sou · GOB37d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Känsligheten för ozon hos växter varierar mycket. Särskilt känsliga är tunna bladgrönsaker som spenat och sallad. Skadorna på svenska jordbruksgrödor har uppskattats av forskare vid . Totalt beräknar man att ozonet sänkt skördarna med i genomsnitt i landet. Av enskilda grödor är potatis mest drabbad med cirka 20 procents skördesänkning. har halterna av marknära ozon ökat tre- till fyrfaldigt i södra och . Det finns inga klara tendenser till förändringar i årsgenom- snitten . Antalet episoder med överskridande Bilaga 2 till LU 99 av timgränsvärde för ozonhalten, /m3, varierar med sommartemperaturens variation mellan åren. Gränsvärdet över- skrids oftare i de södra delarna av landet. I tätorter där biltrafiken bidrar till höga halter kolväten och kväveoxider kan ozonhalterna vara höga, särskilt . 2.1.3Tungmetaller, persistenta toxiska kemiska föreningar och strålning har utsläppen av tungmetaller till såväl luft som vatten minskat kraftigt. För många metaller uppnåddes de nationella utsläppsmålen . Ett exempel på att utsläppen kan minska dramatiskt är bly från bilavgaserna. De största källorna till metallutsläpp generellt sett är järn- stål- och metallverken. Kadmium tillförs från konstgödsel, och tungmetaller förekommer fortfarande i många, huvudsakligen importerade, produkter. Förbränning av fossila bränslen ger också upphov till utsläpp av tungmetaller. Kemiska föreningar är i de flesta fall ofarliga för både miljö och mänsklig hälsa. Några av de miljontals föreningarna är dock direkt toxiska (skadliga i de koncentrationer/doser de förekommer i). Andra är mindre giftiga men persistenta (långlivade) vilket medför att halterna i miljön kan nå upp i toxiska nivåer. Allt eftersom det upptäcks att ämnen är skadliga vidtas olika åtgärder för att ersätta dem med mindre skadliga varianter. Detta sker dels frivilligt av företagen själva (av goodwill-skäl etc.), dels genom lagstiftning (förbud, substi- tueringsregler) och fastställande av miljömål med påföljande styrmedel, t.ex. skatter. användning av miljöskadliga ämnen ger fortfarande upphov till miljöproblem. Både tungmetaller och kemikalier finns dels inbyggda i samhället (t.ex. byggnader), dels upplagrade på soptippar eller ute i naturen (t.ex. sedimenterade i sjöbottnar) vilket gör att de successivt kan läcka ut. Vid större förändringar, som, t.ex. vid skrotning av gammalt material eller sjunkande pH-värden i sjövatten, kan dessutom relativt stora kvantiteter läcka ut eller åter tillgängliggöras i det ekologiska kretsloppet. Markförsurningen medför också att tungmetaller som varit hårt bundna i berggrunden lättare kan tas upp av växter. Därmed ökar halterna som människan och ekosystemen utsätts för (genom födoämnen eller rökgaserna från eldning). Bilaga 2 till LU 99 Förgiftningssymptom i någon form finns i av sötvattenekosystem. Orsaken kan vara olyckstillbud, problem i reningsverk, kvardröjande cesiumhalter från Tjernobylkatastrofen och kvicksilver i fisk. Förgiftningssymptom kan också ha sin upprinnelse i pågående avfallsupplagsläckage eller i att organiska gifter sprids genom utsläpp till vatten och luft. Människan utsätts för en naturlig bakgrundsstrålning från rymden och berggrunden, men också från mänskligt orsakad strålning. Radon kan t.ex. ge upphov till lungcancer. Effekterna av magnetfältsstrålningen från t.ex. högspänningsledningar och av användning av mobiltelefoner är exempel på ännu inte helt utredda frågor. ökar också antalet driftstimmar i svenska kärnkraftverk och volymen av radioaktivt avfall som ska lagras många . av yta används för boende och produktion, dvs. utgörs av skogs-, jordbruks-, bostads- och industrimark. Resterande yta upptas av fjäll, berg, myr och sjö. Av den totala ytan är skogsbeklädd och jordbruksmark. av marken är bebyggd. Skogs- och jordbruket påverkar i hög grad miljön. Skogsbruket påverkar naturmiljön och den biologiska mångfalden genom bl.a. av- verkning, markberedning, dikning, skogsbilvägar