sou · GOB325d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen angav i propositionen Förbättrade möjligheter till punktskattekontroll m.m. (prop. 1997/98:100) att det finns tydliga indikationer på att både den yrkesmässiga handeln med obeskattade alkoholvaror och införseln för privat bruk av alkoholdrycker ökat i omfattning sedan tullens kontrollmöjligheter vid gränserna minskades efter EU-inträdet, särskilt i de södra delarna av landet. Regeringen markerade dock att det är svårt att göra uppskattningar om mörkertalet beträffande skatteundandraganden. och angav i den förut nämnda rapporten om organiserad brottslighet (1998:25) att den illegala handeln med alkohol är omfattande i och att en betydande del av denna handel är smuggling av alkohol. angav de att omfattningen av smuggling av alkohol var fortsatt stor (1999:15). Brottsligheten som är kopplad till illegal handel med cigaretter angavs ha ökat väsentligt. angav i den förut nämnda rapporten lunga till limpa att den organiserade cigarettsmugglingen svarade endast för en mindre del av den totala cigarettsmugglingen, men att smugglingen från det tog fart på allvar under den närmast följande perioden. härrörde hälften av cigarett- smugglingen från den organiserade smugglingen. svarade den organiserade smugglingen för av den totala mängden smugglade cigaretter. I rapporten angavs att det fanns tecken som talade för en minskning av den svarta marknaden. En slut- sats som drogs var att prissänkningen på den legala marknaden hade bidragit till att bromsa den tidigare snabba tillväxten och att detta i förening med en effektivare kontroll medfört en nedgång på den svarta marknaden under slutet av . lämnade regeringen propositionen Skärpta åtgärder mot människosmuggling (prop. 1993/94:52). Bakgrunden var att s.k. människosmuggling hade varit ett tilltagande problem . I propositionen angavs att det /93 hade förekommit särskilt upprörande fall av människosmuggling. Asyl- sökande hade betalat stora summor till personer som åtagit sig att ordna transport till och hade sedan under farliga förhållanden förts in illegalt i . I skrivelsen Åtgärder mot organiserad och gränsöverskridande brottslighet (skr. 1996/97:171) angav regeringen att människosmugg- ling har stor omfattning världen över och att den människosmuggling som riktar sig mot främst handlar om illegal invandring i syste- matiserad form. Smugglingen organiseras och drivs av ekonomiska motiv och kan få förödande mänskliga konsekvenser. Regeringen ut- talade att det finns tecken som tyder på att de som mot ersättning förser personer med falska dokument och organiserar resor i stor utsträckning är bosatta i eller i något annat skandinaviskt land. anförde i den förut angivna analysrapporten (1997:12) att människosmuggling internationellt sett är en mång- miljardverksamhet och att det utomlands förekommer en omfattande gränsöverskridande människohandel i syfte att förse sexindustrin men också andra arbetsmarknader med illegal arbetskraft. Rikskriminal- polisen angav att många av dem som fått tillstånd att stanna i under de senaste 10–15 åren har tagit hjälp av människosmugglare, som mot betalning försett dem med falska dokument och ofta också organiserat deras resa till . uttalade också att mycket talar för att be- tydande migrationsströmmar från främst , och kommer att riktas mot . Bara i f.d. och , som är viktiga transitområden vid människosmuggling, torde flera hundratusen migranter befinna sig i väntan på att ta sig vidare till . En viss människosmuggling torde fortsättningsvis komma att riktas också mot . Möjligen kan antalet smugglingsföretag komma att minska, som smugglingsmetoderna riskerar att bli grövre och farligare för dem som låter sig smugglas. En stor del av immigrationen till kommer enligt sannolikt att utgöra s.k. anhöriginvandring och många i denna kategori kommer att försöka ta sig hit illegalt. Det finns tecken på att i viss utsträckning används som transitland vid