sou · GOB333d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt antal Bostadsrätt 5 (107) 49 (1 178) 4 (104) 42 (997) 2 386 Hyresrätt 7 (526) 58 (4 576) 5 (423) 30 (2 345) 7 870 Totalt 6 (633) 56 (5 754) 5 (527) 33 (3 342) 10 256 av familjerna i bostadsrätt har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan de båda upplåtelseformerna. Familjer födda i och med disponibel inkomst över genomsnittet är överrepresenterade i bostadsrätt, medan motsvarande familjer födda i annat land är överrepresenterade i hyresrätt. Den överrepresentation av familjer med disponibel inkomst under genomsnittet som finns inom hyresrätten gäller däremot oavsett familjens etniska ursprung. Av intresse här är att undersöka hur familjer med låga inkomster är fördelade på de 15 bostadsområdena i . Det görs på två sätt, dels graden av koncentration i olika upplåtelseformer, s.k. segmentering, dels den geografiska koncentrationen, dvs. Någon jämförelse med hela kommunen görs inte eftersom undersökningen inte omfattar samtliga bostadsområden. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 71 Tabell 2.3.4. Andel låginkomsttagare (familjer) inom olika bostadsområden och upplåtelseformer, med disponibel familjeinkomst under genomsnittet, procent. Bostadsområde bostadsrätt hyresrätt 61 60 Bremerlyckan 64 51 Funkabo 58 68 35 60 Malmen Finns ej 64 Norrgård 61 66 Norrliden 63 70 Oxhagen 52 67 56 65 55 54 Tullslätten 55 63 Finns ej 59 Samtliga områden 58 64 Av tabellen framgår att andelen familjer i hyresrätt med disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan och . Motsvarande variation ligger mellan och i bostadsrätt. Bostadsmarknaden är segmenterad i så måtto att olika inkomstgrupper är skiktade efter upplåtelseform. Denna segmentering varierar också i de olika bostadsområdena. Skillnaden mellan bostadsrätt och hyresrätt är särskilt stor i bostadsområdet där andelen familjer med inkomst under genomsnittet är låg i bostadsrätt. Finns det en geografisk koncentration av boende i olika inkomstklasser inom bostadsområdena? För att beräkna segregationen väljer vi att använda familjernas disponibla inkomst. Familjerna indelas i två grupper beroende på om denna inkomst överstiger eller understiger medelinkomsten i bostadsområdet ifråga. Den genomsnittligt disponibla inkomsten varierar mellan i Norrliden och i Bremerlyckan. Andelen familjer som har en disponibel inkomst under genomsnittet varierar mellan . Graden av ekonomisk segregation varierar mellan de olika bostadsområdena. En analys av befolkningen efter den disponibla inkomsten uppvisar att är ekonomiskt segregerat och att graden av segregation varierar mellan bostadsområdena. I bostadsområdena och Malmen är inkomstfördelningen mer rumsligt ojämn än i andra områden. För att åstadkomma en jämn inkomstfördelning i respektive bostadsområde erfordras att omkring en fjärdedel av familjerna i någon av de två inkomstgrupperna flyttar. 72 Bilaga 1 SOU 2000:33 , med förvisso få delområden, är segregationen i det närmaste obefintlig och antyder att inkomstfördelningen i stort sett är densamma i hela bostadsområdet. Den ekonomiska och etniska segregationen i . Bostadsområde Antal delområden Ekonomisk segregation Etnisk segregation 14 ,09 ,40 3 ,03 ,38 30 ,25 ,38 Funkabo 9 ,12 ,31 Norrgård 10 ,14 ,30 Norrliden 7 ,08 ,26 Oxhagen 6 ,16 ,22 6 ,10 ,18 Malmen 14 ,26 ,17 Tullslätten 6 ,20 ,15 Bremerlyckan 4 ,11 ,13 4 ,19 ,09 Av tabellen framgår också den etniska segregationen i de olika bostadsområdena. I beräkningen av denna segregation beaktas endast huruvida de boende i ett bostadsområdes delområden är födds i eller i ett annat land. Resultatet visar att segregationen är stor både i områden med hög och låg andel invandrare. Såväl och , med en låg andel födda i annat land, som de invandrartäta bostadsområdena och Norrliden, har en stor etnisk segregation. Frågan om huruvida de boendes etniska ursprung har betydelse för värderingen av olika bostadsområden är ingen central frågeställning i denna undersökning. Icke desto mindre är det en angelägen fråga. Av figuren nedan framgår att en kategorisering av de boende efter var den som besvarat enkäten är född, eller annat land, uppvisar små skillnader i preferensordningen men större skillnader i värderingen av olika bostadsområden. