sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det behövs en instruktion för verksamheten – eventuellt också förändringar i de berörda myndigheternas instruktioner. I instruktionen för verksamheten regleras frågor om ledning, styrning, uppföljning och utvärdering. Utredningen vill peka på att Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) är värdmyndighet för – det samord- ningsorgan som myndigheterna själva har inrättat för att på frivillig väg få till stånd ett samarbete. SPF är en informations- myndighet och har inte några verkställande uppgifter inom mönstrings-, inskrivnings- och utbildningssystemets ram. Utred- ningen anser bl.a. av det skälet det lämpligt att SPF får i uppdrag att överväga och föreslå en organisation för det redovisade samarbetet. Övervägandena fordrar givetvis ett samråd med andra organ som svarar för informationsverksamhet inom totalför- svarets område. En referensgrupp med företrädare de samverkande fem myn- digheterna, frivilliga försvarsorganisationerna, och Försvar, , , bildnings- organisationerna och massmedierna bör inrättas. Sekretariatet får möjligheter att i referensgruppen testa innehåll och utformning av totalförsvarsinformationen. De deltagande myndigheterna och övriga organen får därmed möjligheter att direkt påverka verk- samheten. De ekonomiska medel som fordras för den gemensamma infor- mationsverksamheten finns i anslagen som står till de berörda myndigheternas förfogande för informationsåtgärder. Som framgår av tabell 7.1 hade de fem samverkande myndig- heterna en kostnad för externa åtgärder på drygt 7 milj. kronor för Skol-, Pejl- och Bitprojekten. De i tabellen redovisade utfördes med personal som fanns i myndigheternas organisation. Kostnaderna för dessa persondagar kan skattas till 3 milj. kronor och kostnaderna för de tre projekten utgjorde sammanlagt omkring 10 milj. kronor. Myndigheterna genomförde vidare åtgärder för sammanlagt 20 à 30 milj. kronor som syftade till en allmän totalförsvarsinformation. 194 Folkförankring och information De samverkande fem myndigheternas externa kostnader för Skol-, Pejl- och Bit-projekten . Sekretariatets och referensgruppens verksamhet bör finansieras genom användning av dessa medel. Det är också angeläget att de deltagande organisationerna har tillgång till resurser, så att de kan delta i folkförankringsarbetet. 7.5.4Åtgärder som ökar skolans användning av materialet Utredningens förslag: De samverkande fem myndigheterna bör i ökad utsträckning bidra till fortbildningen av lärarna inom området säkerhetspolitik och totalförsvar. Det kan ske vid studiedagar tillsammans med civila eller militära myndigheter, frivilliga försvarsorganisationer m.fl, seminarier och med- verkan med föreläsare. Myndigheterna bör vidare tillhandahålla underlag, så att varje gymnasieskola kan genomföra en Skolans totalför- svarsdag. De bör dessutom i den utsträckning som skolorna önskar medverka med personal som allmänt informerar eller demonstrerar material av olika slag. Till uppföljning, utvärdering och utveckling hör bl.a. att klargöra vilken bild unga människor med invandrarbakgrund får av totalförsvaret och hur de ställer sig till att genomgå lång grundutbildning. Iakttagelser och slutsatser skall kunna läggas till grund för informationsåtgärder som är speciellt inriktade på rekrytering av tjänstgöringsskyldiga med sådan bakgrund. Folkförankring och information 195 De fem samverkande totalförsvarsmyndigheterna framställer och distribuerar ett studiematerial som skall göra det lättare för lärarna att undervisa om säkerhetspolitik och totalf- örsvar. Myndigheternas strävar också genom bl.a. fortbildning att nå lärarna. Målet är att av gruppen lärare, läromedels- författare och blivande lärare skall delta i någon form av fort- bildning inom området säkerhetspolitik och totalförsvar. Fortbild- ningen skall bidra till att undervisningen i ämnet uppfyller kunskapsmålen i kursplanen. Strävan skall vara att nå nya grupper av lärare som inte