människosmuggling riktad mot andra länder bl.a. i . angav att den kriminella hanteringen av pass och andra identitets- och resedokument i anslut- ning till människosmuggling är omfattande. har uttalat att asylinvandringen ökade , att av de som söker asyl gör det inne i landet och inte vid landets gränser, att ca 60–av de som söker asyl uppger sig sakna passhandlingar eller andra dokument och att flertalet av de största grupperna som söker asyl i använder sig av organiserad hjälp för att illegalt ta sig in i landet. uttalade i en rapport om handel med kvinnor att problemen med handel med kvinnor blivit synligare (rapport 2000:1). De förundersökningar som inletts hade större omfattning och berörde fler kvinnor och brottslig- heten hade en högre grad av organisation . Rikskriminal- polisen angav att det inte gick att uttala sig om detta berodde på att brottsligheten ändrat utseende eller om polisen blivit bättre på att upptäcka denna typ av brottslighet. uttalade också att det i förundersökningarna fanns uppgifter om ett betydligt hårdare och mer våldsamt tvång än i tidigare ärenden. Uttalanden om smuggling av växter och djur Av om brott mot reglerna i CITES (1997:40) framgår att polisen beslagtog 165 CITES-djur –. Det rörde sig främst om sköldpaddor och ormar. angav att den illegala handel med djur och växter är global och att de personer som är inblandade i denna handel har ett globalt nätverk med personkontakter och att de är påtagligt internationaliserade. Regeringen angav i skrivelsen Åtgärder mot organiserad och gräns- överskridande brottslighet (skr. 1996/97:171) att den snabba utveck- lingen av elektroniska betalningssystem kan medföra en risk för ökad penningtvätt. Internationella ekobrottsgruppen angav i sin rapport ekobrott (Ds 1997:51) att IT-brottsligheten sannolikt kommer att bli en framträdande del av ekobrottsligheten. I rapporten angavs också att naturligtvis redan fått känning av brottslighet som är relaterad till den nya informationstekniken, men att IT-brottsligheten förefaller ha utvecklats betydligt mera i en del andra länder där den är på väg att bli ett huvudproblem för polis och rättsväsende i övrigt. Internationella ekobrottsgruppen uttalade att IT-brottsligheten befinner sig i stark utveckling. anförde i sin förut nämnda analysrapport (1997:12) att den tilltagande datoriseringen av snart sagt all värde- hantering, inte minst betalningssystemen, leder till en ökad risk för mycket stora bedrägerier. Den snabba utvecklingen av digitala betal- ningssystem medför också en risk för nya möjligheter till penningtvätt. I den mån det blir möjligt att utföra ekonomiska transaktioner över Internet, utan direkt inblandning av etablerade finansiella institutioner torde risken för digital penningtvätt öka. angav också att piratkopiering i till övervägande del handlar om illegal kopiering och spridning av programvara till datorer, ett problem som kan komma att förvärras något genom den snabba spridningen av Internet och introduktionen av billiga CD-brännare. angav i en rapport att en undersökning som genomfört inte gav belägg för att den IT-relaterad brottsligheten skulle vara så omfattande och all- varlig som den mytologiserade bild man gärna skapar av den (IT- relaterad brottslighet, 2000:2). uttalade att bilden av en IT-relaterad brottslighet av närmast vardags- karaktär i stället framträder. Detta hindrar inte att det förekommer ett antal grova brott, bl.a. där stora värden stått på spel. Brottsföre- byggande rådet angav att även om det finns skäl att vara skeptisk till de farhågor som redovisats om den IT-relaterade brottsligheten och den framtida hotbilden av denna, finns det grund för att ta den på allvar. Det gäller främst förekomsten av strukturella förändringar som skapar nya tillfällesstrukturer för allvarliga brott. Det framgår enligt Brotts- förebyggande rådet hur viktig information är i samhället och att näringslivet i några fall utsatts för stölder av strategisk information. finns därför enligt skäl att öka insatserna mot den IT-relaterade brottsligheten. 