sou · GOB365d2 · 2001-01-01 00:00:00 — När det gäller reducerade avgifter finns vissa mindre förbundsvisa skillnader. Reducerad avgift utgår vanligen för den som arbetar eller mindre, för den som är sjukskriven, föräldraledig, studieledig eller fullgör militärtjänstgöring. Samma gäller också för egenföretagare och pensionärer. Vidare är avgiften ofta reducerad för studerande, doktorander och för nyutexaminerade. har också lägre avgift under det första och/eller som en medlem är yrkesverksam. När det gäller sättet att beräkna avgiften finns skillnader mellan förbunden. Några förbund har en fast avgift, lika för samtliga medlemmar. Detta gäller några av de allra största SACO-förbunden. har ett progressivt avgiftssystem med en avgift som varierar , där av medlem- marna ligger i den högsta avgiftskategorin. Progressiviteten bygger där på en inkomsttrappa och inte på en rak procentuell avgift. Avgiften till något förbund är mer differentierad, exempelvis för medlemmar i ett av de minsta SACO-förbunden kan avgiften variera . För fullbetalande medlemmar ligger förbundsavgiften i regel på inklusive avgiften till arbetslöshetskassan. För samtliga uppgick summan av medlems- avgifterna som de yrkesverksamma medlemmarna betalade till . Den genomsnittliga medlemsavgiften för samtliga uppgick till . Den lägsta genomsnittliga medlemsavgiften var och den högsta . Tre förbund hade en genomsnittlig avgift och lika många på eller däröver. A)är anslutna till en gemensam arbetslös- hetskassa, Akademikernas Erkända Arbetslöshetskassa, AEA. Avgiften till AEA uppgick för till per medlem och månad. Avgiften till arbetslöshetskassan utgjorde för samtliga , vilket motsvarar av den totala medlemsavgiften. B)Avsättningarna till konfliktfonder varierade starkt mellan förbunden. Av de 26 förbunden har tolv uppgett att någon avsättning inte gjorts (), inom tolv andra förbund har avsättning skett med mellan . Inom ett förbund avsattes av medlemsavgifterna till konfliktfonden. För samtliga förbund utgjorde avsättningarna , eller . C)De enskilda förbunden inom har i allmänhet inte någon större del s.k. allmänpolitisk verksamhet. Förbunden lägger däremot ned ett stort arbete på det som kan karaktäriseras som yrkes- eller Avgiften till fackliga organisationer 105 Kostnaden för det arbetet ligger inom ramen för det traditionellt fackliga arbetet, dvs. under G) nedan. Kostnaderna för den del som faller under rubriken allmänpolitiskt arbete uppskattas till , eller av den totala verksamheten. D)Stödet till andra organisationer, som främst gäller medlems- avgifter i internationella organisationer, drog i kostnader, eller av totalt inbetalade medlemsavgifter. E)Beträffande den andel av avgiften som utgjorde personliga levnadskostnader hade 12 svarat att av medlemsavgiften utgjorde sådana kostnader. Övriga förbund hade en andel om mellan , ett förbund har angett 4 och ett annat . För samtliga uppgick andelen personliga levnadskostnader till , dvs. av den totala avgiftssumman. F)Avgiften till centralorganisationen utgjorde för samtliga förbund mellan . För hela SACO-sfären uppgick den delposten till , eller . Medlemsavgiften till varierade något, men skall för vara utjämnad och uppgå till per medlem och år. G)Kostnaden för det traditionellt fackliga arbetet (avtal, förhand- lingar m.m.) och yrkes- eller kvalitetsutveckling varierade mellan . Den sammanlagda summan uppgick till , eller för SACO-förbunden tillsammans. Förbundet , som inte är medlem i någon centralorganisation, har beretts tillfälle att svara på utredningens enkät. Ledarna hade sammanlagt 74 100 medlemmar , varav cirka 58 800 aktiva medlemmar samt cirka 700 studerandemedlemmar. Av de aktiva medlemmarna betalade cirka 54 500 full avgift till förbundet, som för uppgick till inklusive avgiften till arbetslöshetskassan. De resterande 4 300 medlemmarna betalade en lägre avgift, reducerad till av full avgift. Därutöver utgår en avgift till distrikt eller förening med i genomsnitt . Summan av inbetalade medlemsavgifter avseende aktiva medlem- mar var exklusive avgiften till arbetslöshets- kassan. Den genomsnittliga månadsavgiften för de aktiva medlemmarna uppgick till inklusive avgiften till arbetslöshetskassan och avgiften till distrikt/förening. 