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 73 Figur 2.3.8. Områdespreferens fördelad efter de boendes födelseland. Bostadsområde Norrliden Oxhagen Funkarbo Sk ä lby Norrg å rd Tullsl ä tten Bremerlyckan Malmen Ä ng ö Kronor/kvm och å r 800 700 600 500 400 Annat land 2.3.4 Sammanfattning Områdespreferensen för ett och samma bostadsområde i varierar. I genomsnittsvärdena döljs stora variationer. För , som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten strax och för Norrliden, som representerar den högsta, . Yngre personer värderar de mest centrala bostadsområdena högre än de medelålders och de äldre. Individer med låga inkomster värderar överlag de olika bostadsområdena högre jämfört med hushåll med höga inkomster. Skillnaderna är störst i de centrala områdena och mindre i ytterområdena. Bland boende i hyresrätt såväl som i bostadsrätt förekommer de högsta inkomsterna i det bästa läget.4 Generellt sett är inkomsten högre 4 För att erhålla en överblick över bostadsområdenas attraktivitet och dess relation med de boendes inkomststruktur är områdena indelade i tre lägen, från högsta till lägsta områdespreferens. Läge Bättre: Kvarholmen, , Malmen och Bremerlyckan. Läge Medel: Tullslätten, Norrgård, och Läge Sämre: Funkabo, , Oxhagen och Norrliden. 74 Bilaga 1 SOU 2000:33 bland dem boende i bostadsrätt än bland dem i hyresrätt. Skillnaden varierar dock mellan olika lägen, så att skillnaden är störst () i det bättre läget. Väl att märka är att inkomsten är högre för boende i hyresrätten i det medel-bra läget än för motsvarande bostadsrätt. Genomsnittlig disponibel familjeinkomst (i tusental) fördelad efter läge och upplåtelseform. Läge Inkomst i Totalt Skillnad mellan bostads- och hyresrätt, procent hyresrätt bostadsrätt Bättre 138 160 139 +16% Medel 129 128 Sämre 113 126 118 +12% Alla områden 126 128 127 +2% Skillnad mellan bättre och sämre läge, procent +23% +27% +18% Spridningen i disponibel familjeinkomst mellan olika lägen i kommunen är något större bland boende i bostadsrätt än i hyresrätt. Skillnaden mellan det bättre och sämre läget uppgår för hyresrätt till och för bostadsrätt. Inom bostadsrätten är det framför allt en stor skillnad mellan å ena sidan det bättre läget och å andra sidan övriga lägen. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 75 Figur 2.3.9. Disponibel familjeinkomst fördelad efter upplåtelseform respektive medelhyra och områdespreferens fördelad efter läge. 50 100 150 200 Bättre Medel Sämre Disponibel familjeinkomst 0 200 400 600 800 1000 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Dagens hyressättning följer väl den rangordning av olika bostadsområden som hushållen gett uttryck för i enkäten. Även om preferensen för olika områden/lägen är mer differentierad än nuvarande medelhyran. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 77 2.4 De tillfrågade i har fått uttala sig om hur mycket mer eller mindre de är beredda att betala för en bostad, med samma egenskaper som den nuvarande, i tjugoen olika bostadsområden. Denna differens, i kronor per kvadratmeter, betraktas som de tillfrågades preferens för de i undersökningen ingående bostadsområdena. Boende i bostadsområdena fördelad efter bostadens upplåtelseform, ålder och födelseland. Bostadsområde Upplåtelseform, procent Ålderskategori, procent Födelseland, procent Antal boende hyresrätt bostadsrätt 65- år Ej 98 2 17 22 41 19 54 46 2631 100 0 26 13 41 20 64 36 3276 City 78 22 18 21 46 15 80 20 18194 Dalaplan 82 18 14 33 38 15 70 30 1347 61 39 15 8 49 27 88 12 770 72 28 16 6 27 50 88 12 1353 Holma 100 0 33 15 41 11 48 52 2237 Husie 47 53 18 14 47 21 86 14 3126 56 44 20 19 44 17 80 20 4968 Kroksbäck 100 0 44 13 38 6 49 51 2398 61 39 