tidigare deltagit i verksamheten. Enligt den verksamhetsberättelse för som SPF utarbetade för är Totalförsvarets utbildningsmaterial väl spritt i landets gymnasieskolor. Uppgifter från dem som beställt materialet och besvarat myndigheternas enkäter visar att resultatet i stort är positivt. Upplagan har legat stabilt på nivån strax under 2 000 ex. Den undersökning som genomfördes visar att av de tillfrågade lärarna använder materialet i en eller flera klasser. Det skulle gå att med den siffran räkna ut hur många elever som lärarna når. Att sedan få fram vad eleverna tagit del av är emellertid inte möjligt att uttala sig om. Det skulle kräva en bred undersökning riktad till eleverna. De samarbetande organen har trots en del ansträngningar inte lyckats med att bearbeta gruppen läromedelsförfattare och för- lagsredaktörer. Detta är en viktig målgrupp och arbetet med att intressera dem måste fortsätta, framgår det slutligen av verk- samhetsberättelsen för från SPF. Det som händer i samhället berör också skolan. Det förhållandet att allt färre kommer i kontakt med totalförsvarets verksamhet ökar, som utredningen framhållit, behovet av att på olika sätt engagera olika organ i samhället i åtgärder som syftar till att sprida kunskaper om verksamheten. Skolans åtgärder är viktiga för strävandena att befästa och om möjligt utveckla folkförankringen. Detta är ett av skälen för utredningens förslag till mönstring på lokal nivå. En sådan mönstring bör så långt möjligt ske i skolans egna lokaler. För skolan är det viktigt att olika frågor kan sättas in i sitt sammanhang. Det förutsätter att skolan i sitt arbete får hjälp utifrån av andra. Totalförsvarets myndigheter och de tidigare 196 Folkförankring och information nämnda organisationerna har goda möjligheter att medverka när det gäller kunskapsområdet säkerhetspolitik och totalförsvar. Det gäller att hitta och utveckla former för samarbetet. Detta samarbete måste grundas på en förståelse för hur skolan arbetar. Andra som åtgärderna också bör riktas till är lärarhögskolorna och läromedelsförlagen. Själva basen för informationen är, som framgått av utred- ningens överväganden i föregående avsnitt, ett utbildnings- material som intresserar lärare och ungdomar. Utredningens förslag om ett informationssekretariat som kan vara en ungdomsredaktion gör det möjligt att skapa en informa- tionskultur av annat slag än som är vanlig hos förvaltnings- myndigheter. Detta har en grundläggande betydelse för strävan- dena att nå ut till alla tjänstgöringsskyldiga. Enligt utredningens mening är det angeläget att informa- tionssekretariatet också i ökad utsträckning bidrar till fortbild- ningen av lärarna. Det kan ske vid studiedagar tillsammans med civila eller militära myndigheter, frivilliga försvarsorganisationer m.fl., seminarier och medverkan med föreläsare. Många ämnen för dessa åtgärder är av en sådan karaktär att bör kunna locka lärarna. Det kan gälla t.ex. den säkerhetspolitiska hotbilden i vår del av världen och konsekvenserna för vår försvarspolitik av det internationella fredsfrämjande samarbetet. Myndigheternas försök med värnpliktiga som direkt efter grundutbildningen engageras för att resa runt till skolorna och in- formera om sina egna erfarenheter har gett goda resultat och bör vara en permanent del av verksamheten. Motsvarande informa- tionsåtgärder bör planeras för utbildningen med civilplikt. Enligt utredningens mening är det angeläget att även företrädare för totalförsvarsmyndigheterna och t.ex. de frivilliga försvarsorga- nisationerna deltar i det här informationsarbetet. De kan svara på frågor om säkerhetspolitik och totalförsvar som också brukar ställas vid dessa informationstillfällen. De olika åtgärderna syftar sammantaget till att engagera och aktivera lärare och elever. Målet bör vara att varje gymnasieskola genomför det som skulle kunna kallas Skolans totalförsvarsdag. bör sammanställa ett faktaunderlag som kan vara en grund för informationsdagen. Sekretariatet bör