106 Avgiften till fackliga organisationer A)Avgiften till Ledarnas Arbetslöshetskassa uppgick för till för samtliga medlemmar, vilket utgjorde av den totala medlemsavgiften. B)Avsättning till Ledarnas konfliktfond, den s.k. grundfonden, sker kontinuerligt av medlemsavgifterna och avsättning uppgick till av den totalt för året inbetalade medlemsavgiften. C)Ledarnas kostnader för den verksamhet som benämns allmän- politiskt arbete var försumbar, dvs. D)Stödet till andra organisationer utgjorde . E)I Ledarnas medlemsavgift ingår inte någon del som kan hänföras till personliga levnadskostnader. F)Ledarna betalar inte avgift till någon centralorganisation. G)Ledarna bedriver sedvanlig facklig verksamhet. Förbundet bedriver också ledarskapsutveckling, rådgivning m.m. Kostnaden för det traditionellt fackliga arbetet uppgick till av inbetalda medlemsavgifter. 7.4Särskilt om s.k. mätnings- och granskningsarvoden Arbetstagare som är anslutna till vissa fackförbund inom LO erlägger förutom själva fackföreningsavgiften till sitt förbund även ett s.k. mätnings- och granskningsarvode. De arbetstagarförbund som är berörda av dessa arvoden är , som även omfattar det tidigare , facket för service och kommunikation, samt . På arbetsgivarsidan berörs Byggindustrier (BI), () samt (). Enligt gällande kollektivavtal skall förbundens lokalavdelningar utföra uppmätning av allt ackordsarbete samt granska löneförhållan- dena vid ackords- och tidlönearbete enligt närmare regler i avtalen. För detta arbete har lokalavdelningarna rätt till ett särskilt mätnings- och granskningsarvode vid ackordsarbete och granskningsarvode vid tidlönearbete. Arvodena (avgifterna) bestäms i avtalen att utgå med en viss procent av lönesumman. I de fall arbetstagaren står för avgiften betalas den genom att arbetsgivaren verkställer ett löneavdrag. Avgiften betalas in till förbundet och arbetsgivaren lämnar SOU 2000:65 Avgiften till fackliga organisationer 107 kontrolluppgift både till den enskilde arbetstagaren och till skattemyndigheten på aktuella belopp. Mätnings- och granskningsarvodena lades till underlaget för beräkning av skattereduktionen i den tidigare gällande lagen (1982:1193) om skattereduktion (2 §, ändring genom SFS 1990:1456, bet. 1990/91SkU10, rskr. 1990/91:106). Sådant arvode är avdragsgillt under inkomst av tjänst inom avdraget för övriga kostnader. Inom byggnadsavtalets avtalsområde uppgår granskningsavgiften till av bruttolönen för alla som omfattas av avtalet. För ackordsarbetare utgår utöver granskningsavgiften också en mätnings- avgift som fastställs av respektive förbundsavdelning. Den avgiften varierar mellan av bruttolönen. Mätningsavgiften betalas alltid av den enskilde arbetstagaren genom löneavdrag. Granskningsarvodet betalas genom löneavdrag för de arbetstagare som är anställda hos arbetsgivare som arbetar på byggnadsavtalets område. På anläggningsavtalets område och på väg- och banavtalets område (SEKO-området) betalas granskningsarvodet av företaget. I de fall arbetsgivaren inte är organiserad, utan är vad som kallas hängavtalsbunden, betalar denne granskningsavgiften. Inom maskinentreprenörsområdet är det arbetsgivaren som betalar granskningsarvodet. De avtalsområden som omfattar byggnads- och maskinentrepre- nörsavtalen kan uppskattas beröra mellan 40 000 och 50 000 arbetstagare. Inom elektrikernas avtalsområde är drygt 20 000 berörda av de kollektivavtalsreglerade mätningsavgifterna, varav cirka 19 000 förbundsanslutna och cirka 1 500 icke förbundsanslutna arbetstagare, som omfattas av slutna avtal och därmed av avgiftssystemet. Arbets- tagarna sänder själva in underlag för ackordsmätningarna till förbundet, som beräknar och fördelar avgiften på arbetstagarna, såväl för förbundsmedlemmar som för oorganiserade arbetstagare. Mätnings- avgiften uppgår till av bruttolönesumman. Inom målarnas avtalsområde har arbetstagare och arbetsgivare genom kollektivavtal löst frågan om mätningsavgift genom att ett för ändamålet särskilt bildat aktiebolag, , utför alla ackordsmätningar inom branschen. Arbetsgivaren betalar in mätningsavgiften till bolaget och någon särskild avgift tas inte ut av arbetstagaren. 