sou · GOB352d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det finns flera osäkra antaganden i scenarierna vilket gör att det är rimligt att basera våra analyser på olika alternativ, ett opti- mistiskt och ett mer pessimistiskt (ur utsläppssynpunkt). Nedan beskrivs ett antal känsliga faktorer som kan komma att påverka hur långt vi når med redan fattade beslut. I den nya prognos för trafikens tillväxt som munikationsAnalys () presenterat växer trafiken med per- sonbil och tung lastbil snabbare än vad som bedömdes i den tidigare prognosen som också ligger till grund för nollalternativet. Låt oss här anta att trafiken med personbil ökar istället för . Antag också att trafiken med lastbil över ökar istället för . Då blir utsläppen från vägtrafiken kväveoxider (i nollalternativet), svaveldioxid (i noll- alternativet), samt flyktiga organiska ämnen (i nollalternativet) Utsläppen av luftföroreningar för varje enskilt fordon på väg förväntas minska kraftigt till 2010 tack vare ny reningsteknik. Det finns dock vissa osäkerheter kring möjligheterna att nå så stora reduktioner med den nya tekniken. Om exempelvis de teoretiska körcykler som avgasberäkningarna baseras på är för optimistiska jämfört med verkliga körcykler eller om andelen dieselbilar på marknaden ökar, kommer 200 Bara naturlig försurning fordonen i genomsnitt att släppa ut mer per fordonskilometer. Antag att förbättringen av utsläppen från vägtrafiken (mätt i gram/fordons- kilometer) endast blir av förväntat utfall . Då blir utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken och utsläppen av kolväten , dvs. kväveoxider och kol- väten högre än i nollalternativet. Om omsättningen av fordonsparken går långsammare än förväntat kan det bli svårare att nå etappmålen till 2010 men möjligheten att nå miljökvalitetsmålet torde inte påverkas av detta. Utsläppen av kväveoxider och svaveldioxid från sjöfarten beräknas med hjälp av reningsteknik och lägre svavelhalt i bränslet kunna minska med . I detta sammanhang är det viktigt att påpeka att sjöfartens andel av de totala utsläppen av kväveoxider och svaveldioxid 1995 låg på respektive varför dessa åtgärders genomslag har stor betydelse för möjligheterna att nå etappmål 3 och 4. Betydelsefullt för att reduktionen ska kunna uppnås är att styrningen via de differentierade far- ledsavgifterna skärps och/eller att andra länder kring inför samma typ av miljödifferentierade avgifter. Vi har inte räknat på något alternativ, mer pessimistisk utveckling, eftersom takten i installation av reningsteknik och byte av bränslen bedöms som mycket positiv av . Ovanstående känslighetsanalys tyder på att trafiktillväxten på väg inte är ett kritiskt antagande för möjligheten att nå etappmålen under förutsättning att reningen av utsläppen blir så mycket effektivare till 2010 som förväntas. Antagandet om reningsteknikens funktion och spridning har därför stor betydelse. Energi-, industri- och bostadssektorerna har till klimat- och miljömålskommittéerna3 redovisat energibalanser för , ett referensscenario samt ett hög- och ett låg-scenario där BNP och industriproduktionen varieras. räknar med att bensinförbrukningen följer konsumtionsutvecklingen inom hushållen. Dieselanvändningens ut- veckling styrs emellertid i mycket hög grad av industriproduktionens utveckling. Den högre tillväxttakten i industrin beräknas öka diesel- användningen med jämfört i refe- rensscenariot. Energianvändningen inom industrin beräknas i de olika scenarierna uppgå till mellan 160 och och elanvändningen till 3 Scenarier över energisystemets koldioxidutsläpp (reviderad 1999-12- 10) och Kompletterande rapport till Statens energimyndighets miljömåls rapport (). Bara naturlig försurning 201 mellan 55 och . Industrins tillväxt varierar mellan i lågscenariot till i högscenariot. Förändringarna i tillväxt kan förändra utsläppen av kväveoxider med ±2 . I referensscenariot ligger också en import av elenergi uppgående till . Myndigheten förutsätter dessutom att den elanvändning