sou · GOB378d6 · 2001-01-01 00:00:00 — Hur de medicinska kostnaderna på- verkas är dock ännu inte utrett. Ett försiktigt antagande är att den medicinska behandlingen normalt inte innebär sjukhusvård, utan en mer normal blandning av läkarbesök, sjukgymnastik och vissa sjukhusbehandlingar. Besparingen av medicinska kostnaden i det mest lyckade utfallet skulle då kunna ligga på per dag i stället för de som antogs för de psykiskt långtidssjuka. Med det antagandet skulle besparingar för en person som blir helt rehabiliterad vara 120 000 efter och en miljon fram till pensionen. Vinsterna visas i tabell 4. Mot dessa vinster måste återigen rehabiliteringskostnaden på ställas. De ekonomiska intäkterna av rehabilitering av rygg- och nackpatienter samt andra långtidssjuka (tkr). 3 En aggregerad ekonomisk kalkyl Enligt en kartläggning av köp av rehabiliteringstjänster (RFV, 1999c) –1998 var av dem som hade fått någon rehabiliteringsinsats i arbete året efter och var i arbete efter. Den genomsnittliga rehabiliteringsinsatsen kostade . I många fall består insatsen inte av mer än en kartläggning av rehabiliteringsbehovet. Frågan som den aggregerade kalkylen försöker besvara är vilka ekonomiska konsekvenser som skulle uppstå om fler av de sjukskrivna som får otillräcklig rehabilitering, alternativt ingen rehabilitering alls, skulle få en intensivare och mer framgångsrik rehabilitering. Kal- kylerna på individnivå visar rätt tydligt i vilken riktning de ekonomiska konsekvenserna går. I den mån en kvantifiering av effekter är möjlig kan det vara intressant att undersöka vad den samlade effekten kan bli för samtliga som kommer fråga för rehabilitering. Överlag skall försiktiga antaganden göras för att ge en slags nedre gräns för vilka ekonomiska vinster en fördjupad rehabilitering skulle kunna ge. Den aggregerade kalkylen bygger på en kartläggning av potentialen för rehabilitering utifrån en genomgång av 15 000 ärenden hos För- säkringskassan. Utgångspunkter för kalkylen visas i tabell 5. Sammanlagt fanns ungefär 180 000 personer som varit sjukskrivna i minst en månad. Därtill kommer 420 000 förtids- pensionärer. Vi tar inte hänsyn till att sjukskrivningen ökar snabbt och antal sjukskrivna därför riskerar att vara ännu större . Initialt delas sjukskrivna och förtidspensionärer upp i tre diagnos- grupper. Bland de sjukskrivna har t.ex. 86 000 diagnoser som har samband med rygg eller rörelseorgan (enligt RFV 1999). Det finns flera undersökningar som tyder på att många skulle kunna komma ifråga för rehabilitering. I en av utredningen initierad analys, RFV (1999b), anser handläggare på att av de sjukskrivna borde komma ifråga för rehabilitering. de långtidssjuka själva tror många fler (av alla tillfrågade) att de skulle kunna rehabiliteras. I kalkylen görs ett försiktigt antagande att femton procent av de sjukskrivna med diagnoser relaterade till rygg- och rörelseorganen kommer i fråga för rehabilitering i så måtto att de vare sig hade tillfrisknat på egen hand eller med traditionella rehabiliteringsinsatser, eller är för illa därhän för en rehabilitering. Detta rör det sig om 13 000 personer. När det gäller de med psykiska besvär antas potentialen för rehabilitering vara lägre, av de sjukskrivna. De med andra diagnoser, som vi vet minst om, antas försiktigt bara komma i fråga för fördjupad rehabilitering i av fallen. När det gäller förtidspensionärer antas att andelarna med respektive diagnos som kommer ifråga för behandling är hälften så stora som för sjukskrivna. Allt som allt är det då drygt 40 000 personer som skulle komma ifråga för en fördjupad rehabilitering. Av dessa kommer den fördjupade rehabiliteringen förmodligen i många fall inte att vara framgångsrikt jämfört med de behandlingsinsatser som sker . Som framgår av tabellen är gruppen sjukskrivna som erbjuds rehabilitering lika stor som gruppen förtidspensionerade. Det innebär också för samtliga beräkningar nedan att ungefär hälften av vinsten härrör från rehabilitering de som redan är