sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Ett ökat antal utländska studenter är en tillgång för undervisningens och forskningens miljöer vid universitet och högskolor. Dessa studenter bidrar till mångfalden och främjar förståelsen för andra kulturer och traditioner. De bidrar till att förstärka den internationella miljön och blir därför viktiga för att stärka verksamhetens kvalitet. Samarbetet har ett värde i sig, men innebär även en kvalitetsprövning av forskning och utbildning. Det gäller därför att vidta olika åtgärder främjar rekryteringen av utländska studenter. Studenter med erfarenheter av svensk utbildning, svensk kultur och svenskt samhällsliv blir senare i livet goda ambassadörer för . De utgör dessutom en rekryteringsbas när svenska företag skall anställa medarbetare i utlandet. behöver också fler högutbildade för att trygga tillväxten vid generationsskiftet. Universitet och högskolor måste stimuleras att utveckla fler kurser och program som är anpassade till ett växande internationellt behov. Informationen om och marknadsföringen av svensk högre utbildning bör förbättras, samordnas och göras tydligare. Det bör bli enklare att få visum och uppehållstillstånd för utländska studenter. 4.1.1Fördelar och nackdelar för i konkurrensen på den globala utbildningsmarknaden Rekryteringen av utländska studenter är inte enbart beroende av möjligheter till studier. Det finns andra faktorer som positivt eller negativt påverkar valet av som studieland. De bilder av som förmedlas till utlandet har betydelse för utländska studenters val. kan tyckas ligga i utkanten av de viktigaste marknaderna. Klimatet kan upplevas som ogästvänligt under stora delar av året. Motbilden är ett land rikt på stora strövområden med orörd natur, rent vatten och frisk luft. framhäver i sina värvningskampanjer de rika tillfällen till friluftsliv och naturupplevelser som kan erbjuda. På ett liknande sätt skulle internationell rekrytering till svensk högskoleutbildning kunna profileras med svensk natur och svensk miljö. är ett exportberoende land och förknippas med flera välkända varumärken. Till den allmänna positiva bilden hör också att är en framstående IT-nation och att betecknas som en tillväxtnation. Svensk kultur och idrott borde också kunna vara till Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i stöd i marknadsföringen av högre utbildning. Med tanke på att det är unga människor som skall rekryteras bör ställning som den tredje största musikexportören på den internationella musik- marknaden kunna betonas. har många fördelar i den internationella konkurrensen om utländska studenter. 1.Vi har en väl utbyggd högskola och har ett gott rykte som utbildnings- och forskningsnation. Flera svenska universitet är välkända utomlands och vi har några internationellt sett mycket starka forskningsprofiler. förknippas med Nobelprisen. 2.Redan nu förekommande utbytes- och samarbetsavtal är av tämligen stor omfattning. 3.Sverige är ett internationellt inriktat land. deltar på framstående plats i arbetet i flera internationella organisationer. 4.Det stora antalet svenska studenter utomlands bidrar till att sprida kunskaper om . 5.Vi har många invandrare 6.Befolkningen behärskar engelska bra. 7.Studierna är avgiftsfria. 8.Svenska lärosäten har ett spännande och internationellt intressant kursutbud. Flera lärosäten har en stor andel studenter med utländsk bakgrund. 9.Svenska lärosäten tar väl hand om sina gäststudenter. 1.Kostnadsläget i är relativt sett högt. 2.Bristen på studentbostäder i storstadsområdena är mycket stor. 3.Det finns relativt få program som helt ges på engelska. 4.Svenska språket är ett litet språk. 5.Det finns begränsade möjligheter till stipendier för utländska studenter. 6.Ogeneröst erkännande och tillgodoräknade av utländska utbildningar och av svenska utomlands. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i 7.Reglerna för visum, uppehålls- och arbetstillstånd är stränga mot utländska studenter. I de följande avsnitten presenteras förslag för att undanröja en del av dessa nackdelar. Det gäller fler kurser och program på engelska, stärkande av svenska språkets ställning, fler stipendier samt reglerna för visum och uppehållstillstånd. 