7.3.1Vad är extremism? Ordet extremism kommer av det latinska ordet extrémus, som betyder ytterst. Extremism uppträder i form av ytterlighetsrörelser där man söker totala men ensidiga lösningar på problem. Extrema rörelser kan utgöra hot mot rikets inre säkerhet. Med brott mot rikets inre säkerhet avses verksamhet som syftar till att med våld, hot eller tvång ändra vårt statsskick, förmå beslutande politiska organ eller myndigheter att fatta beslut i en viss riktning eller hindra medborgarna från att utöva sina medborgerliga fri- och rättigheter (författnings- samling FAP 403-3). I detta sammanhang anges också brott med främlingsfientlig, rasistisk eller homofobisk bakgrund, eftersom sådana brott kan inkräkta på den enskilde medborgarens fri- och rättigheter samt aktioner där brott används som medel för att uttrycka en politisk åsikt eller för att uppnå ett politiskt mål. Man talar traditionellt om vänster- eller högerextremism. Till höger- extremismen räknas bl.a. utomparlamentariskt orienterade ras- ideologiska grupperingar. Där ingår den s.k. Vit maktrörelsen som be- tonar bevarandet av den vita rasen oavsett nationstillhörighet. Vit makt- rörelsen är ett sammanfattande begrepp på en rad olika organisationer, föreningar, grupper eller individer med bl.a. rasideologiska och nationalsocialistiska värderingar. Hit hör t.ex. och , som är en militant organisation vars medlemmar rekryteras från kriminalvårdsanstalterna. Till Vit makt- rörelsens motståndare räknas bl.a. judar, homosexuella, personer av utländsk härkomst, företrädesvis mörkhyade personer, och handikappade. Den s.k. Vit maktmusiken har stor betydelse för Vit maktvärlden. Musik, konserter och musiktidningar används för att sprida budskap om kampen för den vita rasens överlevnad. Den svenska produk- tionen av Vit maktmusik är omfattande. Till vänsterextremismen hör Kommunistiska Partiet Marxist- Leninisterna (revolutionärerna), KPMLr. I övrigt är närmast stora delar av den autonoma rörelsen att hänföra till vänsterextremism. Den autonoma rörelsen är en sammanfattande benämning på ett flertal löst sammansatta nätverk och enfrågeorienterade grupperingar med gemen- samma ideologiska grundvärderingar. Rörelsen har sitt idéhistoriska ur- sprung i anarkismen och syndikalismen. Både de enskilda individerna och de olika grupperna kan skilja sig åt vad avser organisation, mål och metoder. Ett kännetecken är att man förespråkar direkt aktion. Fram- trädande nätverk är Antifascistisk Aktion () och (). Det finns också ett antal mindre grupperingar som djurrättsaktivister och miljöaktivister. Här gör sig särskilt gällande svårigheten att dela upp brottslighet på skilda kategorier. Brott inom denna kategori kan ligga mycket nära brott som tas upp inom kategorin terrorism. Rasism, antisemitism och främlingsfientlighet Det finns inte någon allmänt vedertagen definition av begreppet rasism. Kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet angav att rasism kan beskrivas som en föreställning om den egna folkgruppens överlägsenhet och en uppfattning om att det finns biologiska skillnader mellan folkgrupper som gör det motiverat att dela in dessa i mer eller mindre värda (SOU 1989:13). Kommissionen angav att rasism vidare innebär att en folkgrupp som betraktar sig som en mervärdig ras anser sig ha rätt att förtrycka, utnyttja eller kontrollera andra eller tvinga dem att leva åtskilda från andra folkgrupper. Begreppet främlingsfientlighet kan ses som ett vidare begrepp än rasism. Kommissionen angav att be- greppet betecknar känslor som, i varierande styrka, innebär ovilja, rädsla inför eller hat gentemot andra etniska grupper. har presenterat studien racist and xenophobic violence in Europe, Review and practical guidance (1996). I studien definieras rasistiskt och främlingsfientligt våld som varje fientlig hand- ling riktad mot en person