och skogsplantering. Naturhänsynen vid skogsbruk har förbättrats. Kal- avverkningen och skogsgödslingen minskar, och mer miljöanpassade metoder för markberedning, röjning etc. används allt mer. Allvarligast för den lokala biodiversiteten har varit planteringen av samma art över stora arealer, speciellt om det gällt främmande arter. Skötselmetoder där man efterhand röjt undan allt utom en art i syfte att skapa enhetliga och likåldriga bestånd har heller inte gynnat mångfalden. Även utsläpp av föroreningar hotar biodiversiteten. Ett ofta underskattat hot är infrastrukturbyggandet – allt från motorvägar till små skogsvägar – som bryter upp naturen i allt mindre ytor och hindrar arternas rörelse och spridningsförmåga. har beräknat att om av den svenska skogen avsattes för att brukas efter ekologiska kriterier, så skulle den skogsrelaterade biologiska mångfalden kunna anses tryggad i . ligger avsättningarna kring av skogsmarken. Miljöanpassning av skogsbruket betyder dock antagligen lika mycket som att avsätta reservat. Jordbruket påverkar framförallt genom användningen av gödsling och bekämpningsmedel. Detta ger upphov till läckage av växtnäring (kväve, Bilaga 2 till LU 99 ammoniak och fosfor) till luft och vatten och bekämpningsmedel till mark och vatten. Gödslet innehåller även kadmium, som därmed tas upp i grödorna. All odling medför dock ingrepp och påverkan på miljön, vilket gör att endast jämförelser mellan olika odlingssystem är relevanta. Jordbrukets strukturrationalisering har ofta skett på bekostnad av en rad artrika småbiotoper. Viktiga miljöer, som ängs- och betesmarker, stenrösen och dungar ute bland åkrarna, vilka dels är en del av det gamla svenska kulturlandskapet, dels refuger för många hårt trängda arter, måste bevaras om biodiversiteten ska kunna värnas. har (förutom lokalt i och Svealands kustband och i tätbefolkade jordbruksbygder) en vid internationell jämförelse avunds- värd (grund)vattenförsörjning. Hushåll med vattenförsörjning behöver vanligtvis inte bekymra sig om vattenkvalitén. Hushåll och fritidshus med privata brunnar i jordbruksbygderna kan dock ha för höga nitrathalter i vattnet. I stora delar av landet kan det också lokalt förekomma försurat grundvatten, som bl.a. ökar korrosionen i ledning- arna. I bägge fallen kan filteranläggningar avhjälpa problemet. I kust- zonen kan också saltvatteninträngning vara ett problem, vilket är svårlöst i och med att det tyder på en för hård exploatering (bebyggelse). Våtmarker har traditionellt ansetts värdelösa och av de svenska våtmarkerna har historiskt försvunnit genom dränering och dikning. Redan genomförda förbud mot dylika aktiviteter och ett ökat skydd av våtmarker genom t.ex. reservatsavsättning ska leda till att många arter får en i befintliga eller restaurerade våtmarker. Minskade nedfallsnivåer av bl.a. försurande och övergödande ämnen har också betydelse för artrikedomen i våtmarkerna. Fjällvärldens flora har svårt att hämta sig från miljöpåverkan och vårdslös markanvändning, eftersom det växer så långsamt på höga höj- der och nordliga breddgrader. Med hjälp av reservatsavsättningar och regler för t.ex. skoteråkande, fjällfiske m.m. hoppas man skydda särskilt utsatta delar av fjällvärlden. I den bebyggda miljön fortsätter buller att vara ett problem för många människor i deras vardagsliv. En långsiktigt god hushållning med den i tätorter knappa markresursen samt med grundvatten och naturresurser kräver också att återvinning och avfallshantering fungerar på ett smidigt och resurssnålt sätt. Bilaga 2 till LU 99 Det finns en mängd faktorer och samband som påverkar utvecklingen av energianvändningen i . Några av de faktorer som förväntas påverka energianvändningen är prisförändringar, energipolitik, tillväxten i ekonomin och möjligheter till energieffektivisering. För att få en bild av hur dessa faktorer har påverkat energianvändningen i ges här en översiktlig bild av energiläget i . I , där befolkningstätheten är låg och