14 13 43 30 89 11 6422 Lorensborg 63 37 13 11 37 38 84 16 3899 Mellanheden 63 37 12 12 37 39 91 9 1429 88 12 22 28 39 12 68 32 9319 16 84 38 11 42 10 85 15 1926 Sofielund 77 23 22 28 39 11 65 35 5968 70 30 38 12 40 10 43 57 10711 Rörsjöstaden 71 29 16 32 46 6 90 10 2382 Segevång 43 57 16 13 46 25 77 23 3288 Slottsstaden 81 19 12 20 40 28 92 8 19334 Sorgenfri 35 65 13 21 41 25 75 25 5574 Samtliga områden 72 28 20 19 42 20 75 25 110552 I ovanstående tabell beskrivs de undersökta bostadsområdena i kortfattat. I undersökningen ingår i huvudsak uppgifter från enkätsvaren. De uppgifter som är hämtade från register är framför allt inkomstfördelning och befolkningssammansättning i bostadsområdena 78 Bilaga 1 SOU 2000:33 samt nuvarande medelhyror. I de delar av undersökningen som är baserade på enkätsvaren ingår enbart boende i hyresrätt. I de delar som är baserade på registerdata ingår däremot både boende i hyresrätt och i bostadsrätt. De flesta områdena domineras av hyresrätt, undantaget är här som domineras av bostadsrätter. I områdena Dalaplan och Rörsjöstaden bor det en relativt hög andel yngre personer. I områden som Lorensborg och bor många äldre personer. av de boende i de undersökta bostadsområdena är födda utanför . I områdena Holma, Kroksbäck och utgör de av de boende. 2.4.1 Områdespreferens De boendes värdering av olika bostadsområden i , uttryckt som områdespreferens, uppvisar stor spridning. I genomsnittsvärdena för varje område döljs stora variationer. Av variationskoefficienten, standardavvikelsen i relation till medelvärdet, framgår att variationen i områdespreferensen är mindre i de centrala områdena jämfört med i övriga bostadsområden. , och Rörsjöstaden, som representerar den lägsta variationen, är variationskoefficienten och för , som representerar den högsta, . På frågan om hur mycket mer eller mindre de boende är beredda att betala för en bostad lika den de har , men belägen i något av de namngivna bostadsområdena och undantaget det egna, har utfallet i regel blivit mindre. Hur mycket mindre varierar dock. Det finns också områden som de boende är villiga att betala mer för. För en bostad i områdena City och är beredda att betala mer jämfört med vad de betalar . För ett område som vill däremot betala en lägre hyra än vad de betalar. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 79 Tabell 2.4.2. Andelen som anser sig vilja betala lika mycket, mer eller mindre än den nuvarande hyran (procent). Område Mindre Lika Mer Antal svarande 72 25 3 520 46 39 15 503 City 17 43 40 477 Dalaplan 66 26 8 520 35 44 21 510 55 35 10 476 Holma 77 19 4 523 Husie 66 26 7 511 68 27 5 516 Kroksbäck 76 20 4 514 26 41 33 518 Lorensborg 55 35 10 503 Mellanheden 45 39 16 498 69 25 6 508 68 23 9 518 82 15 3 500 Rörsjöstaden 36 46 17 514 Segevång 70 26 4 475 Slottstaden 21 48 31 514 Sofielund 72 24 4 531 Sorgefri 64 30 6 508 Även om flertalet boende endast undantagsvis är beredda att betala mer för andra bostadsområden jämfört med det egna, visar resultatet ändå på en stor spridning i hur mycket man anser att en bostad i olika områden bör kosta . Av figuren framgår denna spridning för vart och ett av bostadsområdena. Områdespreferensen anges i den fortsatta framställningen som summan av hur mycket mer/mindre de boende är beredda att betala för en bostad i annat område och den egna nuvarande hyran i kronor per kvadratmeter. I var och en av boxarna i figuren återfinner vi av de boende. Ytterligare ligger i benet över respektive under boxen. Övriga fåtalet observationer är så kallade extremvärden och outlier, och de ingår inte i figuren.1 1 För ytterligare beskrivning av extremvärden och outlier, se avsnitt Statistiska mått. 80 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.4.1. Spridning i områdespreferens bland de tillfrågade för respektive bostadsområde. N = 515 498 472 515 506 471 518 505 511 509 513 498 493 503 514 509 527 495 508 470 503 Bostadsområde Sorgenfri Slottsstaden Kronor/kvm och 1000 800 600 400 200 0 Linjen i