förtidspensionärer. Hur många kan ges fördjupad rehabilitering? Antal som ges för- (7,) Nästa steg är att beräkna de tänkbara vinsterna av ett rehabiliterings- program. Till en början bortser vi från tidsaspekten och antar att alla som kommer ifråga för rehabilitering får den . antagandet om hur framgångsrik rehabiliteringen kan tänkas bli. Här utgår vi från de typfall som beskrevs i föregående avsnitt och visar hur de som deltar i en fördjupad rehabilitering kan fördelas mellan typfallen. I tabellen visas t.ex. antagandet bland de psykiskt att enbart var tionde blir rehabiliterad, och att rehabiliteras delvis (ökad arbetsförmåga). De vinster som uppstår måste ställas mot kostnaderna, som enligt de tidigare gjorda antaganden skulle ligga på . Vinster av att 41 000 individer deltar i fördjupad rehabi- litering exklusive rehabiliteringskostnaden, i miljarder kronor. (7 200 personer) Rygg/nacke och andra (33 800 pers) Men hur känslig är denna kalkyl för antaganden? En känslighetskalkyl kan göras utifrån förändringar i många olika värden i kalkylen. Det mest centrala är emellertid antaganden om hur många som blir helt eller delvis rehabiliterade. I tabell 7 visas kalkylen först under antagandet att ingen överhuvud- taget blir helt rehabiliterad. När ingen blir helt rehabiliterad: Vinster av att 41 000 indivi- der deltar i fördjupad rehabilitering exklusive rehabiliteringskostnaden, i miljarder kronor. (=10 år) (7200 personer) Rygg/nacke och andra (33 800 pers) Den fördjupade rehabiliteringen ger således fortfarande en god vinst. Man kan sedan fråga hur låg rehabiliteringskvoten måste vara för att den fördjupade rehabiliteringen skall löna sig. Detta visas i tabell 8. Break-even nås redan om enbart 17–blir delvis rehabi- literade även om ingen blir helt rehabiliterade. När ingen blir helt rehabiliterad: Vinster av att 41 000 individer deltar i fördjupad rehabilitering exklusive rehabiliterings- kostnaden, i miljarder kronor. (7200 personer) Rygg/nacke och andra (33 800 pers) Denna beräkning är naturligtvis naiv i den bemärkelsen att det i praktiken inte skulle vara möjligt att rehabilitera alla på en gång. Även om det skulle vara möjligt skulle det åren efter inte finnas en lika stor andel personer som är möjliga att rehabilitera. Ett alternativt beräkningssätt kan vara att beräkna den vinst som skulle göras om man rehabiliterade dem som repre- senterade ett nytillskott. Ett antagande baserad på de ovan refererade kartläggningar av sjukskrivna kan vara att det rör sig om sju tusen personer . Om sju tusen personer deltar i fördjupad rehabilitering blir den årliga kostnaden . Enligt vår huvudsakliga kalkyl (tabell 6 ovan) skulle break-even nås efter . Men kvarstår ju vinsten för många av dessa, som ytterligare lika många rehabiliteras. Men efter (i räkneexemplet) når de som rehabiliterats först den normala pensions- åldern. För dessa kan då inte fler vinster av rehabilitering beräknas. Figur 7 visar hur vinsten i så fall skulle öka och konvergera mot vilket skall ställas emot den årliga rehabiliteringskostnaden på . Den årliga vinsten av att sju tusen personer deltar i fördjupad rehabilitering, exkl. rehabiliteringskostnaden, i miljarder kronor. En fördjupad rehabilitering som sju tusen personer deltar i skulle kunna ge samhället ekonomiska vinster på . Denna bygger på en rad antaganden som betonats ovan. Nyckelfrågan är hur framgångsrik en fördjupad rehabilitering kan bli i verkligheten. Antagandena som ligger till grund för beräkningen är ändå i flera avseenden försiktigt hållna. Sju tusen personer som antas delta i rehabi- literingen utgör inte mer än en dryg procent av sjukskrivna och förtidspensionerade. Enbart 1 260 av dessa sju tusen antas bli helt rehabiliterade. Ett större antal, 1 400, antas inte bli rehabiliterad alls. Övriga antas få enbart arbetsförmåga. Det är mycket möjligt att fler än så kan bli framgångsrikt rehabi- literade. Viktigast kanske är att den rent ekonomiska kalkylen skymmer de betydande vinster som de personer som