108 Avgiften till fackliga organisationer Vid utgången av hade LO totalt 2 093 000 medlemmar, TCO 1 233 000 medlemmar, 462 000 medlemmar och Ledarna 74 000 medlemmar. Totalt uppgick medlemsantalet för dessa organisationer till 3 862 000. Antalet aktiva (förvärvsarbetande, yrkesverksamma) medlemmar uppgick i LO till 1 710 000 medlemmar, i TCO till 1 051 000 och i till 339 000, dvs. de tre stora centralorganisationerna hade sammanlagt 3 100 000 aktiva medlemmar. Inbegripet även de cirka 59 000 aktiva medlemmarna hos Ledarna uppgick den totala andelen aktiva medlemmar på arbetstagarsidan till 3 159 000. Den genomsnittliga fackliga medlemsavgiften inklusive avgiften till arbetslöshetskassan uppgick för till . För TCO-förbunden var motsvarande siffra , för SACO-förbunden samt hos Ledarna . Den genomsnittliga fackliga medlemsavgiften för samtliga organisationer kan beräknas till . Om avgiften till arbetslöshetskassan inte räknas med uppgick den genomsnittliga fackliga medlemsavgiften för till , för TCO-förbunden till , för SACO- förbunden till samt för Ledarna till . Den genomsnittliga fackliga medlemsavgiften exklusive avgiften till arbetslöshetskassan för samtliga organisationer kan beräknas till . Av medlemsavgiften utgjorde andelen avgift till arbetslöshetskassan för LO , TCO , mellan 29,6 och Ledarna . De anslutna förbunden betalade till LO , till TCO och till . 8 Avgiften till arbetslöshetskassan 8.1Avgift till svensk arbetslöshetskassa Arbetslöshetskassorna har tillsammans cirka 3,8 miljoner medlemmar, varav är enskilt anslutna, dvs. de är inte medlemmar i vare sig en arbetstagar- eller en arbetsgivarorganisation. Avgiften till arbetslöshetskassan betalas för flertalet medlemmar tillsammans med medlemsavgiften till den fackliga organisationen. De båda avgifterna har dock egentligen inte något samband, utan är endast hanteringsmässigt samordnade för att underlätta för den enskilde som är medlem både i en facklig organisation och i den arbetslöshetskassa som är knuten till den fackliga organisationen. Andelen enskilt anslutna medlemmar har vuxit . Andelen varierar kraftigt mellan olika arbetslöshetskassor. HTF:s arbetslöshetskassa har t.ex. och Säljarnas arbetslöshetskassa enskilt anslutna, medan Pappersindustriarbetarnas arbetslöshetskassa endast har och Lärarnas arbetslöshetskassa har enskilt anslutna. Uppgifterna är hämtade från Statskontorets rapport 99:32 till och avser förhållandena . De enskilt anslutna medlemmarna betalar generellt en något högre avgift än de medlemmar som tillhör ett fackförbund. När det gäller avgiften för enskilt anslutna medlemmar fastställer () avgiften för dessa utifrån de faktiska kostnader som arbetslöshetskassan kan visa. AMS beslut avseende avgifternas storlek kan överklagas hos regeringen. Månadsavgiften för enskilt anslutna medlemmar är högre än för de förbundsanslutna. Den genomsnittliga månadsavgiften till arbetslöshetskassan för förbundsmedlemmar är , medan den genomsnittliga månadsavgiften för de enskilt anslutna uppgår till . Detta innebär att den årliga genomsnittliga avgiften till arbetslöshetskassan 110 Avgiften till arbetslöshetskassan uppgår till för organiserade medlemmar och för enskilt anslutna kassamedlemmar. Den del av medlemsavgiften som utgörs av avgift till arbetslöshets- kassan uppgick inom samtliga till eller . Inom de enskilda förbunden utgår en avgift till arbetslöshetskassan med ett i kronor bestämt belopp, lägst och högst . Inom TCO-området betalades i samtliga förbund avgift till arbetslöshetskassan med ett bestämt belopp . Ett enda av förbunden, med praktiskt taget