dess- utom i samråd med referensgruppen medverka genom att anvisa personal som allmänt informerar eller demonstrerar material av olika slag. Försvarsmakten har sin givna roll i detta sammanhang. Folkförankring och information 197 Strävan bör vara att nå alla elever i årskurs 2. Detta bör ske , eftersom mönstringen för en del av eleverna börjar . Det av utredningen föreslagna informationssekretariatet skall som framgått av redovisningen i föregående avsnitt även svara för uppföljning, utvärdering och utveckling av informationsverk- samheten. Erfarenheterna från olika verksamhetsområden visar att samarbetet med intressenterna bör omfatta även sådana åtgärder. En samverkan inom ramen för enskilda projekt mellan myndig- heter och företrädare för lärare och elever, lärarhögskolorna, läromedelsförlagen och skolans huvudmän – bl.a. – ökar kunskaperna om vilka åtgärder som bör vidtas och engagemanget för verksamheten hos intressenterna. Som utredningen framhållit på flera ställen i kapitlet är det naturligt att totalförsvarets myndigheter samarbetar i infor- mationsverksamheten med de bl.a. frivilliga försvarsorganisa- tionerna, bildningsorganisationerna, och Försvar och massmedierna. Även dessa organ bör delta i utveck- lingen, uppföljningen och utvärderingen av informationsverk- samheten. Andra som bör medverka är och Värn- pliktsrådet. Till uppföljning, utvärdering och utveckling hör bl.a. att klar- göra vilken bild unga människor med invandrarbakgrund får av totalförsvaret och hur de ställer sig till att genomgå lång grund- utbildning. Utredningen anser det angeläget att iakttagelser och slutsatser kan läggas till grund för informationsåtgärder som är speciellt inriktade på rekrytering av tjänstgöringsskyldiga med sådan bakgrund. 7.6En allmän totalförsvarsutbildning för alla tjänstgöringsskyldiga Regeringen framhöll i de första tilläggsdirektiven (dir. 1998:49) att borde inrikta sig på ett pliktsystem som är flexibelt och anpassat efter förmågan att lösa olika uppgifter med hänsyn till rådande säkerhets- och försvarspolitiska förutsätt- ningar. Utredningen skulle utreda och föreslå de förändringar som behövde göras av det nuvarande pliktutbildningssystemet för att 198 Folkförankring och information det bättre skulle möta de krav som kommer att ställas . I sammanhanget skulle beaktas att ett mål borde vara att alla som hade förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt skulle skrivas in för sådan tjänstgöring och att inskrivning i en utbild- ningsreserv endast undantagsvis borde tillgripas. Utredningen skulle vidare överväga förändringar som innebar en ökad flexibilitet i utbildningstidens längd. Utredningen förberedde en rapport med anledning de redo- visade tilläggsdirektiven. Utredningen utgick i sina överväganden från den beredskap som samhället skall ha mot hoten på de tre nivåer som regeringen redovisar i skrivelsen till om beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred: 1.Åtgärder inför mer eller mindre vardagliga olyckor och stör- ningar; 2.Åtgärder som specifikt vidtas mot svåra påfrestningar på sam- hället i fred; 3.Åtgärder mot ett väpnat angrepp. Pliktutbildningen borde få en sådan inriktning, framhöll utred- ningen i den planerade delrapporten, att den ger kunskaper om dels hur den enskilde minskar riskerna och begränsar effekterna av vardagliga olyckor och störningar, dels hur verkningarna av mer omfattande påfrestningar kan begränsas och dels hur en krigssituation skall mötas. Sammantaget handlar det om att ut- bilda för åtgärder som bidrar till en grundläggande robusthet och flexibilitet inför olyckor och störningar i samhället av olika svårighetsgrader, ansåg utredningen. Förutsättningarna för rapporten förändrades genom beslut om inriktningen av total- försvaret. Genom den dimensionering som grundutbildningen inom totalförsvaret fick genom beslutet fanns det inte längre förutsättningar för en utbildning av det slag som utredningen skisserade. Utredningen har emellertid valt