4.1.2Skäl för att rekrytera utländska studenter I direktiven till utredningen framförs några skäl för att öka rekryteringen av utländska studenter till svenska universitet och högskolor. I det följande utvecklas sex övergripande skäl för att öka rekryteringen. Dessa skäl utgör inte en uttömmande inventering, men bör särskilt framhållas. Vår allt mer globaliserade värld präglas av gemensamma problem som kräver globala lösningar. Till dessa hör miljö-, hälso-, och nutritionsfrågor. Vidare är demokrati- och säkerhetsfrågor viktiga och gemensamma för världen. Stora folkomflyttningar orsakade av bl.a. konflikter gör att mångkulturella frågor – internationell migration och etniska relationer – har kommit i fokus i många länder. I dessa sammanhang är gemensamma insatser inom högre utbildning och forskning angelägna. Krav bör ställas på att samarbete sker över nationsgränserna för att skapa internationella utbildnings- och forskningsprogram inom internationellt angelägna områden. Utbildning ses mer och mer som en strategisk investering för att kunna utveckla och förstärka framtida förbindelser med personer, företag och institutioner i andra länder. Det är viktigt att utländska beslutsfattare, affärsmän och kulturarbetare har en positiv bild av , svenskt näringsliv och svensk kultur. Personer som har bedrivit studier utomlands och därmed skaffat sig en internationell kompetens återfinns senare på beslutsfattande positioner i sina hemländer. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Chansen att återfinna tidigare studenter eller forskare, som visats i , på betydelsefulla poster är därför stor. Flera svenska företag kommer att vara verksamma utanför den europeiska unionens gränser och svensk exportindustri kommer att möta nya och stora utmaningar på främmande marknader. Näringslivet behöver i allt större omfattning tillgång till skicklig och välutbildad arbetskraft med internationell bakgrund erfarenhet och perspektiv. Utländska studenter som har utbildats i får sådana erfarenheter och de knyter kanske kontakter med svenska studenter som varar ett helt liv. Det är kontakter som kan vara av avgörande betydelse för ett ekonomiskt, socialt och kulturellt utbyte mellan och andra länder. Utländska studenter vid svenska universitet och högskolor berikar genom sin närvaro studiemiljöerna vid de svenska lärosätena och bidrar till en internationalisering av den högre utbildningen och forskningen. De skiftande bakgrunder, erfarenheter och synsätt som utländska studenter för med sig är viktiga för svenska studenter och lärare. Studenter med skiftande kulturell bakgrund och andra utbildningstraditioner kommer att i sig vara befrämjande för kvaliteten i utbildningen. I det mångkulturella samhälle som redan är och med en tilltagande globalisering av näringsliv och kultur krävs närmare insikter om andra perspektiv än de egna och kunskaper om andra kulturer och andra människors villkor. Det ökar svenska studenters intresse för andra länder. Lärosäten som tar emot utländska studenter inom ramen för utbytesavtal får möjligheter att placera egna studenter utomlands. Många svenska studenter anser kortare eller längre utlandsstudier som viktiga inslag i sin utbildning. Utbytesavtal med utländska universitet kan locka fler att söka utbildningar vid det egna läro- sätet. Flera svenska lärosäten har en internationell profil i många utbildningar med möjligheter till internationella erfarenheter. Utländska studenter är en potentiell rekryteringsbas för fortsatt forskning och arbete i . Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i I de forskningsstrategier som universitet och högskolor har lämnat till Regeringen understryker en majoritet att de ser framtida problem med att kunna rekrytera tillräckligt med lärare och forskare. Regeringen har i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) föreslagit åtgärder för att möta den kommande generationsväxlingen inom svensk forskning. I det perspektivet blir utländska forskarstuderande en intressant kategori att rekrytera forskare från. Utländska doktorander samt utländska personer med svensk examen vore en viktig tillgång för de kompetensområden och kluster där har en ledande ställning. Inom högt specialiserade och tekniska områden krävs den bästa kompetensen, oavsett dess medborgarskap. Utan sådan tillgång riskerar att tappa kraftigt inom kompetensområden där vi har en ledande ställning. Inom vissa vetenskapsområden är det svårt att rekrytera kvalificerade doktorander och forskare. De utländska studenter som kommer till är ofta välmotiverade och duktiga. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk högre utbildning och forskning måste examinationen inom forskar- utbildningen öka och en fortsatt rekrytering av utländska doktorander är nödvändig. Svenska företag är beroende av att rekrytera välutbildade medarbetare med internationell kompetens som har kännedom om andra marknader och förhållanden. Utländska studenter med utbildning i är därför en viktig framtida rekryteringsbas. Export av utbildning är en väsentlig inkomst för många länder. Det finns uppskattningar att den amerikanska utbildningsexporten är dubbelt så mycket värd som exporten från filmindustrin. räknar utbildning som en av sina viktigaste exportmarknader. Även ser utbildningsmarknaden som en viktig exportmarknad. Svensk högre utbildning håller en hög kvalitet och borde kunna vara intressant på den växande globala utbildningsmarknaden. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i ger bistånd till flera utvecklingsländer. En del av svenskt bistånd används för olika utbildningssatsningar. Redovisningar från och vittnar om stora brister i utbildningssystemens samtliga nivåer i många länder. Det saknas utbildade lärare på alla nivåer och rekryteringen till och utbyggnaden av den högre utbildningen är otillräcklig. Utbildning är för många länder en avgörande faktor för en positiv utveckling av samhälle och näringsliv. Modern ekonomisk teori om tillväxt betonar humankapitalets tillväxt. Det är väsentligt för utvecklingen av världen att dessa länder stöds. En effektiv utbildningssektor, både för barn, ungdomar och vuxna, anses vara en avgörande förutsättning för att ett lands välstånd skall kunna växa i det långa perspektivet. Ett viktigt inslag i det svenska biståndet till utvecklingsländerna är därför att bidra till bättre utbildningssystem och högre utbildningsnivå i dessa länder. Exempelvis kan det innebära att utbilda lärare och administratörer samt att stödja forskningssamarbete och studier på högre akademiska nivåer. Det kan ske lokalt eller på distans och delvis i . I det följande presenteras en rad förslag såväl av policykaraktär som konkreta åtgärder som skall bidra till att stärka ställning på den globala utbildningsmarknaden. Förslag: Det bör upprättas en nationell strategi för hur utbildningspolitiken skall samverka med andra politikområden såsom t.ex. utrikes-, handels-, bistånds- och miljöpolitik. Förverkligandet av den nationella strategin bör samordnas mellan ansvariga departement och myndigheter. Svenska satsningar på utbyte och rekrytering av studenter bör i högre utsträckning även samordnas med Europeiska unionens samarbetsprogram inom utbildning och forskning mellan EU och länder utanför EU. Skälen för förslaget: Forskningen är fri. högskolor beslutar själva om utbildningens inriktning Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i De beslutar även med vilka lärosäten samarbets- och utbytesavtal skall tecknas. Detta är en viktig utgångspunkt. En kraftsamling behövs dock för att stärka ställning på den globala utbildningsmarknaden i en allt hårdnande konkurrens om studenterna för att vår egen forskning och utbildning skall utvecklas, för att globala problem kräver globala lösningar samt för att kunna bistå utvecklingsländerna så effektivt som möjligt. Därför behövs insatser på nationell nivå och en samlad strategi som omfattar olika politikområden. Detta har också framhållits i rapporten och svensk utbildningspolitik, ett analysuppdrag (Dnr U 2000/1270/IS) att det är angeläget att diskussioner sker inom om samordnings- och synergieffekter mellan olika politikområden. I såväl som sker en samordning av strategi och satsningar mellan olika departement och andra offentliga myndigheter och organisationer. Detta har givit mycket goda resultat (se kapitel 2). I dessa länder har också tydliga prioriteringar gjorts mot vilka länder som särskilda satsningar skall göras för att underlätta samarbete och rekrytera fler studenter. Det finns ingen uttalad nationell övergripande strategi för rekrytering av utländska studenter till . I finns det en relativt lång tradition av internationellt studentutbyte och gäststudenter vid svenska universitet och högskolor. I och med medlemskap i unionen har antalet utbytesstudenter från medlemsländerna ökat. Svenska lärosäten har också i en ökad grad sökt anpassa utbildningar för dessa studenter. ges fler kurser på engelska och särskilda kurser i svenska och om svensk historia och kultur har tillkommit. Flera offentliga svenska aktörer arbetar var för sig med olika samarbeten och utvecklingsprojekt inom den högre utbildningen. Regeringen (UD) stödjer på flera sätt en uppgradering av akademiska miljöer i de baltiska staterna. (myndighet under UD) stödjer utbildningssamarbete och utbyte med olika delar av världen både med finansiering från UD och från ; dock med viss tyngdpunkt på samarbete med närområdet i . Det Internationella programkontoret (myndighet under U) arbetar med EU:s utbildningsprogram samt Linnaeus-Palmeprogrammet. Sida stöder projekt som skall främja och utveckla högre utbildning inom i biståndsländerna. har ansvar för ekvivaleringsfrågor. Universitet och högskolor gör sina Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i prioriteringar och satsningar. Andra myndigheter av betydelse i sammanhanget är Invest in (), vars uppgift är att attrahera utländska direktinvesteringar till . Det innebär i praktiken att attrahera företagschefer, tekniker, forskare, etc. Nämnas bör även och som har viktiga uppgifter i sammanhanget. Som framhållits