eller grupp på grund av deras rasmässiga, etniska eller nationella ursprung. Begreppet våld omfattar även hot, trakasserier och skadegörelse, som har rasistiska eller främlings- fientliga motiv. En arbetsgrupp med uppgift att motverka och före- bygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld, som tillsattes inom , har valt att följa denna definition (Ds 1998:35). Med antisemitism avses fientlighet riktad mot judar eller juden- domen. Vid brott mot homosexuella talar man i vissa sammanhang om brott med homofobisk bakgrund. Begreppet homofobi är omdiskuterat. I anges att homofobi bl.a. är en personlig, irratio- nell rädsla för homosexualitet, homosexuella människor eller egna homosexuella impulser. Såväl i som i specialstraffrättsliga bestämmelser finns brott upptagna som kan utgöra brott på grund av extremism. I 18 kap. tas brott mot rikets inre säkerhet upp under rubriken högmålsbrott. Det är uppror (1 §), väpnat hot mot laglig ordning (3 §), olovlig kårverksamhet (4 §), brott mot medborgerlig frihet (5 §) och svikande av försvarsplikt (6 §). För uppror döms den som företar en handling med uppsåt att statsskicket skall med våldsamma medel om- störtas eller att åtgärd av statschefen, regeringen, eller högsta domarmakten skall tvingas fram eller hindras. Såsom uppror betecknas varje handling som innebär fara för att uppsåtet skall förverkligas om inte gärningen skall bedömas som högförräderi. Bestämmelsen om högförräderi rör rikets yttre säkerhet (19 kap. 1 § ). Väpnat hot mot laglig ordning innebär t.ex. att någon med uppsåt att brott skall begås mot allmän säkerhet organiserar ett antal personer och övar dem i att använda vapen. Det finns också andra brott som kan utgöra brott mot rikets inre säkerhet. Det kan t.ex. vara vissa s.k. allmänfarliga brott enligt 13 kap. om brottet innefattat användning av våld, hot eller tvång för politiska syften, såsom mordbrand (1 §), allmänfarlig ödeläggelse (3 §), sabotage (4 §) och spridande av gift eller smitta. I lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. ges bestämmelser om vissa åtgärder till skydd mot bl.a. sabotage och terrorism. I lagen stadgas straff för vissa gärningar om de inte är belagda med straff i . Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska motiv Till brott på grund av extremism kan som förut sagts höra brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska motiv. tillträdde om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering. Det finns i inte något direkt för- bud mot bildande eller deltagande i organisationer som ägnar sig åt rasistisk verksamhet. Det är inte heller möjligt att tvångsvis upplösa sådana organisationer. Deras verksamhet är dock inte accepterad. En rad straffrättsliga bestämmelser är tillämpliga vid skilda former av yttringar av rasism. I stadgas straff för hets mot folkgrupp för den som i uttalande eller i annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med an- spelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller tros- bekännelse (16 kap. 8 §). Bestämmelsen är en inskränkning i friheten att ge uttryck åt sina åsikter som framgår av 2 kap. regeringsformen. har i rättsfallet NJA 1996 s. 577 dömt en person som bland människor på allmän plats burit märken med anknytning till nationalsocialistiska rörelser för hets mot folkgrupp. Hets mot folk- grupp är också straffbart i tryckfrihetsrättslig ordning om uttalanden görs i tryckt skrift (7 kap. 4 § 11. tryckfrihetsförordningen). Ansvar omfattar också bl.a. yttranden i radio och TV (5 kap. 1 § yttrande- frihetsgrundlagen). En näringsidkare som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ur- sprung eller trosbekännelse genom att inte gå honom eller henne till- handa på de villkor som näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, skall dömas för olaga diskriminering (16 kap. 9 § ). Detsamma gäller bl.a. den som anordnar allmän sammankomst eller offentlig tillställning. Någon motsvarande