rehabiliteras själva för- modligen upplever i form av ökad livskvalitet och självrespekt. För säkerhets skull har vi också vänt på kalkylen, och beräknat hur ofta den fördjupade rehabiliteringen måste lyckas för att vara värt kostnaden. Resultatet visar att vinsten överstiger kostnaden om var femte deltagare i en fördjupad rehabilitering ökar sin arbetsinsats och har ett minskat behov av vård och omsorgsinsatser motsvarande av det typfall som vi beskriver som en helt lyckad rehabilitering. , A (1995) Unemployment: Is still different? , 1995, vol 2, nr 1. Fröhlich, M., Heshmati, A. och Lechner, M. (2000) A Micro- econometrid evaluation of rehabilitation of long-term sickness in . SSE/EFI Working Paper no. Heshmati, A.och , L.-G. (1999) Estimating the effects of vocational rehabilitation programs in . SSE/EFI Working Paper no. (1998) i – en samhällsekonomisk utvärdering. , D. och Husberg, M. (1999) Hälsoekonomisk utvärdering av – EU-projekt: Socialfond mål 3. CMT Rapport 1999:4, Hälsouniversitetet, . (1999) Långtidssjukskrivna i kommun. Hakul- rapport nr. och (1998) Utvärdering av arbetsrehabilitering inom psykiatrisk vård i , 1995–1997. (1996) jämförande uppföljning av sjukskrivnings- data. (1999) Arbetslivsinriktad rehabilitering. (2000) Samhällsekonomisk utvärdering av Åsa-projek- tet. (1999) HUR-Projektet – Vetenskaplig utvärdering av reha- bilitering. (1994) . RFV (1999a) Enkätresultat. Granskning av sjukfall pågående RFV (1999b, på uppdrag av utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen) Behov av arbetslivsinriktade åtgärder för sjukskrivna med rygg- och nackbesvär. RFV(1999c) Köp av arbetslivsinriktade tjänster 91-98. (1997) Cost-benefit studies in vocational services. , 20/3, 25-33. (1996) Hur drabbas unga vid yrkeshudsjukdom – identifiering av faktorer av betydelse för rehabilitering. Rapport från Yrkes- och miljödermatologiska enheten, nr 1 – 1996. Vlachos, (1989) Lönebidrag för arbetshandikappade – en samhälls- ekonomisk utvärdering. , Ds 1989:19. Appendix: Antaganden bakom beräkningarna Kalkylmodellen har skapats för att i detalj beräkna en individs egen ekonomi och påverkan på den offentliga sektorn . Kalkylerna som redovisas i denna rapport tar emellertid sin utgångs- punkt i representativa individer som skall svara mot hur en potentiell kandidat för fördjupad rehabilitering kan se ut i genomsnitt. För att beskriva denna representativa individ har vissa förenklade antaganden gjorts. Följande appendix beskriver de viktigaste delarna av kalkyl- modellen och förenklade antaganden. Kalkylmodellen utgår från en löneutveckling år för år under åldern . Lönen har satts till genomsnittet för respektive årskull. I löneutvecklingen har beaktats att en del personer arbetar deltid. Källan för information om löneutveckling över arbetslivet är databasen . Förekomsten av egna företagare har inte beaktats. Skatter och sociala avgifter Den allmänna försäkringen omfattar sjukförsäkring, tandvårdsförsäk- ring, föräldraförsäkring, folkpension och ATP, försäkringarna vid arbetsskada och arbetslöshet samt det nya pensionssystemets för- säkringar. Finansiering av dess komponenter sker med sociala avgifter, allmänna skattemedel och avkastning på fonderade medel. De sociala avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter, egenavgifter eller allmänna pensionsavgifter. En särskild löneskatt på tas ut på anställda och egna företagare som är . 