i det föregående är det av många skäl angeläget att locka fler utländska studenter att förlägga sina studier till . Utbildningspolitiken bör, för att få en starkare inter- nationell genomslagskraft, ha en tydligare koppling till t.ex. utrikespolitik, biståndspolitik, miljöpolitik och handelspolitik. Utrikespolitiska prioriteringar bör stödjas med motsvarande prioriteringar på utbildningsområdet. Insatser för Sverige- främjandet bör beakta utbildningsområdet och integrera detta i verksamheten. Med en genomtänkt och samverkande nationell strategi för hur internationellt skall kunna hävda sig på den globala utbildningsmarkanden har stora möjligheter att kunna knyta förbindelser som är politiskt, ekonomiskt och socialt betydelsefulla . Svenska företag är beroende av att rekrytera välutbildade medarbetare med internationell kompetens som har kännedom om andra marknader och förhållanden. Svensk exportindustri har ett särskilt intresse av att utomlands kunna rekrytera utländska med- arbetare med erfarenhet av för ledande befattningar i företagen. Utländska studenter med utbildning i är därför en viktig framtida rekryteringsbas. Utbildningspolitikens inriktning måste ses och bedrivas i ett större sammanhang. har uttalade prioriteringar inom olika politikområden. Det är sällan som prioriteringar inom dessa områden även avspeglas i statsmaktens ambitioner när det universitetens och högskolornas internationella engagemang. De regioner och länder som prioriterar inom utrikespolitiken, biståndspolitiken och handelspolitiken bör i större omfattning än även avspegla sig i universitetens och högskolornas samarbete, utbyte och rekrytering av gäststudenter. Detta skulle innebära fördelar inte bara för svensk utbildning utan även för t.ex. handels- och näringsliv samt för att lösa miljöproblem. I syfte att förverkliga en nationell strategi med dessa prioriteringar bör det övervägas att även i detta skall ske genom en dialog och samordning mellan departement inom och berörda myndigheter. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i EU har olika samarbetsprogram för utbyte mellan unionen och regioner eller länder utanför EES-området. Utredningen bedömer att svenska satsningar inom utbildningsområdet på utbytesavtal och rekrytering av studenter från länder utanför EU i högre grad än nu bör samordnas med unionens satsningar för att de svenska åtgärderna skall nå största effekt. Det franska ordförandeskapet har aviserat ett förslag om en omfattande satsning på ett utbildningssamarbete med Latin- . Utredningen menar att en sådan satsning skall utnyttjas av svenska universitet och högskolor som en särskild nationell satsning bör göras för att förstärka relationerna mellan universitet i och för att rekrytera utbytesstudenter och gäststudenter till svenska lärosäten. Genom att till EU:s olika satsningar lägga särskilda svenska ansträngningar kan den svenska insatsen bli mer effektiv. I den enkät som utredningen har tillställt universitet och högskolor ser den övervägande delen det forna och som en intressant rekryteringsbas för utländska studenter. Endast ett fåtal nämner södra och som tänkbara rekryteringsområden. lämnar genom Sida omfattande stöd till forsknings- samarbete för att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet, stöd till internationell forskning med inriktning på utvecklings- länder och u-landsrelaterade problem samt till u-landsforskning i . I rapporten in Developing Countries. Peril and Promise analyseras en rad utmaningar som den högre utbildningen och forskningen i utvecklingsländerna står inför. En förstärkning av den högre utbildningen är en rationell och framkomlig väg för många utvecklingsländer för att hindra ytterligare ekonomisk tillbakagång. Särskilt viktigt är att kvinnor i större omfattning rekryteras till studier. För internationella bidragsgivare är det särskilt viktigt att stödja självständiga och uthålliga initiativ inom den högre utbildningen, internationell forskning över nations- gränserna om centrala problem samt utvecklandet av utbytes- program för studenter och lärare. Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i Vissa regioner/länder finns anledning att rikta större intresse mot. Det gäller våra närmaste grannländer som befinner sig i en demokratiserings- och uppbyggnadsfas, utvecklingsländer och industriländer. har med anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:70) Att utveckla ett grannlandssamarbete fastsällt ett program för samarbete med länderna i . Programmet gäller för perioden – 2001 och har som mål att främja en säkerhetsgemenskap, att fördjupa demokratins kultur, att stödja en socialt hållbar ekonomisk utveckling och att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Prioriterade samarbetsländer är , , , , och . Samarbete med länder i är av central betydelse för hela regionens utveckling. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att stimulera detta samarbete. För perioden – 1999 avsattes för att uppmuntra utbytesverksamhet inom grundläggande utbildning. Vidare har Regeringen avsatt till det s.k. Visby- programmet för att stimulera samarbete inom den grundläggande högskoleutbildningens högre nivåer och inom forskningen. Det är som har administrerat detta stöd. S I har inom de medel som ställts till förfogande dels genom ordinarie anslag dels genom Visbyprogrammet stött en rad samarbetsprojekt mellansvenska lärosäten eller institutioner och deras partners främst i de baltiska länderna, och . och högskolor har ett omfattande samarbete med lärosäten i de baltiska länderna, , , m.fl. stater. Enkäten visar på ett omfattande samarbete och utbyte med universitet i de baltiska länderna och , främst kring och . Särskilt kan nämnas Lunds och samt Kungl. har främst samarbete med universitet i norra , Barents område. har ett särskilt uppdrag att utveckla samarbetet med länder i och . för forskning inom områden med anknytning till och () som bildats Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i för att finansiera forskning inom detta område, avsätts för ändamålet. Det regionala tillväxtavtalet i har fokus på (de baltiska staterna, och Nordvästra ) inom områdena IT, miljö, hälsovård och högre utbildning. Enligt förslaget skall bl.a. universitet och högskolor i ta emot 1 000 studenter . Det förutsätter emellertid resurser för nya studieplatser och bostäder. Högskolan på har ett särskilt uppdrag att utveckla flerdisciplinära program med inriktning mot . Även har en Östersjöprofil. Det är naturligt att rekryteringsinsatser riktas mot länderna i närhet. Intresset för är mycket stort i dessa länder och det finns en lång tradition av kontakter och utbyte med . I många länder är den högre utbildningen och forskningen fortfarande under uppbyggnad och expanderar starkt. Efterfrågan på högre utbildning är mycket stor. Nära hälften av alla studenter på den globala utbildnings- marknaden kommer från något asiatiskt land. kom eller drygt 2 000 av de utländska studenterna i från länder i . Den största var gruppen, drygt 600, från . Nästan lika många var iranska studenter. Regeringen framhöll i sin skrivelse till En framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet (Skr. 1998/99:61) att relativt sett tar emot färre asiatiska studenter än andra europeiska länder. Antalet studenter från har emellertid ökat markant det . Det beror framför allt på de initiativ som universitet och högskolor har tagit. är ett land med enorm utvecklingspotential, men där den högre utbildningen är starkt underdimensionerad. NUFFIC i bedömer att det är cirka 2 miljoner kinesiska ungdomar som inte får plats på universiteten. För att klara efterfrågan har den kinesiska högre utbildningen börjat byggas ut med stöd av privat kapital genom donationer och Utredningens förslag för att öka antalet utländska studenter i avgifter från studenter. bör därför betraktas som ett intressant land för rekrytering. är världens näst största forskningsproducerande nation efter (delad andra plats med ). fanns det endast 70 japanska medborgare vid svenska universitet och högskolor. Det svenska forskningssamarbetet med står inte i proportion till storlek som forsknings- nation. Svenska institutets program med internationella forskar- stipendier som på grund av minskade anslag läggs ned från och med innevarande år hade som ett prioriterat land. undertecknades ett tekniskt-vetenskapligt avtal mellan och . Syftet med avtalet är att stärka forskningssamarbetet mellan länderna. I är den högre utbildningen avgifts- finansierad och många japaner investerar betydande belopp i utbildning. fick i budgetpropositionen för (Prop. 1996/97:1 utg.omr. 16) ett nationellt samordningsansvar för sam- arbetet med Ost -och- . Det innebar att skulle sprida erfarenheter och kunskaper om samarbetet med regionen. Universitet erhöll för detta ett anslag om . Erfarenheterna av detta bör följas upp. Utbytet med är litet. Det är en intressant region för samarbete, utbyte och rekrytering. En del av länderna har egna stipendieprogram och är intresserade av att bryta den påtagliga USA-dominansen. Sida bereder f.n. ett program för bilateralt forskningssamarbete med . är en av franska ordförandeskapet prioriterad region. Det finns ett relativt litet antal afrikanska studenter i svensk hög- skoleutbildning. Sida har bl.a. stöttat forskar- utbildning av afrikanska doktorander i genom den s.k. sandwichmodellen. Sida stöttar forskningssamarbete med bl.a. , , , och . 1999 undertecknades ett avtal om forskningssamarbete mellan och . Avtalet innebär ökade möjligheter för forskare i