klimatet relativt kärvt, behövs stora mängder energi för transporter och uppvärmning. Vår industristruktur, med en hel del energiintensiv industri, har också bety- delse för energianvändningen. Diagram 2.5 Sektorernas andel av totala energianvändningen 1995 El-, gas-, värme- 24 Svensk miljöstatus Bilaga 2 till LU 99 Energianvändningen i har varit i stort sett oförändrad , men en viss omfördelning mellan energislag och mellan användningsområden har skett. har transportarbeten ökat mest. Inrikes transporter använde vilket motsvarar av totala energianvändningen i . har energianvändningen för transporter ökat till vilket motsvarar av den totala energianvändningen. Användningen av bensin och diesel har därigenom ökat respektive 63 procent.5 Både inom industrin och inom bostads- och servicesektorn har olje- användningen minskat dramatiskt . Detta är en följd av de oljekriser som drabbade världen och den strävan som den hade att minska oljeberoendet i efter dessa kriser. Istället har elanvändningen ökat markant. Diagram 2.6 visar industrins energianvändning uppdelat på olika ener- gislag. Diagram 2.6 Energianvändningen inom svensk industri i TWh 1970-1997 5 Användningen av diesel och bensin inkluderar även utrikes sjöfart. Bilaga 2 till LU 99 Diagrammet ger en klar bild av de trender som beskrivits ovan, men man kan även urskilja en viss konjunkturkänslighet i industrins beteende. Till exempel minskade olje- och elanvändningen av som en följd av den djupa kris som då befann sig i. På något är det dock inte konjunkturkänsligheten som är avgörande för energianvändningens utveckling. De viktigaste faktorerna är främst förändringar i relativpriset, dels mellan olika energislag, dels mellan energi och andra insatsvaror och produktionsfaktorer, och i vilken mån ny teknik introduceras i produktionen. De två stora oljekriserna bestod i kraftigt ökade rå- oljepriser på grund av OPEC-ländernas kartell som höll priserna på en hög nivå. De höga oljepriserna bibehölls till andra och sjönk sedan tillbaka till nivåer strax under det pris som rådde efter den första oljeprishöjningen 1974. Priset har dock aldrig helt återhämtat sig till den prisnivå som var gällande innan kriserna. I denna rapports basscenario antas råoljepriset i svenska kronor minska . Diagram 2.7 Realpris för råolja1) 1) Deflator: Världsbankens exportprisindex. Hushållens elanvändning har varit relativt trots att både befolkningen och användningen av hushålls- apparater har ökat. Att elanvändningen trots allt inte har ökat beror främst på den energieffektivisering som sker successivt när gamla apparater, maskiner och byggnader moderniseras eller ersätts med nya Bilaga 2 till LU 99 I denna rapports basscenario antas att hushållens totala elefterfrågan endast ökar . Detta överensstämmer med antaganden som tidi- gare har gjort, bland annat i sin klimatrapport . Inom tjänste- näringarna kommer ökningen av elefterfrågan att vara betydande främst på grund av den produktionsökning som basscenariot förutspår för dessa sektorer fram . Det antas dock att den specifika ener- gianvändningen minskar något. Utbyggnaden av kärnkraften har möjliggjort att sedan 1970- talets andra hälft kraftigt minskat sitt oljeberoende. Oljetillförseln har minskat från 1970 till 1997, i motsats till elpro- duktionen som har ökat , till , . produceras el främst med hjälp av kärnkraft och vatten- kraft. De svenska kärnkraftverken, som togs i kommersiell drift , svarade 1997 för av landets totala el- produktionen. Vattenkraften, som expanderat något , stod 1997 för av elförsörjningen. Denna kraftiga expansion av elproduktionen kommer troligen inte att fortsätta i den närliggande framtiden, dels därför att utbudet överstigit efterfrågan , dels p.g.a. att utbyggnadsmöjligheterna av både vattenkraften och kärnkraften är politiskt kringskurna. De fyra stora orörda älvarna har skyddats från utbyggnad. För kärnkraften är det istället fråga om i vilken takt den ska avvecklas. Efterhand kommer då ersättningskraft att