själva boxen representerar medianen, dvs. det mittersta värdet bland alla tillfrågades svar. Figuren illustrerar å ena sidan en stor spridning i uppfattningen om olika bostadsområden och å andra sidan att av de boende uppger ett intervall om per kvm för en bostad i olika områden. Undantagen är City, , , Rörsjöstaden och Slottstaden där intervallet är . Enkäten ger inget direkt svar på frågan varför vissa personer är villiga att betala mindre för en bostad i eller i , medan andra är villiga att betala mer. Men en intressant fråga är huruvida trivseln i det nuvarande bostadsområdet har betydelse för hur man betraktar andra områden. Om vi tolkar trivseln som ett uttryck för hur väl det nuvarande området motsvarar de egna preferenserna, finns för dem som uppger att de trivs bra ingen anledning att betala mer för andra områden. För dem som inte trivs med hur de bor kan förhållandet vara annorlunda. En enkel test av huruvida trivseln i det egna området har betydelse för om man vill betala mindre, lika eller mer för andra bostadsområden ger ett varierat resultat beroende på bostadsområde. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 81 som är nöjda med det egna området betala mindre för en bostad i andra områden jämfört med dem som är missnöjda eller indifferenta. Konfidencintervallet (det intervall där av värdena återfinns) i den senare gruppen visar också på en betydligt större spridning jämfört med i gruppen nöjda. visar standardavvikelsen återigen att variationen är mycket stor. Det betyder att värderingen av olika bostadsområden (uttryckt som hur mycket mer eller mindre man är villig att betala ) för vissa områden samvarierar med uppfattningen om det egna, medan det i andra saknas detta samband. I värderingen av Bellevuegård, Dalaplan och Kroksbäck finns signifikant skillnad mellan nöjda och missnöjda/indifferenta. I värderingen av övriga områden finner vi dock inget sådant samband. , Dalaplan och Kroksbäck är områden som är spridda kring mitten på de boendes preferensskala, med andra ord vare sig attraktiva eller mindre attraktiva. En tentativ slutsats av denna analys är att värderingen av olika bostadsområden är stabil och oberoende av huruvida man är nöjd respektive missnöjd med sitt nuvarande område, med undantag av några enskilda bostadsområden. De boendes områdespreferens analyseras i nästa steg utifrån frågeställningen huruvida variationen i områdespreferens för olika områden är att hänföra till systematiska skillnader efter de boendes ålder och deras familjeinkomster. Vilken områdespreferens har låginkomsttagare och ungdomar i förhållande till medelålders och boende med medelinkomster? forskning har visat att ungdomar och äldre har en preferens för centrala lägen framför ytterområden. Det framgår av figurerna nedan där områdespreferensen för olika bostadsområden relateras till de boendes ålder (ungdom, medelålders eller äldre) och till de boendes disponibla familjeinkomst (låg, medel eller hög). Båda dessa figurer är ordnade efter rådande genomsnittlig hyra i bostadsområdet ifråga. Samtliga bostadsområden i som ingår i denna undersökning har en medelhyra som är högre än den medelhyra som framkommer av de boendes områdespreferens. Det förhållandet gäller oavsett de boendes ålder.2 2 Yngre , medelålders och äldre 65+ år. 82 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.4.2. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter ålder. Bostadsområde Roseng å rd Holma Kroksb ä ck Sofielund Segev å ng M ö llev å ngen Husie Sorgenfri Dalaplan Lorensborg Gr ö ndal Mellanheden Bellevueg å rden R ö rsj ö staden /kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 450 400 yngre medel äldre Åldersgrupperna följer i stort sett samma preferensordning, med några undantag. Nivån varierar inte heller mycket mellan åldersgrupperna. De yngre värderar de mest centrala bostadsområdena något högre jämfört med de medelålders och de äldre. De äldre och de medelålders värderar å sin sida högre jämfört med de yngre. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 83 Figur 2.4.3. Områdespreferensen för respektive bostadsområde fördelad efter inkomst. Bostadsområde Roseng å rd Holma Kroksb ä ck Sofielund Segev å ng M ö llev å ngen Husie Sorgenfri Dalaplan Lorensborg Gr ö ndal Mellanheden Bellevueg å rden R ö rsj ö staden /kvm och å r 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Låg Mellan Hög Ungefär samma mönster framträder i en motsvarande analys över områdespreferens bland olika inkomstgrupper. De boende har indelats i tre grupper efter den disponibla årsinkomsten.3 Överlag värderar de boende med låga inkomster de olika bostadsområdena högre jämfört med de boende med höga inkomster. 2.4.2 Nuvarande medelhyra Det är skillnader mellan den hyressättning som råder och den rangordning av olika bostadsområden som de boende gett uttryck för i områdespreferensen. 3 Inkomstgrupperna låg -95 000, mellan 95 000-157 000, hög 157 000-. 84 Bilaga 1 SOU 2000:33 Figur 2.4.4. Medelhyra fördelad efter bostadsområde. Bostadsområde Kroksb ä ck Roseng å rd Holma Bellevueg å rden Husie Segev å ng Dalaplan Sorgenfri R ö rsj ö staden M ö llev å ngen Slottsstaden Mellanheden Gr ö ndal /kvm och å r 1200 1150 1100 1050 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 550 500 Av figuren nedan framgår den genomsnittliga områdespreferensen för en bostad i olika bostadsområden, i förhållande till den genomsnittliga hyran i respektive området (kronor/kvm i allmännyttan). Områdespreferenserna varierar mer än rådande hyror. Områdespreferensen ligger också på en lägre nivå. Korrelationen mellan områdespreferens och medelhyra i bostadsområdet är 0,47. Men då är det tydligt att avviker markant från regressionlinjen. I en förnyad beräkning, där tas bort ur beräkningen, ges korrelationen 0,58. SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 85 Figur 2.4.5. Sambandet mellan områdespreferens och medelhyra (kronor/kvadratmeter och år). Områdespreferens 500 550 600 650 700 750 800 Medelhyra i hela området 1200 1150 1100 1050 1000 950 900 850 800 750 700 650 600 2.4.3 Attraktivitet och segmentering De boende har fått ta ställning till en rad faktorer i den fysiska miljön och bedöma hur viktiga dessa är för att ett bostadsområde skall betecknas som bra. Vilken innebörd som skall läggas i begreppet bra har däremot varit upp till var och en som besvarat enkäten att bestämma. Resultatet från visar att säkerhet och trygghet i bostadsområdet för de flesta är det främsta kännetecknet på ett bra bostadsområde. Andra viktiga faktorer är vacker och trevlig miljö i bostadsområdet, bra kommunikationer, närhet till parker och affärer i bemärkelsen dagligvaruhandel. Av mindre betydelse är såväl närhet till skola som närhet till lekplatser och motionsanläggningar. Överlag är skillnaderna små i hur olika grupper ser på ett bra område. Oberoende av om enkäten har besvarats av en man eller av en kvinna är uppfattningen om vad som karaktäriserar ett bra bostadsområde densamma. Inte heller kan vi se några större skillnader mellan 86 Bilaga 1 SOU 2000:33 boende med respektive utan barn, frånsett att boende med barn tycker att närhet till skola är viktigt. Emellertid finns det skillnader mellan de boende när vi undersöker olika åldersgrupper. Så tycker de äldre att närhet till affärer och ett gott rykte är nästan lika viktigt som att det är tryggt och säkert i bostadsområdet. Yngre och medelålders tillmäter ryktet en mindre betydelse. Enligt tidigare undersökningar är avståndet mellan bostadsområdet och stadens centrum en viktig faktor för att förstå efterfrågan på bostäder. Ett vanligt argument är det finns ett stort utbud av arbetsplatser, service, kultur och nöjen i centrum. Det är därför intressant att, förutom ovanstående utsaga om betydelsen av närhet till centrum, se vilket uttryck avståndsfaktorn får genom de tillfrågades preferens för olika områden. Av figuren framgår att de tillfrågades områdespreferens i varierar med avståndet. De högst värderade områdena