1999 uppgår avgifterna för egna företagare till av redovisat underlag medan arbetsgivaravgifterna för anställda uppgår till av löneunderlaget. Såväl anställda som egna företagare har dessutom att betala en allmän pensionsavgift på av inkomsten upp till 8,06 förhöjda basbelopp (vilket innebär att den högsta pensionsgrundande inkomsten är 7,5 förhöjda basbelopp). skall staten betala statliga ålderspensionsavgifter för pen- sionsgrundande socialförsäkringsersättningar och pensionsgrundande belopp för försäkrade som uppfyller kraven för sådana belopp. Av- giften betalas på underlag upp till 8,06 förhöjda prisbasbelopp. För de socialförsäkringsersättningar där allmän pensionsavgift tas ut av indi- viden – exempelvis sjukpenning – är den statliga avgiften , medan den för övriga är . Detta som ett led i finansieringen av det nya pensionssystemet, där finansieringen ursprungligen skulle delas lika mellan den enskilde och arbetsgivaren, av pensionsgrundande inkomst för vardera. Egenföretagare får göra ett avdrag med före avgiftsberäkningen. Därtill kommer att såväl egenföretagare som arbetsgivare i vissa kommuner inom regionalpolitiska stödområden har rätt till nedsättning av sina avgifter. Utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen betalas av arbets- marknadsavgiften som är en del av arbetsgivaravgifterna (5,) och egenavgifterna (3,) samt med medel tillskjutna av arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassornas verksamhet är finansie- rad av medlemsavgifter och statsbidrag. En anställd får sjuklön från arbetsgivaren (en karensdag), därefter sjukpenning från . Sjuklönen är av ordinarie lön och andra anställnings- förmåner. Sjukpenningens storlek baseras på sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vilken i sin tur bestäms av beräknad årlig förvärvs- inkomst för anställda och av nettointäkt i rörelsen för egna företagare. SGI bestäms 1999 till lägst och högst 7,5 prisbasbelopp. Egna företagare och vissa andra grupper får ersättning enbart från efter en karensperiod som kan väljas till 3 eller . Sjukpenningen utgår av SGI. finns tre typer av basbelopp, inkomstbasbelopp, prisbas- belopp och förhöjt prisbasbelopp. De båda senare styrs av konsu- mentprisindex, medan det första bestäms av ett index för den allmänna inkomstutvecklingen i samhället. är prisbasbeloppet och ligger till grund för pensioner och vissa andra förmåner. Det förhöjda prisbasbeloppet uppgår till och används vid beräkning av pensionsgrundande inkomst och pensionsrätt. Detta kommer efterhand att avlösas av inkomstbasbeloppet. Om man är sjukskriven skall en rehabilite- ringsutredning göras. På basis av denna beslutas rehabiliterings- åtgärder. Arbetsgivaren är inom vissa gränser skyldig att medverka till dessa. Rehabiliteringspenning utgår av SGI. Därtill kan ett särskilt bidrag utgå. Om arbetsförmågan blir varaktigt nedsatt kan ersättning utgå från pensionssystemet i form av förtidspension eller sjukbidrag med vissa möjliga tillägg. Orsaken till den nedsatta arbetsförmågan skall vara medicinsk och arbetsförmågan skall vara varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel för att förtidspension skall komma ifråga. Sjukbidrag kan utgå om arbetskapaciteten inte är varaktigt nedsatt men väntas vara så under . Kraven för att bli berättigad till förtidspension/sjukbidrag har skärpts. Om man inte kan gå tillbaka till sitt vanliga arbete prövas om något annat arbete är möjligt. Försäkringskassorna har fått ökade skyldigheter att utreda den medicinska situationen innan beslut fattas. Hel förtidspension/sjukbidrag från folkpensioneringen utgår av prisbasbeloppet för ensamstående och till gifta personer, alltså något lägre belopp än ålderspension från folk- pensioneringen. Tillägg från folkpensioneringen kan ges som pensions- tillskott, bostadstillägg (BTP), hustrutillägg och särskilt bostadstillägg (SBTP). Förtidspension/sjukbidrag från ATP kan utgå för person som upp- fyller kraven enligt folkpensioneringen för dessa förmåner och som har tjänat in ATP-poäng för . I beräkningarna har vi bortsett från den påverkan som sjukfrånvaro kan ha på individens pensionsanspråk, eftersom detta oftast är försumbart. Däremot har hänsyn tagits till att frånvaro minskar inbetalningar av pensionsavgifter och andra sociala avgifter. I kalkylen antas att av sjukskrivna får ersättning från arbetsskadeförsäkringen. Försäkrade är alla förvärvsarbetande – även egna företagare – och de som genomgår utbildning, om denna är förenad med särskild risk för arbetsskada. Ersättning utgår enligt samma regler som vid annan sjukdom. Dessutom ersätts alla