behöva tillkomma för att täcka upp den efterfrågan som inte elenergieffektiviseringar kan bygga bort. Kärnkraften ska enligt den rådgivande folkomröstningen avvecklas fram . Ett första steg i kärnkraftsavvecklingen är överenskommelsen som slöts mellan socialdemokraterna, och 1997 som innebär att de två reaktorerna i ställs av. Tidtabellen för avvecklingen av har dock inte kunnat hållas. I denna rapports basscenario antas att en reaktor avvecklas . Bilaga 2 till LU 99 Diagram 2.8 Tillförsel av energi fördelat på olika energislag, 1970-1997, TWh Biobränsle,torv, mm Biobränsle och torv utgjorde av den totala energitillförseln . Denna andel har mer än fördubblats och för- väntas öka . Det är framförallt strävan efter att minska kol- dioxidutsläppen som talar för ett ökat utnyttjande av biobränslen efter- som dess utsläpp av koldioxid inte bidrar till växthuseffekten så länge inte uttaget överstiger tillväxten. Det finns dock frågetecken kring bio- bränslets ökningspotential. Vid ökat uttag av avverkningsrester i skogsbruket påverkas näringsbalansen i skogen, vilket måste beaktas för att inte skada skogstillväxten. I denna rapports basscenario antas inga restriktioner på biobränsletillförseln, eftersom biobränsleanvändningen i modellkörningarna inte kommer att komma upp i den maximala tillförsel av bioenergi som t.ex. har räknats fram av (vid SLU). Bilaga 2 till LU 99 Fjärrvärmeproduktionen har ökat från 1970 till 1997. Från att ha varit oljedominerad har fjärrvärmeproduktionen nu bio- bränsle som det mest använda bränsleslaget. av det biobränsle som används inom fjärrvärmeproduktionen är importerat. Importen har ökat markant och förekommer i form av t.ex. trädbränsle, återvunnet trädbränsle, tallolja, olivkärnekross samt torv. Importen av biobränslen antas i denna rapports basscenario ligga på en förhållandevis hög nivå och dess ökningstakt motsvarar den som varit gällande . Världsmarknadspriset på biobränslen antas ligga på en realt oförändrad nivå. har priserna varit svagt fallande, men den fortsatt ökande efterfrågan antas stabilisera biobränslepriserna. Diagram 2.9 Användning av biobränslen, torv m.m. i fjärrvärme, 1980-1997, TWh I basscenariot antas att naturgassystemet inte värd omfattning, vilket innebär att naturgasen dande utsträckning i basscenariot. byggs ut i någon nämn- inte ökar i någon bety- Bilaga 2 till LU 99 I Östersjöregionen6 produceras el och när de nationella elmarknaderna avregleras, som en rad investeringar görs i bl.a. nätkapaciteten mellan länderna, ökar möjligheterna till elhandel i regionen. Det är framförallt variationerna i utbud, efterfrågan och produktionssystemets sammansättning som gör att det finns motiv för att utöka handeln mellan länderna. Inom EU drivs politik för att öka konkurrensen på elmarknaden. tas första steget till en öppen elmarknad genom att varje lands elmarknad till en del öppnas för konkurrens. och berörs inte av denna nya regel eftersom de redan har en fri elmarknad, vilket även har. Vanligtvis går handelsströmmarna från till och sedan från till och . Vid torrår kan situationen vara den omvända eftersom både och har stora vattenkraftstillgångar som då ger förhållandevis lite elenergi. Det som förhindrar ytterligare handel med el är framför- allt reglerna i de olika länderna kring , men även överförings- kapaciteten är begränsad. Det planeras dock för utökade förbindelser mellan länderna kring och . Norska och utländska elföretag har ingått långsiktiga handelsavtal där det även ingår att bygga tre nya kablar från till kontinenten. Dessa tre kablar utökar kapaciteten med 1800 MW. En elkabel som motsvarar cirka 600 MW kommer eventuellt byggas mellan och . Mellan och planeras en ledning med överföringskapacitet på 150 MW. 6 , , , , , de baltiska länderna och nordvästra . Bilaga 2 till LU 99 Tabell 2.1 Överföringskapacitet till och från de nordiska länderna Källa: (1997) Den ökande konkurrensen på elmarknaden runt kommer förmodligen att ha stor inverkan på elpriset. skiljer sig