återfinns i centrala lägen och de lägst värderade i de yttre områdena. Områdespreferens (kr/kvadratmeter) för respektive område fördelad efter avstånd i meter från centrum. Sambandet mellan områdespreferens och avstånd från centrum är svagt för . Det finns en mycket stor spridning i områdespreferenserna på ungefär samma avstånd från centrum. Andra faktorer än avstånd är i betydligt viktigare beståndsdelar för att förklara områdespreferensen. Ett attraktivt läge innebär en högre efterfrågan på bostäder. Inom bostadsrätten får detta genomslag i form av högre överlåtelsepriser. Kan även, med det nuvarande sättet att sätta hyror, hushåll med måttlig eller låg inkomst bo i de mest attraktiva bostadsområdena? 400 500 600 700 800 900 0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 Avstånd Områdespreferens SOU 2000:33 Områdespreferens i hyresrätt 87 Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten i samtliga bostadsområden är . Generellt sett har de boende i bostadsrätt i de undersökta områdena högre disponibel familjeinkomst än de boende i hyresrätt. Den genomsnittliga disponibla familjeinkomsten uppgår till för boende i bostadsrätt, medan de i hyresrätt i genomsnitt har en inkomst på . Staplarna i diagrammet representerar den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer i bostads- respektive hyresrätt (vissa bostadsområden saknar lägenheter upplåtna med bostadsrätt), medan kurvorna representerar medelhyran respektive områdespreferensen i respektive bostadsområde. Disponibel familjeinkomst (i tusental kronor) fördelad efter upplåtelseform och område samt nuvarande medelhyra och områdespreferens fördelad efter område (hyra i kronor per kvadratmeter). Områden ordnade efter områdespreferens. 50 150 250 350 Ci t y Slottsstade n Limham n Fridhe m Rörs j ös t ade n B ellevueg årde n Mellanhede n G r öndal ensbor g Dalapla n Sorgenf r i Kirseber g H usie M öll ev ånge n A ug uste nbor g Segev ån g S of i elun d K rok s bäc k a R osengår d Disponibel familjeinkomst 200 400 600 800 1000 1200 Hyra Inkomst i hyresrätt Inkomst i bostadsrätt Medelhyra Områdespreferens Oavsett områdespreferens är inkomstspridningen stor. Områden med ungefär lika områdespreferens uppvisar stor spännvidd i inkomster. Det gäller både boende i bostadsrätt och hyresrätt. Områdespreferensen följer den nuvarande medelhyran någorlunda väl. Undantaget är bostadsområdet där medelhyran är avsevärt högre än områdespreferensen. De boende i detta område har de genomsnittligt högsta inkomsterna bland de undersökta bostadsområdena i . Inkomsterna är särskilt höga i hyresrätten. 88 Bilaga 1 SOU 2000:33 Det finns ett samband mellan upplåtelseform (bostadsrätt – hyresrätt) och inkomst, så tillvida att familjer med en disponibel inkomst under genomsnitt (nedan betecknade som låg inkomst) är överrepresenterade i hyresrätt. Men även inom bostadsrätten är andelen med låga inkomster högre. Tabell 2.4.3 Andel (procent) familjer i olika upplåtelseformer fördelad efter låg- och höginkomsttagare födda i respektive utanför . Siffrorna inom parentes anger antalet familjer. Låg inkomst, annat land Låg inkomst, Hög inkomst, annat land Hög inkomst, Totalt Antal Bostadsrätt 11 (2 291) 44 (9 702) 9 (2 31) 36 (7 899) 21 923 Hyresrätt 16 (8 936) 47 (25 559) 11 (5 925) 26 (14 77) 54 497 Totalt 15 (11 227) 46 (35 261) 10 (7 956) 29 (21 976) 76 420 Det är av familjerna i bostadsrätt som har en disponibel inkomst under genomsnittet, medan har en motsvarande inkomst över genomsnittet. Av tabellen framgår också att familjens etniska ursprung har betydelse för olika inkomstgruppers fördelning mellan de båda upplåtelseformerna. Den överrepresentation av familjer med disponibel inkomst under genomsnittet som finns inom hyresrätten är betydligt större bland födda i annat land jämfört med födda i . Familjer med disponibel inkomst över genomsnittet och födda i är överrepresenterade i bostadsrätt, medan motsvarande familjer födda i annat land återigen är överrepresenterade i hyresrätt.