kostnader för sjukvård, tandvård och särskilda hjälpmedel. Om vid sjukskrivningens slut arbetsförmågan är nedsatt kan livränta utgå fram till pensioneringen . Livräntan ersätter hela den inkomstförlust som blivit resultatet av skadan, den är skattepliktig samt pensionsgrundande. Livränta utgår om arbetsför- mågan har nedsatts med minst en femtondel och syftar alltså till att fylla ut inkomstbortfallet. I kalkylen har antagits att av sjukskrivna är arbetslösa. Två tredjedelar av dessa antas få arbetslöshetsersättning, övriga social- bidrag. Det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) upphörde från årskiftet 1997/98 och ersattes med en ny grundförsäkring som kan ge ett maximalt grundbelopp på per dag för någon som arbetat heltid. Detta kräver att ett arbets- eller studerandevillkor är uppfyllt. Som ett komplement till grundförsäkringen finns en frivillig in- komstrelaterad försäkring. Tillsammans ger de två försäkringarna en dagpenning som motsvarar av förlorad inkomst, dock maximalt per dag (alltså ). Ersättningen är pensionsgrundande och skattepliktig. En karenstid är kopplad till försäkringarna. Ersättning utgår (för personer ) vid första arbetslöshetstillfället. Efter prövning av arbetslös- hetskassan kan en ny period erbjudas. Den arbetslöse måste vara beredd att söka och tillträda ett lämpligt arbete som anvisas av arbetsförmedlingen, under förutsättning att det erbjuder en lön som överstiger dagpenningen. Om ett sådant erbjudande avvisas kan resultatet bli avstängning från rätten till ersättning från arbetslöshetskassan i . Det yttersta skyddsnätet i socialpolitiken erbjuds av i form av försörjningsstöd och annat ekonomiskt stöd. Försörjnings- stödet omfattar dels ett schablonbidrag enligt en riksnorm, dels bidrag för skäliga kostnader för vissa utgifter. Schablonbidraget avses täcka kostnader för mat, kläder, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och TV. är riksnormen för dessa kostnader för ensamstående och för gifta tillsammans (utan barn). Bidraget för vissa utgifter skall täcka kostnaderna för bostad, arbetsresor, hemförsäkring, läkarvård mm. Annat ekonomiskt stöd utöver försörjningsstödet, kan avse bidrag till hemutrustning, resor och vissa behandlingar. Ett flertal kommuner tillämpar egna socialbidragsnormer där man lagt samman andra kost- nader än riksnormens till en schablon. En för riket genomsnittlig sådan utvidgad norm torde 1999 ligga på nivån för ensamstående. Den allmänna försäkringen ger ekonomiskt kontantstöd till föräldrar i samband med barns födelse och uppväxt. Stödet kan utgå som havande- skapspenning, föräldrapenning, samt tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Föräldrapenning betalas ut under . kan tas ut till det att barnet fyllt eller gått ut första klass, om detta sker . Flerbarnsfödsel ger högre bidrag. Föräldrarna har rätt att för- dela de tillgängliga dagarna lika mellan sig. Föräldrapenning utgår med samma belopp som sjukpenningen, dock finns en garantinivå på per dag vid låg eller ingen sjukpenning. Dessutom gäller för alla att föräldrapenningen är begränsad till . Föräldrapenning vid vård av sjukt barn kan utgå under längst per barn och år. Nivån är densamma som vid barns födelse. Barn- bidrag och underhållsstöd har inte explicit beaktats i beräkningarna eftersom det antas att det inte påverkas av sjukdom eller rehabilitering. Sjukhuskostnader för den representativa individen med psykiska sjukdomar har schablonmässigt satts till per hel sjukdag. Detta är ungefär i enlighet med flera av utvärderingarna som disku- terats ovan. För andra sjukskrivna har sjukvårdskostnaderna satts till per hel sjukdag. Besök hos läkare i primärvården är 1999 belagda med en patient- avgift på . Det första besöket hos en specialistläkare efter remiss från distriktsläkare eller husläkare kostar för patien- ten. Uppföljande besök hos specialistläkare kostar . För ett besök hos distriktssköterska är patientavgiften . Även sjuk- gymnaster omfattas av systemet. I den slutna vården