elpriset avsevärt mellan de olika länderna på grund av olikheter i produktions- kostnader, produktionsteknologier, beskattningsregler, nätavgifter och avgiftstariffer för olika användargrupper. är det land bland de nordiska länderna som har högst totalt elpris för hushållskunder. Näst högst är priset i . I och är priset betydligt lägre beroende på de låga elskatterna. utmärker sig som ett land med höga elpriser, men de stora industrikunderna har specialkontrakt med kraftproducenterna och får därmed lägre priser än övriga industrikunder (lägre elpriser för industriproducenter gäller även i de övriga ovan nämnda länderna). Prisskillnader kommer enligt NUTEK7 att innebära att en ökad elimport från till får en prispressande effekt på den svenska elmarknaden, medan en ökad nordisk elhandel med kontinenten får motsatt effekt. Priset på el8 antas i denna rapports basscenario sjunka . För att styra energianvändningen används i energi- och miljöskatter. När energiskatten på bensin och motoralkoholer infördes var det dock främst av statsfinansiella skäl, men i samband med oljekriserna ville regeringen styra energianvändningen bort från olja och därmed fick energiskatterna en energipolitisk roll. fick energiskatterna en miljödimension. I och med skattereformen 7NUTEK (1997b). 8Genomsnittspris för alla användare. Bilaga 2 till LU 99 1990-1991 förstärktes miljöprofilen i den indirekta beskattningen. Koldioxid- och svavelskatt infördes. Dessa skatter var proportionella mot bränslets kol- och svavelhalt och alltså direkt relaterade till den miljöskada som kol och svavel antas ha. och biobränsle undantogs från koldioxid- och energiskatten. Detta undantag kan motiveras med att biobränsle är en förnybar ener- gikälla och således inte tillför några nya gaser till atmosfären och att torvanvändningen kan fyrfaldigas innan uttaget blir större än nybild- ningen och några nettoutsläpp sker. Biobränsle och torv orsakar dock lokala miljöproblem på grund av bland annat de kväveoxid- och sva- velutsläpp som bildas vid förbränningen. För både koldioxid och svavel finns ett antal undantags- och ned- sättningsregler, dels för vissa energiintensiva exportbranscher, dels för s.k. processutsläpp.9 Miljöskattebelastningen på de olika energislagen förändrades inte i och med skattereformen 1990-1991 utan liksom tidi- gare beskattas olja hårdast tätt följd av kol, gasol och naturgas. Denna rangordning har dock förändrats något fram till dagsläget (se tabell 2.2). I denna rapports basscenario antas att miljö- och energi- skattesystem ligger fast hela . 9 Utsläpp som inte uppkommer p.g.a. förbränning av bränslen utan i själva produktionsproccessen, t.ex. svavelutsläpp vid järn- och stålframställning. Bilaga 2 till LU 99 Tabell 2.2 Energi- och miljöskatter , öre per kWh Biobränsle (etanol) Biobränsle (etanol) Bilaga 2 till LU 99 infördes en kväveoxidavgift som omfattar alla pannor med en uppmätt nyttiggjord energiproduktion av minst 25 GWh under redovis- ningsperioden. Intäkterna från avgiften med avdrag för administra- tionskostnader, återförs till de betalningsskyldiga i förhållande till nyttiggjord energi från varje produktionsenhet. De utsläppskällor som omfattas av avgiften svarar endast för av den mängd kväve som släpps ut av inhemska utsläppskällor. Bland annat innefattas inte vägtrafiken som är den största källan för kväveoxidutsläpp. Andra avgifter och skatter som är miljö- och energirelaterade är: fordonsskatt och försäljningsskatt på fordon, skatt på gödsel och bekämpningsmedel, skatt på naturgrus, avfallsavgift, batteriavgift och bilskrotningsavgift. Den totala energianvändningen i ligger strax nivå trots att BNP har ökat . Detta innebär att svensk ekonomi sammantaget har blivit mindre energiintensiv . Näringslivet har genomgått struktur- omvandling där tjänstenäringar och verkstadsindustrin har ökat sina andelar av bruttonationalprodukten, men framförallt har nya energi- effektivare tekniker introducerats inom industrin. Det är främst de stora