som blir fallet i högscenariet också täcks med import av elenergi. Av olika skäl kan den planerade importen komma att begränsas. har därför räknat på ett alternativ där mer kon- densbaserad elproduktion byggs i . har också beräknat behoven av kondensproduktion om andra block stängs utan att motsvarande mindre elbehov finns. Båda dessa scenarier förväntas kunna leda till att utsläppen av kväveoxider ökar med 2 000–. Med den prisutveckling som förutser fram torde man dock på kommersiella grunder inte bygga ny kondenskraftproduktion. För bostadssektorn har varierat nybyggnation och tillbyggnad med i låg- respektive högscenariot och med en mer eller mindre pessimistisk teknikutveckling än i referensscenariot. Dessa förändringar av antagandena i referensscenariot leder till att sektorns totala energianvändning kan öka med . Större delen av ökningen i energianvändningen beror på att el- och fjärrvärmeanvänd- ningen ökar. Enligt beräknas elanvändningen öka med och fjärrvärmen med . Utsläppen av kväve- oxider och flyktiga organiska ämnen beräknas kunna komma att öka med ca 1 000 respektive jämfört med referens- alternativet. Ytterligare en osäker faktor är huruvida det är rimligt att tro att de oljeeldade småhusen kommer att övergå till värmepumpar eller fjärrvärme i den utsträckning som anges i rapporter från . Kalkylerna är starkt avhängiga prisutvecklingen för olja och elenergi. Någon beräkning av denna osäkerhet har inte gjorts. Utsläpp av flyktiga organiska ämnen från vedpannor beräknas utgöra en betydande andel av de totala utsläppen. Det finns förhållandevis få utsläppsmätningar gjorda, vilket gör att uppgifterna är osäkra och lätt kan komma att förändras när vi får bättre kunskaper. Av tabell 6.1 framgår att utsläppen från sektorn Bostäder och lokaler, vari småskalig vedeldning ingår, är en betydelsefull källa till VOC-utsläpp. Om det visar sig att utsläppsberäkningarna har över- eller underskattats får det därför lätt konsekvenser för möjligheterna att uppfylla ett kvantifierat mål. Man har sämre kännedom om utsläppsförhållandena i de gamla vedpannorna än i nyare konstruktioner. Å andra sidan kan man ifrågasätta om mätmetodiken speglar utsläppen under verkliga driftförhållanden. En annan faktor är att kännedomen om antalet pannor och omfattningen av vedeldning är osäker. 202 Bara naturlig försurning Skorstensfejarmästarnas riksförbunds statistik erhålls en annan bild över antalet pannor som eldas med ved än vad som ges av energistatistik4. Svårigheten ligger i att uppskatta den verkliga användningen av ved då flera husägare har möjlighet att växla mellan olja, ved och elenergi i s.k. kombipannor. En annan osäker faktor är utbytestakten av gamla pannor. I tabell 6.3 nedan visas ett räkneexempel då man endast uppnår av den förväntade utsläppsreduktionen för nya pannor och vid installation av ackumulatorer (eller motsvarande åtgärd). Svavelinnehållet i eldningsoljor har minskat betydligt . Medelhalten anges i referensscenariot till 0,3 viktprocent i tjock eldningsolja. Enligt förordningen (1998:946) får svavelhalten uppgå till max 0,8 viktprocent. Emellertid måste utsläppen från industri- och energiproduktionsanläggningar begränsas till svavel/MJbränsle eller om det årliga utsläppet överstiger svavel , högst svavel/MJbränsle . I kombination med svavelskatten marknadsförs därför eldningsoljor som med marginal uppfyller lagstadgade krav. Råoljebasen utgörs av oljor från som har naturligt låga svavelhalter. Skulle av olika skäl försörjningsbasen utökas till andra länder kan svavelhalterna åter komma att öka. Resultatet av de ovanstående beräkningarna redovisas i tabell 6.3 nedan. 