utgår avgifter varierande beroende på ålder, den lägre taxan för patienter som fyllt . Förtidspensionärer under betalar . Systemet är kompletterat med ett högkostnadsskydd, som innebär att en patient inte behöver betala mer än i patientavgifter till mottagningar eller till privata mottagningar som ersätts av . Frikortet gäller dock inte vid inläggning på sjukhus. Inköp av läkemedel på recept beläggs med egenavgifter i kombi- nation med subventionering enligt en rabattrappa. Systemet är kon- struerat på ettårsbasis och innebär att inköp av mediciner betalas utan subvention. Därefter erhålls 50 procents rabatt upp till en kostnad om . Rabatten stiger sedan till upp till kostnad på och till . Kostnader utöver denna nivå subventioneras till via ett frikort. Detta betyder att kostnaden för receptbelagda mediciner inte kan överstiga . börjar proceduren om med osubventionerade mediciner . Nivån för högkostnadsskyddet höjdes från tidigare 1 300 till . Bostadsbidrag kan betalas ut till barnfamiljer och ungdomar utan barn. Ett preliminärt bidrag beviljas efter ansökan och betalas ut skattefritt i lika belopp . Efter taxeringen när bidraget utgått görs en avstämning mot ett slutligt fastställt bidrag. Barnfamiljer kan ha rätt till bidrag för bostadskostnader och ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Det senare utgår med 600, 900 eller för respektive ett, två eller fler än två barn. Bidraget för bostadskostnader baseras på regler för bostadsstorlek vid olika antal barn. Det slutliga bidragets storlek bestäms sedan av inkomstens storlek, på så sätt att summan av de båda ovannämnda komponenterna minskas av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger . Den bidragsgrundande inkomsten är summan av inkomster från tjänst, näringsverksamhet och kapital. Den påverkas dock också av storleken på en förmögenhet som överstiger . Det offentliga systemet är i liksom i andra länder kompletterat med olika grader av privata försäkringar. I är till exempel vissa avtalsförsäkringar viktiga. I kalkylen har antagits att är representativ. Tabellen nedan illustrerar situationen på det privata tjänstemannaområdet (PTK). För LO-kollektivet kan detta innebära en Men å andra sidan har inte helt frivilliga försäk- ringar räknats med alls. Socialförsäkringar och avtalsförsäkringar inom PTK-området Dag 15-90: sjuklön kompletterar upp Dag 91- : sjukpension för del av lön över 7,5 basbelopp Bestående skada: förtidspension samt (TFA) ger ersättning för olika merkostnader, för lyte och men samt för sveda och värk upp till 7,5 basbelopp om arbetsgivaren varit vållande ITP upp till 7,5 basbelopp ITP:s sjukpension för lön under Avgångsersättning () ger av Andra förmåner enligt trygghetsavtal Schematisk översikt över försäkringssystem Huvudsaklig källa för information om sjukförsäkring, arbetsskade- försäkring och förtidspension: Programs Throughout the World SSA Publication No. 13 - 11805, 1999 , US Goverment Printing Office Sjukpenning, rehabiliteringspenning el. Stat: Subvention av sjukvårds- Försäkrad: av viss inkomst (för sjukvård) Stat: dagpenning för mindre bemedlade, del av sjukvård Försäkrad: för sjuk- penning, för sjukhus- sjukhusvård, varierande andel för 1Avser sjukförsäkring och föräldraförsäkring om inget annat anges. 2Avser 5–6 delstater, däribland . Sjukpenning, rehabiliteringspenning el. 50–66,, Stat: del av sjukvård4 (30 mån i vissa Stat: för arbetslösa 3Avser sjukförsäkring och föräldraförsäkring om inget annat anges. 4Avser sjukförsäkring, föräldraförsäkring, förtidspension och efterlevandepension. Sjukpenning, rehabiliteringspenning el. <2 758 kr/vecka, stat och kommun 100 Stat/kommun: hela kostnaden 70, 40, Stat: eventuellt underskott Försäkrad: 10 %7 (lön) >66 GBP per Arbetsgivare: 12,2 %8 Stat: störst del av NHS9 (lön <66 GBP per 5Avser sjukförsäkring och föräldraförsäkring om inget annat anges. 6Avser sjukförsäkring, föräldraförsäkring, ålderspensionsförsäkring, förtidspension, arbetsskadeförsäkring och arbetslöshetsförsäkring.