bestämmelse som hets mot folkgrupp till skydd för homosexuella som grupp finns inte. Regeringen har tillsatt en parla- mentarisk kommitté som bl.a. har i uppdrag att överväga frågan om att straffbelägga hets mot homosexuella (dir. 1998:66). Bestämmelsen om olaga diskriminering gäller däremot också om någon diskrimineras på grund av homosexuell läggning. En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att göra en översyn av bestämmelsen om olaga diskrimi- nering (dir. 1999:49). Bestämmelsen om uppvigling kan tillämpas mot rasistiska aktioner och aktioner mot homosexuella (16 kap. 5 § , 7 kap. 4 § 10. tryckfrihetsförordningen och 5 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen). I dessa bestämmelser stadgas straff för den som muntligen inför menig- het eller folksamling, i skrift som sprids eller i något annat meddelande till allmänheten uppmanar eller annars försöker förleda till brottslig gärning. Det finns en rad andra brott som kan tänkas förövas av främlings- fientliga, rasistiska eller homofobiska skäl. Den som smädar annan t.ex. genom kränkande tillmäle döms för förolämpning enligt 5 kap. 3 § . Bestämmelsen om förtal kan också vara tillämplig (5 kap. 1 § ). har i rättsfallen NJA 1989 s. 374 bedömt det som förolämpning att kalla en person av främmande etniskt ursprung för jävla svartskalle. Utöver de angivna brotten kan också t.ex. brott mot liv och hälsa enligt 3 kap. förekomma med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska motiv, liksom brott mot frihet och frid enligt 4 kap. , tillgreppsbrott enligt 8 kap. , skadegörelse- brott enligt 12 kap. , allmänfarliga brott enligt 13 kap. , brott mot allmän ordning enligt 16 kap. och tjänstefel enligt 20 kap. . har antagit en lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet och en lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning (prop. 1997/98:180, prop. 1997/98:177, bet. 1998/99:AU4). Lagen har arbetsrättslig karaktär och avses gälla på hela arbetsmarknaden. Skadestånd och ogiltighet är de huvudsakliga sanktionerna för överträdelser av diskrimineringsförbuden. Brott inom Vit maktrörelsen De brott som anges under rubrikerna Högmålsbrott m.m. och Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska motiv kan förekomma inom Vit maktrörelsen. Vissa av brotten kan förekomma inom Vit maktmusiken. Brott inom den autonoma rörelsen Inom den autonoma rörelsen kan brott förekomma för att uttrycka en politisk åsikt eller för att uppnå ett politiskt mål. De brott som kan förekomma i samband med aktioner inom den autonoma rörelsen kan t.ex. vara följande brottsbalksbrott. Misshandel (3 kap. 5 §), olaga hot (4 kap. 5 §), olaga intrång (4 kap. 6 §), skadegörelse (12 kap. 1 §), mordbrand (13 kap. 1 §), upplopp (16 kap. 1 §), ohörsamhet mot ordningsmakten (16 kap. 3 §) och våldsamt motstånd (17 kap. 4 §). En del grupper inom den autonoma rörelsen respektive inom Vit makt- rörelsen betraktar varandra som fiender. De angivna brotten kan begås då dessa grupper drabbar samman, t.ex. vid demonstrationer. Som angetts förut skall domstolen vid bestämningen av brottslighetens straffvärde bl.a. beakta försvårande och förmildrande omständigheter. I fråga om brott begångna med rasistiska, främlingsfientliga eller homo- fobiska motiv är det av intresse att det ses som en försvårande om- ständighet om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folk- grupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet (29 kap. 2 § ). har skärpt straff införts för vissa brott, varvid det i motiven framhållits att staten med kraft måste visa att brott med rasistiska motiv inte kan tillåtas. I samband med en straffskärpning i fråga om olaga vapeninnehav angavs i motiven att utvecklingen också internationellt med politiska grupperingar med allt öppnare främlings- fientlighet och rasism på sina program ingav farhågor (prop. 1992/93:141). 