ingen arbetslöshet inom medlemskåren, är inte anslutet till någon arbetslöshetskassa, utan gör i stället en månatlig avsättning om /medlem och månad till en speciell arbetslöshetsfond för särskilda situationer. Den totala summan av samtliga avgifter till arbetslöshetskassan uppgick för TCO- förbundens del till . Avgiften till arbetslöshets- kassan utgjorde i genomsnitt av den totala medlems- avgiften. För förbund som är anslutna till finns en enda gemensam arbetslöshetskassa. Avgiften uppgick till och medlem. Den del av medlemsavgiften som utgörs av avgift till arbetslöshetskassan utgjorde för samtliga , vilket motsvarar av den totala medlems- avgiften. Avgiften till Ledarnas Arbetslöshetskassa uppgick till . Den delen av medlemsavgiften som utgjordes av avgift till arbetslöshetskassan uppgick till av den totala medlemsavgiften. Ersättning från en arbetslöshetskassa medges den som är försäkrad enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Det är vanligen arbetet eller verksamhetsområdet som avgör vilken kassa man har rätt att tillhöra och man kan inte vara medlem i fler än en av dem . Arbetslöshetsförsäkringen kompenserar viss del av inkomstbort- fallet vid arbetslöshet. Försäkringen består av två delar, en grundförsäkring och en frivillig inkomstrelaterad försäkring. Enligt grundförsäkringen betalas ersättning ut med högst per dag till den som uppfyller ett arbetsvillkor eller ett studerandevillkor, men inte är medlem i någon arbetslöshetskassa eller inte varit medlem . Ersättning kan betalas ut från och med den dag sökanden fyller . SOU 2000:65 Avgiften till arbetslöshetskassan 111 För rätt till ersättning från den frivilliga inkomstrelaterade försäkringen fordras att den arbetslöse har varit medlem i arbetslöshetskassan , det s.k. medlemsvillkoret. För både anställd och företagare är medlemsvillkoret 12 månader. Ett krav för att bli medlem, det s.k. inträdesvillkoret, är att man arbetat i genomsnitt minst av och fortfarande arbetar i minst den omfattningen. Ett ytterligare krav för att få ersättning är att den arbetslöse har förvärvsarbetat , det s.k. arbetsvillkoret. Detta villkor gäller både grundförsäkringen och den frivilliga inkomstrelaterade försäkringen. Arbetsvillkoret innebär att man under den senaste 12- under 6 sammanhängande månader och att det totala antalet arbetade timmar uppgått till minst . Som förvärvsarbete räknas också bl.a. semester och annan ledighet med helt eller devis bibehållen lön, dock inte ledighet på grund av sjukdom, totalförsvarsplikt eller barns födelse. Den ersättning man får från arbetslöshetsförsäkringen beror på vilken normalarbetstid samt vilken normalinkomst eller dagsförtjänst man haft, hur många timmar man kan och vill arbeta och hur många timmar man är arbetslös. Ersättningsbeloppet, dagpenningen, betalas ut med högst och lägst per dag. Reglerna för dagpenningen sätts av regeringen och kan inte påverkas av arbetslöshetskassorna. Ersättning utgår inte för de fem första arbetslösa dagarna, s.k. karensdagar. Detta villkor gäller varje gång en ny ersättningsperiod påbörjas. Den arbetslöse har rätt till ersättning , som utgör en ersättningsperiod. , karensdagarna, räknas inte som ersättningsdagar. Den som har fyllt har rätt till en ersättningsperiod . 8.3Avgift till utländsk arbetslöshetskassa Arbetslöshetskassor av svensk modell finns i och . I övriga EU-länder regleras arbetslöshetsförsäkringen inom ramen för socialförsäkringssystemet. I är avgiften till arbetslöshets- kassan betydligt högre än i . ingår enligt den danska modellen flera olika typer av förmåner, varför någon direkt jämförelse mellan svensk och dansk arbetslöshetsförsäkring inte är möjlig att göra. 112 Avgiften till arbetslöshetskassan Den danska avgiften till arbetslöshetskassan är helt avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Arbetslöshetskassorna i är organisato- riskt uppbyggda på likartat sätt som i . Avgiftsnivåerna är också i stort sett lika höga som de svenska avgifterna. De finska