4 Skorstensfejarmästarnas statistik bygger på frekvensen av sotning i bostä- derna. En kort sotningsfrist innebär pannorna är fastbränsleeldade, medan en lång sotningsfrist tyder på att man eldar med olja eller gas. Dataunderlaget finns på kommunnivå. Sotningsfristerna anges till mellan och . SCB:s statistik bygger på enkäter till hushållen om vilken typ av värmeförsörjning man har men säger inget om användningen. Bara naturlig försurning 203 Känslighetsanalys 2010 om ej annat anges (ton ). Förändring av tillväxttakten i ekonomin (baserat på Energi- Förändrad konvertering från olja till elenergi i befintliga + (2 000-4 500) + (500–1 000) + (6 000–15 000) Ökad svavelhalt i eldnings- + (5 000–10 000) Någon analys över utsläppsförändringar i har vi inte utfört. De scenarier som har legat till grund för utsläppen i och som varit utgångspunkten för förhandlingarna inom CLRTAP tog inte hänsyn till Kyotoprokollets krav på minskade koldioxidutsläpp. I en studie 5 har man beräknat att inom EU skulle svavelutsläppen minska med ca 1,5 miljon (-), kväveoxidutsläppen med ca 1,8 miljoner procent) och flyktiga organiska ämnen med ca 0,5 miljon ), om man tar hänsyn till att koldioxidutsläppen ska minska inom EU till 2010. Exemplen visar betydelsen av att föra en aktiv klimatpolitik för att minska de försurande utsläppen. Försurningen 2010 och 2020 med fattade beslut Nollalternativet, dvs. redan utlovade utsläppsminskningar framför allt från andra länder, bedöms kunna minska nedfallet av svavel och kväve med 30–60 respektive 15–mellan mitten av och år 5 Getting more for less. An alternative assessment of the NEC directive. 204 Bara naturlig försurning Det är alltså fråga om en kraftig reduktion av försurningstrycket i . Förutsättningarna förbättras för en biologisk återhämtning i våra sjöar och vattendrag, men den sker långsamt. De positiva effekterna beror främst på minskad utlakning av aluminium från skogsmarken till vattendragen. Återhämtningen kan dock ta flera decennier och i delar av sydvästra och södra delen av fjällkedjan kan försurningen kvarstå även . För skogsmark kommer återhämtningen att ta . Dagens kalkningsverksamhet omfattar över 2000 åtgärdsområden i stora delar av södra och samt längs och i södra delen av fjällkedjan. Uppföljningen av kalkningens effekter visar att de nuvarande vattenkemiska målen (pH och alkalinitet över 0,1) uppfylls i huvuddelen av de sjöar som kalkas. Måluppfyllelsen i rinnande vatten är generellt sett lägre än i sjöarna på grund av större variationer i försurningsgraden samt tekniska problem vid dosering av kalk direkt i åar och bäckar. I vissa fall är det svårt att med nuvarande kriterier och metoder avgöra om ett surt vatten påverkas av försurande luftföroreningar eller om surhetsgraden är ett resultat av naturliga processer. Nollalternativet medför en risk för fortsatt försurning av mark och vatten i många områden eftersom nedfallet av försurande luft- föroreningar överskrider kritiska belastningsgränsen i vissa områden i även efter avtalade utsläppsbegränsningar . Se tabell 6.4. Fortsatt försurning kan påverka markkemiska processer samt fauna och flora. Försurningsproblemen i grund- och ytvatten kommer att kvarstå i de försurade områden där marktillståndet inte förbättras. Areal i där kritisk belastning överskrids. Källa: Amann et al IIASA. Scenarios for Reducing Acidification, Eurotrophication and Ground-level Ozone in Europe. När det nya Göteborgsprotokollet genomförts överskrider kvävened- fallet i den kritiska belastningsgränsen med 50– Bara naturlig försurning 205 för de känsligaste naturtyperna. Det återstår således mycket arbete innan miljökvalitetsmålet har uppnåtts. Den modell (RAINS-modellen) som använts för beräkningarna underskattar sannolikt den areal där kritisk belastning överskrids i Sve- rige. Det är svårt att bedöma hur stora de områden är, där ned- fallet verkligen överskrider kritisk belastning. Det är inte bara de arealmässiga överskridandet som har betydelse för miljöeffekterna utan också hur pass mycket nedfallet överskrider kritisk belastning i det aktuella fallet. 