7.3.2Uttalanden om förekomsten av inhemsk extremism uttalade (SOU 1994:149) i fråga om extrema grupperingar som använder våld för att främja sina politiska syften att det i första hand var nazister och andra höger- extremister som dragit uppmärksamheten till sig. Utredningen angav att ett organiserat motstånd mot rasismen växt fram och att kampen mot rasismen utgör en övergripande uppgift för anarkistiska och andra vänsterextremistiska rörelser som hyllar våldsanvändning som metod också för andra syften. Utredningen uttalade att svenska grupperingar av nazister och anarkister utmärks av en löslig organisation och att de saknar heltäckande politiska program. De utgör inte något hot mot det svenska statsskicket, men genom sin verksamhet skapar de motsätt- ningar och instabilitet i samhället som inte får negligeras. Säkerhetspolisen angav i sin verksamhetsberättelse att fler- talet av de ledande personerna i dömts för brott med en politisk dimension och att medlemskap i skapet beviljas endast sådana personer som dömts för grova brott med rasistiska inslag. I fråga om den autonoma rörelsen angav Säkerhets- polisen att den tillströmning av nya aktivister som skett tidigare av- stannade . Säkerhetspolisen uttalade att mycket av verk- samheten sker inom lagens ramar, men att det förekommer olagliga aktioner i form av t.ex. våld, hot, skadegörelse och brandattentat riktade mot samhälleliga och privata intressen. Framförallt Antifascistisk Aktion, , Folkmakt och militanta djurrättsaktivister utmärkte sig . Säkerhets- polisen angav att dessa grupper riktade störst uppmärksamhet mot frågor som rör rasism, fascism, sexism, djurförtryck, EU och kapitalism, polisbrutalitet och bensinbolaget oljeutvinning i . Våldsamma sammandrabbningar ägde rum mellan höger- extremister och polis. Säkerhetspolisen har i dialog med vid och utfört en kart- läggning av brott med främlingsfientlig, rasistisk, antisemitisk eller homofobisk bakgrund. I rapporten angavs i fråga om Vit makt- rörelsen att den generella trenden är att antalet sympatisörer och med- lemmar inte ökar nämnvärt, men att den utåtriktade verksamheten som t.ex. består av propagandaspridning och demonstrationer tenderar att öka. Vit maktrörelsen kretsar enligt rapporten till stor del kring Vit maktmusiken. I rapporten angavs också att Internet kommit att användas allt mer för kontakter mellan sympatisörer, för spridning av propaganda och för försäljning av nazistisk litteratur, musik och diverse attribut med nazistiska symboler. Mest framträdande grupper eller organisationer inom Vit maktrörelsen är enligt rapporten och . bildades enligt rapporten av våldsbenägna nynazister. Det finns också mindre lokala grupper, såsom Nationella Fronten. I rapporten angavs att en av ledarna i dömdes för olaga hot. Brottet bestod i att han sänt en brevbomb till justitieministern och att motivet till brottet var politiskt. Kontakterna och informationsutbytet med likasinnade inom det rasideologiska nätverket respektive den internationella autonoma rörelsen ökade enligt rapporten . Säkerhetspolisen angav i rapporten kopplad till rikets inre säkerhet 1998 att anmäldes till landets polis- myndigheter 940 brott med kopplingar till extremnationalism och Vit maktvärlden. Säkerhetspolisen uttalade att antalet brott med sådana kopplingar hade fördubblats . Säkerhetspolisen angav som en delförklaring till denna ökning att det inträffade enskilda händelser som föranledde stora polisingripanden och att ett stort antal anmälningar upprättades. Merparten av de anmälda brotten var hets mot folkgrupp och skadegörelse, men det förekom också våldsbrott. Anmälan om misshandel eller grov misshandel förekom t.ex. i fler än 40 fall (inklusive förberedelse- eller försöksbrott). Säkerhetspolisen uttalade att våldsbrottsligheten blivit grövre och mer frekvent. I rapporten angav Säkerhetspolisen också att anmäldes 2 622 brott med främlingsfientliga – rasistiska inslag (2 083 tydliga brott och 539 tveksamma brott). En stor del av dessa gällde olaga hot, misshandel eller ofredande.