avgifterna till arbetslöshetskassan är i sin helhet avdragsgilla. Någon kontrolluppgift hämtas, enligt vad upplyst, inte in från utländska arbetslöshetskassor eller motsvarande som underlag för kontroll av eventuella avdragsyrkanden. Någon statistik över avdragsyrkanden rörande avgift till utländsk arbetslöshetskassa finns inte heller inom skatteförvaltningen, eftersom avdragsrätten som nämnts ligger inom avdraget för övriga kostnader och dessa inte redovisas separat. Enligt bland annat AMS uppgifter berörs endast ett blygsamt antal skattskyldiga av avgifter till utländsk arbetslöshetskassa. Medlems- avgift betalas till en arbetslöshetskassa i arbetslandet. Det är då främst fråga om fall där nordiska medborgare för längre eller är bosatta i ett land och arbetar i ett annat. De aktuella avgifterna förmodas dessutom förekomma endast under korta övergångsperioder. Arbetslöshetskassornas () har för utredningens räkning tillfrågat fyra av de största arbetslöshetskassorna för att få en bild av hur vanligt förekommande det är att den som är skattskyldig i betalar avgift till en utländsk arbetslöshetskassa. En av dessa arbetslöshetskassor har uppgett att cirka 200 personer betalar avgift till en arbetslöshetskassa i eller , i genomsnitt . 8.4Avgift till näringsidkares arbetslöshetskassa Det finns ett antal arbetslöshetskassor på arbetsgivarsidan med sammanlagt knappt 200 000 medlemmar. Dessa beskrivs i korthet i kapitel 6 ovan. Svensk Handels och Arbetsgivarnas arbetslöshetskassa (SHA) hade per drygt 31 000 medlemmar, de flesta medlemmar i . Medlemskap är öppet för den som är och inte är medlem i någon annan arbetslöshetskassa. Rätten att bli medlem i arbetslöshetskassan gäller även för företagarens make eller maka och övriga familjemedlemmar som deltar i verksamheten samt anställda personer i ledande ställning. Anslutning kostar för SAF-delägare och betalas i förväg. Ersättning vid arbetslöshet kan utgå under längst Avgiften till arbetslöshetskassan 113 (om man har fyllt ) och beräknas på ett genomsnitt av de tre senaste årens inkomster. Den högsta dagersättningen är och den lägsta för den som arbetar heltid. Utredningen har i övrigt inte hämtat in närmare uppgifter om de medlemsavgifter och andra villkor som tillämpas av dessa arbetslöshetskassor. För att kartlägga verksamheten inom centralorganisationer och förbund på arbetsgivarsidan, hur dess medlemsavgifter är konstruerade och hur de tas ut har utredningen gått till väga på motsvarande sätt som beskrivits i föregående avsnitt som rörde fackföreningsavgiften, nämligen genom enkätundersökningar. Enkäter har gått ut till samtliga förbund inom () och dessutom till ett antal arbetsgivar- organisationer som står utanför SAF. Nedan följer en redovisning av de faktauppgifter som de olika arbetsgivarorganisationerna lämnat utredningen. Materialet har i vissa fall kompletterats med uppgifter från respektive organisations verksamhetsberättelse. Utredningen har tvingats konstatera att såväl SAF som organisation som flertalet av de i SAF ingående arbetsgivarförbunden har valt att lämna endast ett mycket begränsat antal uppgifter till utredningen. Detsamma gäller även för några av de från SAF fristående arbetsgivar- organisationerna. Detta förhållande har oundvikligen påverkat kvalitén på faktauppgifterna i den följande redovisningen. 9.2Enkäter till arbetsgivarorganisationer och förbund Ett antal frågor har ställts till samtliga 39 medlemsförbund inom SAF. Det förekommer administrativ samverkan mellan olika konstellationer av arbetsgivarförbund inom SAF, se avsnitt 5.5.2. 