6.5.2Hur hanteras problemen ? Den viktigaste åtgärden har varit förbättrad avgasrening och bättre bränslen. Skärpta krav på avgasrening på personbilar blev obligatorisk års modeller. Vidare infördes avgaskrav på lastbilar och bussar 1993. Nya avgaskrav införs inom hela EU och 2005 för personbilar och lätta lastbilar samt tunga lastbilar och bussar . Som exempel kan nämnas att kraven på nya bensindrivna personbilar jämfört med kraven 1996/97 innebär en skärpning för utsläppen av kväveoxider. Förutom skärpta avgaskrav har vi genom miljöklassning stimulerat till inköp av fordon med låga avgasutsläpp. Allt renare drivmedel har delvis varit en förutsättning att nå låga utsläpp av föroreningar. Väl utbyggd kollektiv- trafik, främst i storstäderna, har haft stor betydelse för bättre tätorts- miljö. Byggandet av förbifarter för biltrafiken har också haft stor lokal betydelse framför allt i små och medelstora städer. Bestämmelser om avgaskrav för fordon och maskiner finns i bil- avgaslagen (1986:1386) och bilavgasförordningen (1991:1481) re- spektive lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner och förordningen (1998:1709) om avgaskrav för vissa förbränningsmotordrivna mobila maskiner. Undantag från bilavgaslagens krav finns för fordon i internationell vägtrafik i (förordning 1987:27). Förordningen (1985:838) om motorbränslen är kopplad till 14 kap. och innehåller bestämmelser om bensin, dieselbrännolja och fotogen avsedda för motortrafik. Utbyggnaden av vägar regleras i huvudsak av väglagen (1971:948). Vissa bestämmelser i bl.a. om miljökonsekvensbeskrivningar i 6 kap. är viktiga i detta sammanhang. Genom miljökonsekvensbeskrivningar belyses alternativa lokaliseringar och i vissa fall även andra jämförbara sätt att nå samma syfte. Även (1987:10) är viktig när det gäller planerings- och genomförandefrågor. 206 Bara naturlig försurning I trafiklagstiftningen finns bestämmelser om möjligheterna att regle ra trafik, bl.a. genom lokala trafikföreskrifter, t.ex. om hastighets- begränsningar men även beslut om s.k. miljözoner där trafik med vissa typer av fordon förbjuds, se trafikförordningen (1998:1276). I lagen (1990:1080) om tillfälliga bilförbud finns bemyndigande för regeringen, eller en kommun efter regeringens bemyndigande, att meddela föreskrifter om tillfälligt förbud mot trafik med person- och lastbilar inom vissa områden av en kommun, om luftföroreningarna i kommunen innebär akuta hälsorisker för dem som vistas där. Föreskrifter har meddelats för , se förordningen (1990:1080) om tillfälliga bilförbud. innehåller ett antal bestämmelser som är relevanta för delmål under detta miljökvalitetsmål. I det föregående har nämnts bl.a. bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar. För punktkällor har prövningen enligt miljöskyddslagen (numera enligt 9 kap. ) haft en stor betydelse att minska utsläppen av traditionella luftförore- ningar från bl.a. industrier. Dessa regler är knutna till anläggningen som sådan och är därför svåra att tillämpa på utsläpp från trafiken. Eventuella krav enligt 9 kap. riktas mot verksamhetsutövaren, i detta fall den som är väghållare, eller den som innehar hamnen eller flygplatsen. Kraven måste knytas mot anläggningen, dvs. det som händer inom området eller i dess närhet. Vad gäller sjö- eller flygtrafik uppkommer dessutom speciella problem eftersom den trafiken i stora delar styrs av internationella överenskommelser. Miljöledningssystem har alltmer ökat i betydelse när det gäller företagens arbete för att minska utsläppen till luft. 6.6.1Hur mycket behöver utsläppen reduceras? Det finns en relativt god grund för att bedöma vilka utsläppsreduktioner som behövs för att klara luftkvalitetsmålen i tätort. Nivåerna där effekter uppstår är väl beskrivna och kända för de ämnen som vi dis- kuterar i detta kapitel. Svaveldioxidhalterna i tätort uppfyller redan önskvärd luftkvalitet. När det gäller det långsiktiga målet för kvävedi- oxid bedöms ytterligare åtgärder behöva genomföras för att uppfylla föreslaget etappmål. I de mest belastade områdena i större tätorter och kring stora trafikleder är reduktionsbehovet från dagens nivå, vilket innebär mer än 80–års nivå. bedömer att partikelutsläppen i tätorter behöver redu- ceras med 40–. Här är uppgifterna