energikrävande branscherna, såsom massa- och pappersindustrin, järn- och stålindustrin, samt jord- och stenindustrin, som har minskat sin totala energianvändning och förändrat sin energimix. I denna rapports basscenario antas en energieffektivisering i näringslivet med en procent , dvs för att producera en enhet krävs det en procent mindre energi. Detta motsvarar de antaganden som gjordes i in Europe (EiE [1996]). Det anses vara ett relativt konservativt antagande. Denna effektivisering har för- delats mellan branscherna genom att studera underlagsrapporter till och utsläppen av koldioxid. Antagandet om energieffektivisering kan översiktligt beskrivas som att användningen av olja och el kan effektiviseras lättare än andra bränslen och att de tunga energiintensiva industrierna har något svårare att minska sitt energibehov jämfört med övriga branscher inom näringslivet. Bilaga 2 till LU 99 Den totala energianvändningen beror även på hur näringslivets branscher utvecklas i förhållande till varandra. Somliga verksamheter har mycket stor energianvändning per förädlingsvärde medan andra, t.ex. tjänstenäringar är mer arbetsintensiva och använder mindre energi per förädlingsvärde. Näringslivets strukturutveckling kommer således att ha stor betydelse för den framtida totala energianvändningen. Diagram 2.10 visar hur olika branschers energianvändning står i förhållande till förädlingsvärdet inom branschen. Diagram 2.10 Energianvändning per förädlingsvärde inom svenskt näringsliv 1995 Handel & övriga tjänster El-, gas- & värmeverk, VA Järn-, stål- & metallverk Massa-, pappers- & grafiskind. Livsmedels-, textilindustri m.m. Jord- och skogsbruk, fiske Inom industrin utmärker sig järn-, stål- och metallverk, massa-, pappers- och grafisk industri och utvinning av mineraler som energiintensiva industrier. I denna rapports basscenario kommer dessa sektorer inte att ha samma snabba utveckling som t.ex. verkstadsindustrin och tjänstenäringarna. Detta innebär att det sker en minskning av kvoten energianvändning per total producerad enhet i som härrör från strukturomvandlingen inom näringslivet. Bilaga 2 till LU 99 Klimatpolitiken är en väsentlig faktor som kommer att påverka energi- försörjningen och energianvändningen i och världen under de närmaste decennierna. Vid bland annat förbränning av fossila bränslen bildas så kallade växthusgaser. För att stävja utsläppsökningen av växt- husgaser har det internationella samfundet haft täta förhandlingar ända sedan The Earth Summit i . I kom 160 länder överens om att stabilisera utsläppen av växthusgaser års nivå . har dock de flesta länder ökat sina utsläpp. Förhandlingarna fortsatte i Kyoto i , där man drog upp något strängare riktlinjer och slutligen kom överens om ett bindande avtal som gäller för 39 av världens mest utvecklade länder. Dessa länder ska totalt sett minska sina växthusgasutsläpp till . Europeiska Unionen ska minska sina totala utsläpp , men fick tillåtelse att bilda en så kallad bubbla. Detta innebär att EU kunde göra upp sin egen bördefördelning inom unionen där i den första förhandlingsrundan fick tillåtelse att öka sina utsläpp till . Utvecklingsländerna har inte antagit Kyotoprotokollet. De gaser som inkluderas i Kyotoprotokollets beräkningar är de sex gaserna koldioxid, metan, dikväveoxid, ofullständiga halogenerade fluorkarboner, per- fluorkarboner och svavelhexafluorid. Inom Kyotoprotokollet finns en rad olika möjligheter att tillgodoräkna sig utsläppsminskningar förutom minskningar inom landet. Dessa möjligheter är dock inte färdigutformade och vissa frågetecken återstår fortfarande om hur de ska utföras i praktiken. Det råder dock inga tvivel om att de kommer att medföra kostnadsminskningar för länder med höga kostnader för att minska växthusgaserna. Gemensamt genomförande10 (Joint Implementation) innebär samarbete mellan två länder som båda är parter i Kyotoprotokollet. Mekanismen för ren utveckling11 (Clean Development Mechanism) innebär att på olika sätt hitta samverkans-