitetshöjningar på produkterna för att det ska vara lönsamt för en köpare att byta säljare. Följden har blivit att säljarna har haft svaga incitament att åstadkomma sänkta produktions- och disitri-butionskostnader. Detta på grund av att osäkerheten har varit stor om de sänkta kostnaderna räcker för att attrahera tillräckligt många nya köpare. Innovationsprocessen har därmed blivit särskilt riskfylld i byggsektorn. Sänkta transaktionskostnader för köparna i byggsektorns alla led, inklusive slutkonsumenterna, kommer att leda till att köparna lättare kan spela ut företagen mot varandra. Därmed ökar incitamenten för företagsledningarna att införa dynamiska konkurrensstrategier. Den ökade betydelsen av Internethandeln kommer att sänka transaktions- kostnaderna för köparna. Att datorutbredningen och datormognaden i är hög i kommer att förstärka betydelsen av Internethandeln. Staten har flera möjligheter att stimulera utvecklingen mot en dynamisk konkurrens i byggsektorn. Viktiga medel är att utnyttja rollen som stor köpare, ägare av byggrelaterade företag, som ansvarig för den statliga innovationspolitiken samt som konkurrensbefrämjare. När det gäller konkurrensbefrämjande åtgärder så har vi diskuterat dessa i kapitel 4. Åtgärder som rör ändrade eller förstärkta roller hos olika köpare och beställare i byggsektorn har behandlats i kapitel 4 och 5. Möjligheterna för teknikutveckling i byggsektorn har beskrivits i kapitel 6. Vad som återstår att diskutera är vad som kan skapa ett innovationsklimat och vilka förutsättningar som behövs för en ökad 350 Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader innovationsbenägenhet i byggsektorn. Innovationspolitiken är viktig för att stimulera en dynamisk konkurrens i byggsektorn. Innovationer är en av de viktigaste drivkrafterna bakom dynamisk konkurrens och ekonomisk tillväxt. För byggsektorn är innovationer särskilt viktiga för att byggandet ska effektiviseras. Det är därför viktigt att staten skapar ett innovationsklimat genom en innovationspolitik som kan stödja byggsektorns egna strävanden. En innovationspolitik bör profilera vikten av innovationer inom byggsektorn både nationellt och inom EU. Viktiga aktörer i det nationella och regionala innovationssystemet är företag, kunder, högskolor, forskningsinstitut och staten i rollen som delfinansiärer av vissa processer som drivs i innovationssystemen. Små innovatörer kan missgynnas av statliga myndigheter finansieringskrav. Befintliga aktörer i byggsektorn vägrar ofta ingå i samfinansiering och samarbete med små innovatörer. Därmed får de nya innovatörerna inte utvecklingsstöd av staten heller, varför innovationen aldrig prövas. Ett annat hinder är att bedömningen av dessa små innovatörers idéer oftast görs av sakkunniga som inte är objektiva utan representerar de befintliga företagen. Små innovatörer skulle gynnas av att behandlas på en nationell nivå och inte på en lokal nivå, där det kan finnas ett motstånd från befintliga aktörer mot innovationer. Kopplingen mellan byggsektorn och innovationssystemet är svagt utvecklat. Det gäller framförallt kopplingen mellan de små företagen, de aktörer som köper deras produkter samt högskolor och forskningsinstitut. Staten kan stimulera en närmare koppling mellan byggsektorn och det nationella och regionala innovationssystemet på flera olika sätt. ·Initiera ett långsiktigt program för en innovationspolitik för byggsektorn på samma sätt som driver innovationsstödjande program för andra industrisektorer. Programmet bör kännetecknas av att det ska stödja lärprocesser mellan olika aktörer i byggsektorn och i det nationella och regionala innovationssystemet. Kontakter mellan köpare, säljare och forskare ska stimuleras. Finansieringen av insatserna ska delas mellan staten och de medverkande företagen. De erfaren- heter som nås i lärprocesserna ska spridas till andra företag i byggsektorn. Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader 351 ·Ge uppdrag till Industriella Utvecklingscentra (IUC) att i samarbete med tekniska högskolor, innovatörer och företag utveckla nya byggsystem och produktionsprocesser. 7.7.2Stimulera forskning och utveckling Forskning och utveckling är ett eftersatt område i byggsektorn i jämförelse med annan insustri. Staten har en roll att stimulera satsningar på forskning i byggsektorn. ·Ge i uppdrag att i samarbete med övriga offentliga och privata forskningsorgan inom byggsektorn finna gemensamma vägar att föra ut och tillämpa forskningsresultat. ·Verka för att ett tvärfackligt forskningsprogram kring integrering av design, produktion, konkurrens och förvaltning utvecklas i samverkan mellan byggsektorn, universitet och högskolor. ·Stimulera användningen av IT som verktyg. Exempel är att utveckla 3D-IT som verktyg för att utveckla modellbyggandet i dator och förbättra samordningen och öka förståelsen mellan olika aktörer i byggprocessen. Detta skulle minska antal byggfel och därmed kostnader men ökar kvalitén i byggandet. 7.7.3Statliga satsningar på utbildning och kompetens Innovationer innebär att nya krav ställs på företagets organisation av sin produktion. Den accelererande takten i den tekniska utvecklingen kräver en snabb förnyelse av utbildningen och högre grad av integ- rering med näringslivet. Större krav ställs på kommunikationen mellan enheter på företaget liksom personalens förmåga att förmedla information, att förstå kundönskemål samt optimalt utnyttja tillgänglig teknik. Utbildning och kompetens är därför centralt för en företagsstrategi för ökad konkurrenskraft 352 Hinder och möjligheter för sänkta byggkostnader ·Delegationen anser att förslag att bättre integrera utbildningen av civilingenjörer, lantmätare och arkitekter vid de tekniska högskolorna är viktigt. En kompletterande inriktning mot byggherrens roll bör införas på högskolorna. Utbildningen och forskningen bör utvecklas i riktning mot ett större inslag av ekonomi.