osäkra och nya data Bara naturlig försurning 207 håller på att tas fram. För att uppnå riktvärden för marknära ozon behövs reduktioner av både kväveoxider och ozon. Marknära ozon bil- das i första hand regionalt över de emissionstäta delarna av och bidrag är måttligt. Sannolikt krävs det reduktion av utsläppen av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen på Europa- nivå för att underskrida lågrisknivåerna i , men utöver det blir ytterligare begränsningar nödvändiga för att nå dessa låga värden över- allt i . Det är mer vanskligt att bedöma vilka utsläppsreduktioner som behövs för att överallt underskrida kritisk belastning av försurande ämnen. Här pågår också en utveckling av begreppet kritisk belastning på forskningsnivå. I takt med att nedfallet av försurande ämnen minskar blir betydelsen av den biologiska försurningen allt mer väsentlig. Vilka utsläppsmål som behövs för svenska utsläpp beror av vad som kan åstadkommas i förhandlingar mellan de olika länderna. I tabell 6.5 sammanfattas behoven av utsläppsreduktioner i . De anges i form av intervall där det lägsta reduktionsbehovet speglar de nivåer som behövs för att uppnå miljökvalitetsmålen i och där de högre värdena speglar vad som sannolikt behövs för att klara miljökvaliteten i . Utsläppsuppgifter för ammoniak är särskilt osäkra för . bedömer6 att utsläppen av ammoniak kommer att öka med till 2010 till följd av den ökade användningen av katalysatorer. Nya tekniska lösningar med syfte att reducera utsläppen till luft får inte resultera i att andra miljöproblem uppstår. Det är därför viktigt att fordonstillverkare arbetar för att dessa problem löses. Tabellen baseras på uppgifter ur Energiarbetsgruppens rapport till (bilaga VIII). 6 4999 Ingen övergödning. 208 Bara naturlig försurning Beräknade behov av utsläppsreduktioner i fram . Reduktionen gäller som ett genomsnitt för . Om insatserna skulle optimeras med hänsyn till kostnader och miljönytta skulle resultatet av sådan optimering leda till ett större behov av att reducera utsläppen i de mer tätbefolkade delarna av och särskilt i de områden som påverkar våra grannländer. En optimeringsmodell för svenska förhållanden håller på att arbetas fram inom ramen för ett sam- arbetsprojekt mellan IVL, och . Projektet ska pågå . Vi har i vår analys studerat alternativa ambitionsnivåer vad gäller att begränsa utsläppen av luftföroreningar i . Vi har däremot inte haft några alternativa utvecklings nivåer för utsläppsförändringar i . Orsaken är att man slutfört förhandlingar om ett nytt protokoll under konventionen om gränsöverskridande luftföroreningar som behandlar utsläppen av försurande ämnen. Kopplingar finns mellan detta protokoll och det s.k. Kyotoprotokollet som behandlar utsläppsbegränsningar av växthusgaser. Generellt innebär åtgärder som begränsar utsläpp av koldioxid också begränsningar i utsläppen av för- surande ämnen 6.6.2Åtgärder för att nå etappmålen Vi har analyserat de åtgärdsförslag som olika myndigheter presenterat och satt samman åtgärdspaket som vi bedömer är nödvändiga för att etappmålen ska kunna nås. Fullständig kunskap för att välja den opti- mala fördelningen av åtgärder kan aldrig nås. Åtgärdspaketen är inga optimala förslag utan endast ett försök att belysa vilken omfattning av olika åtgärder som krävs beroende på vilken typ av insatser som prioriteras. Bara naturlig försurning 209 Bara naturlig försurning Etappmål 1: är högst av antalet av sträckan rinnande vatten i landet drabbad av försurning som orsakats av människan. Bara naturlig försurning Etappmål 2: är trenden mot ökad försurning bruten i områden som försurats av människan och en återhämtning har påbörjats. Etappmål 1 under Bara Naturlig försurning är ett mått på återhämt- ningen av försurade sjöar i och etappmål 2 detsamma för skogsmarkens försurning. Genom att 80–av nedfallet av försurande ämnen kommer från andra länder är det internationella samarbetet för att begränsa utsläppen av försurade ämnen av avgörande betydelse för att målen