116 Avgiften till arbetsgivarorganisationer samverkar administrativt eller på annat sätt har i regel avgett gemen- samma svar. Samma enkät har därutöver sänts till ett antal fristående arbetsgivar- organisationer med ett stort antal medlemsföretag och/eller anställda i medlemsföretagen. Dessa organisationer är Arbetsgivaralliansen, Bankinstitutens (), Fastighetsarbets- givarnas Förbund (FF), Fastigo Fastighetsbranschens Arbetsgivar- organisation, Kooperationens (), i och (). På den offentliga sidan finns ett antal arbetsgivarorganisationer. företräder statliga myndigheter och affärsverk. är arbetsgivar- och intresseorganisation för landets 289 kommuner, medan representerar landets 18 landsting, regionerna i och samt . De offentliga arbetsgivarorganisationernas verksamhet är av den karaktären att de inte berör detta uppdrag. De har därför inte omfattats av utredningens enkät avseende medlems- och serviceavgifter m.m. Liksom på arbetstagarsidan har enkätfrågorna koncentrerats på medlemsavgifterna och den verksamhet som dessa finansierar. Frågorna har dock delvis haft en annan inriktning genom att arbetsgivarsidans organisationer och förbund driver en stor del av sin verksamhet genom ett eller flera särskilt bildade servicebolag. Utredningen har velat få uppgift om hur många medlemmar (delägare) som finns inom respektive organisation eller förbund. Vidare har frågats efter sättet att beräkna den avgift som tas ut, liksom hur höga avgifterna är och om vissa medlemmar betalar reducerad avgift. Av intresse för utredningens arbete har varit den verksamhet som arbetsgivarorganisationerna driver och hur de influtna medlems- avgifterna används, dvs. vilken verksamhet som förekommer och hur stor andel av intäkterna som används till de olika verksamhets- områdena. Vidare har utredningen velat få svar på i vilken omfattning och under vilka förutsättningar som servicebolag förekommer, för vilket eller vilka ändamål de bildas, vilka tjänster eller service det är som i allmänhet erbjuds av ett servicebolag, dvs. vad som ryms i själva begreppet serviceåtgärder. Avgiften till arbetsgivarorganisationer 117 Utredningen har försökt kartlägga omfattningen av verksamheten i servicebolaget i förhållande till den i föreningen eller organisationen och även försökt få en uppfattning om efter vilka grunder som den totala medlemsavgiften fördelas på föreningsangelägenheter respektive service. Utredningen har också ansett det relevant att få veta om servicebolaget erbjuder tjänster mot särskild betalning i mån av utnyttjandegrad eller om avgiften är lika för samtliga till organisationen anslutna medlemmar. Liksom på arbetstagarsidan medför de olika redovisningssätten hos de tillfrågade vissa svårigheter att genomföra förbundsvisa jämförelser. I redovisningen nedan presenteras var för sig de förhållanden som A)förbundens verksamhet och dess olika verksamhetsgrenar, B)förekomsten av servicebolag och verksamheten i dessa, C)medlemsavgiften, t.ex. hur den bestäms och hur den tas ut, D)hur medlemsavgiften fördelar sig på föreningsangelägenheter respektive serviceåtgärder, samt E)den del av medlemsavgiften som i förekommande fall sätts av till en särskild konfliktfond. SAF är den helt dominerande arbetsgivarorganisationen på den privata arbetsmarknaden. SAF hade vid utgången av sammanlagt 39 medlemsförbund. Av dessa har tolv av förbunden även uppgifter som medlemsföretag. Antalet delägare (företag) i SAF uppgick till cirka 45 000. Delägarna hade i sin tur totalt drygt 1,3 miljoner arbetstagare. Varje enskild arbetsgivare som inträder som medlem i ett av blir delägare i SAF och skall betala avgifter till både sitt förbund och till SAF. Medlemsavgiften till SAF utgår av föregående års löner till anställda i delägarföretagen. I grova drag betalar samma medlemmar av lönesumman även till sina respektive förbund. Det innebär att företagen har en kostnad för sin organisations- tillhörighet om av den totala lönesumman. Delägaravgiften till SAF är konstruerad som en årsavgift som betalas halvårsvis. Faktureringen för görs och för . Faktureringar förekommer därutöver främst 118 Avgiften till arbetsgivarorganisationer när nya delägare kommer till. Bas för beräkningen är årets budget som fastställs . Förbundsavgifterna som utgår vid sidan av delägaravgifterna till SAF varierar i storlek mellan de olika förbunden. Även dessa avgifter baseras i allmänhet på medlemmarnas lönekostnader.