ska nås. Målen är satta med utgångspunkt från att utsläppsreduktionerna i följer Göteborgsprotokollet. bör också inom EU verka för att takdirektivet läggs fast på en hög ambitionsnivå och som innehåller krav på att medlemsländernas åtgärder för att nå utsläppstaken följs up. Betydelsen av det internationella arbetet behandlas samlat i avsnitt 6.7.22 och vidare i avsnitt 19.6. Ungefär en tredjedel av vattendragen och av alla sjöar i motsvarande av den totala sjöytan uppskattas vara påverkade av försurning genom människan. Försurningen påverkar växter och djur och försämrar möjligheterna till nyttjande. Genom kalkning minskar de biologiska skadorna av försurningen. På lång sikt är målet att inga sjöar och rinnande vatten är beroende av uppehållande åtgärder i form av kalkning. Det innebär att nedfallet av försurande luftföroreningar underskrider kritisk belastning och att sjöar och vattendrag har återgått till ett naturligt försurningstillstånd. Delmålet är satt med utgångspunkt från att det behövs såväl utsläppsbegränsningar som kalkning, i sådan omfattning som är biolo- giskt motiverat för att nå målet. Minskade utsläpp av försurande luftföroreningar kommer att med- föra att tillståndet i sjöar och vattendrag långsamt förbättras. 7 av sjöarealen. 210 Bara naturlig försurning av sjöar har varit en uppehållande åtgärd för att bevara värdefulla fiskesjöar och biologisk mångfald. i ett internationellt perspektiv har ett omfattande kalkningsprogram. Om utsläpps- begränsningarna i sker som planerat bör det finnas möjlighet att minska den generella kalkningen. Surhetsgraden i marken bedöms inte medföra några negativa effek- ter för skogens tillväxt . Däremot har den allt lägre surhetsgraden medfört att sjöarna blivit påverkade av de ändrade markkemiska förhållandena. Skörd av stamved för massapro- duktion och GROT8 för användning av biobränsle innebär en förlust av viktiga mineralnäringsämnen från marken. Detta har uppmärksammats särskilt då mineralnäringsämnena är koncentrerad till bark, grenar och finris. Det bör ankomma på skogsbruket att se till att uttag av stamved och skogsbränsle inte påverkar skogsmarkens långsiktiga produktions- förmåga till följd av bortförsel av viktiga mineralnäringsämnen. Kom- pensationsgödsling och återföring av aska bör ses som en nödvändig förutsättning för att på lång sikt upprätthålla skogens långsiktiga pro- duktionsförmåga. Energisektorn har därvid ett ansvar att behandla askan så att den är lämplig att återföra och se till att den är fri från radioaktiva eller andra skadliga ämnen. Både Skogstyrelsen och har meddelat föreskrifter eller allmänna råd för åter- föring av aska. har också meddelat rekommendationer vid uttag av skogsbränsle och kompensationsgödsling. har föreslagit ett åtgärdsprogram för kalkning och vitaliseringsgödsling för att förhindra fortsatt markförsurning. Den första delen av programmet siktar på att behandla ca kraftigt försurad skogsmark i . En miljökonsekvensbeskrivning (MKB) har gjorts av förslaget som bl.a. betonar att inom stora delar av landet, och speciellt i sydvästra , kommer depositionen av försurande ämnen att överstiga de kritiska belastningsgränserna för skogsmarkens försurning. På lång sikt är det viktigt att all skogsmark är skyddad från en av människan orsakad försurningsutveckling. Förändringar av skogsmar- kens kemiska egenskaper är långsamma och ofta krävs längre tids- perioder än för att kunna spåra en förändring. Det innebär svårigheter att formulera ett uppföljningsbart delmål för skogsmarkens kvalitet. På kort sikt () är det viktigt att trenden mot ökad försurning i skogsmark bryts i de områden där markens syraneutraliserande förmåga minskat kraftigt . I dessa områden återfinns tydliga försurningseffekter, dels i form av näringsförluster i skogsmarken, dels skador i vattenmiljön. 8 Avverkningsrester exklusive stubbar. Grenar Och Toppar kan tas tillvara vid såväl gallring som slutavverkning. Bara naturlig försurning 211 Skogsbrukets anpassning i övrigt