att i den följande texten redovisa en sammanfattning av sina preliminärt utarbetade slutsatser i denna del. Utredningen utgick från tre slag av byggstenar, som skulle kunna fogas samman till ett system grundat på en helhetssyn för utbild- ning av totalförsvarspliktiga: Folkförankring och information 199 G Gemensam grundläggande utbildning under tre–; G Basutbildning under två–; G Befattningsutbildning av varierande längd. Den gemensamma grundläggande utbildningens uppgift skulle vara att väcka intresse och skapa förståelse för totalförsvarets uppgifter och därmed för behovet och möjligheterna att utveckla skydd och säkerhet i det fredstida samhället. De totalförsvars- pliktiga skulle få kunskaper och vissa färdigheter som gör att de kan ingripa vid olyckor och andra händelser. Det skulle också bli en grund för deras och myndigheternas bedömningar av vilken befattning i totalförsvaret som var och en – efter mönstring – skall förbereda sig för. Den grundläggande utbildningen skulle ske sammanhållet i en gemensam form för det civila och militära försvaret. Basutbildningen skulle vara nästa steg i riktning mot en befattning i totalförsvaret. Den skulle vara förhållandevis allmän men ändå så specialiserad när det gäller mål och innehåll att det var nödvändigt att dela upp verksamheten mellan civila och mili- tära utbildningsanordnare. Befattningsutbildningen – den tredje byggstenen – skulle, som framgår av namnet, vara inriktad på enskilda befattningar inom totalförsvaret. Det förutsätter en stor mångfald i befattningarnas uppgifter och utbildningens innehåll. De olika slagen av befatt- ningsutbildning skulle sannolikt också variera i längd. Utredningen beskrev tre modeller, som helt eller delvis var grundade på de olika byggstenarna. Det bärande elementet i modellerna 1 och 2 – som hade antingen civil eller militär prä- gel – skulle vara inskrivning av ett mycket stort antal civilpliktiga respektive värnpliktiga till bas- och befattningsutbildning. Utbild- ningen skulle i båda fallen ge stora personalreserver och en omfattande beredskap i samhället hos människor att kunna ingripa vid olika slag av händelser i fred. Verksamheten skulle vara uppdelad på en utbildning för civilpliktiga och en för värn- pliktiga. Modell 3 skiljde sig från modellerna 1 och 2 genom den grundläggande utbildningen under tre–som ingick i detta alternativ. Denna grundläggande utbildning skulle ske före mönstringen och alltså vara gemensam för alla totalförsvars- 200 Folkförankring och information Syftet var som framgått att väcka intresse och skapa förståelse för totalförsvarets uppgifter samt ge kunskaper och vissa färdigheter. Dessa kunskaper och färdigheter skulle göra det möjligt för alla att eller i ett anpassningsskede skrivas in till en bas- och befattningsutbildning för uppgifter inom det civila eller militära försvaret. Enligt utredningens mening talade övervägande skäl för att modell 3 skulle läggas till grund för fortsatt arbete med utveckling av pliktutbildningen. Utredningen ansåg att alla mönstringsskyl- diga män och kvinnor skulle genomgå den gemensamma grund- läggande utbildningen. Modell 3 skulle göra det möjligt för totalförsvaret att nå praktiskt taget hela årskullen. Både bas- och befattningsutbildningen skulle i modell 3 kunna anpassas i volym till förändringar både i det säkerhetspolitiska läget och i de samhällsekonomiska eller statsfinansiella förutsättningarna. Tiden som den enskilde måste avsätta för utbildningen och kostnaderna för samhället skulle bli betydligt mindre än enligt modellerna 1 och 2. Bredden och flexibiliteten i modell 3 var särskilt viktig med hänsyn till det vidgade säkerhetsbegrepp som hade ökat omfattningen av de uppgifter för vilka totalförsvarsresurserna – bl.a. de totalförsvarspliktiga – skulle kunna användas. 8Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal för grundutbildning Utredningen skall enligt direktiven överväga om inskrivnings- systemet kan effektiviseras utan att rättssäkerheten rubbas. Även kraven för att skrivas in på olika befattningar i totalförsvaret skall ses över. Försvarsmakten har föreslagit ett förändrat inskrivningssystem där ett ökat inslag av frivillighet införs. Utredningen skall mot den bakgrunden överväga lämpligheten av att införa ett inskriv- ningssystem för totalförsvarspliktiga där större hänsyn tas till fri- villighet. kommitté för barnets rättigheter -- som har till uppgift att bevaka -- har i syfte att stärka skyddet av barn i väpnad konflikt föreslagit att konventionens åldersgränser för militär rekrytering och deltagande i väpnad kon- flikt i artikel 38 höjs från till . Detta föreslås ske genom ett tilläggsprotokoll till konventionen. Av den anledningen är det angeläget att vid en översyn av mönstrings- och inskriv- ningssystemet se vilka konsekvenser en absolut 18-årsgräns för rekrytering till väpnade styrkor skulle kunna få för svensk lag- stiftning. 8.2Nuvarande system för mönstring och inskrivning av pliktpersonal Inskrivningen till det militära försvaret Det nuvarande systemet för inskrivning av pliktpersonal till alla befattningar inom det militära försvaret har enligt Försvarsmakten 202 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal sin grund föreställning om att alla mänskliga egen- skaper kan katalogiseras och mätas och att de på ett förutsebart sätt kan utvecklas. Systematik och utbildningsteknokrati präglade övervägandena om inskrivningen av värnpliktiga . Formerna för mönstringen och inskrivningen utvecklades så att de skulle svara mot VU 60-systemet. Det innebar bl.a. en detaljerad inskrivning till befattningarna i krigsorganisationen. När den militära grundutbildningen begränsades från en kortaste tid till nuvarande föränd- rades också uttagningssystemet. Avsikten var att med ännu större precision ta ut rätt man till rätt plats. Ett mer detaljerat och för- finat system för beskrivning av befattningskraven och av de mönstrandes egenskaper och förmåga skulle kompensera effek- terna av den minskade utbildningstiden. En utredning inom Försvarsmakten före- slog att de militära myndigheterna i ökad utsträckning skulle väga kraven på egenskaper hos de inskrivna mot tillgången inom en normal åldersklass. Principerna för systemet ifrågasattes inte, men tillämpningen skulle förfinas. Några utvärderingar av det successivt förändrade inskrivnings- systemet har inte genomförts. Det är bl.a. av det skälet inte klar- lagt om Försvarsmakten har uppnått målen som eftersträvades. Inskrivningen av personal till civila verksamheter Inskrivningen av pliktpersonal i samband med mönstring till civila verksamheter inom totalförsvaret omfattade tidigare -- innan lagen om totalförsvarsplikt trädde i kraft -- vapenfria tjänsteplik- tiga som skrevs in för utbildning hos civila myndigheter och i allmänhet krigsplacerades hos dessa. Den civila verksamheten disponerade i övrigt män som på grund av ålder eller minskat behov av personal i den militära krigsorganisationen lämnade Försvarsmakten och de kvinnor som länsstyrelserna med stöd av civilförsvarslagen skrev in som civilförsvarspersonal. Det förekom vidare att värnpliktiga som fick nyckelbefatt- ningar i verksamheter som var viktiga för totalförsvaret omplace- rades från militära förband till civila verksamheter. Inskrivningen till det civila försvaret skedde med civilförsvarsplikt. Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 203 8.2.2Tidigare förändringar nuvarande planer Tillkomsten av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt innebar att de flesta lagbestämmelserna om plikttjänstgöringen inom totalförsvaret samlades i en författning. De föreskrifter om plikttjänstgöringen som fanns för olika verksamhetsområden -- t.ex. hälso- och sjukvården, polisen och civilförsvaret -- upphörde att gälla. Även den tidigare vapenfria tjänsten och den allmänna tjänsteplikten kom att regleras genom den nya lagen. Tjänstgöring med totalförsvarsplikt fullgörs som civilplikt, värnplikt och all- män tjänsteplikt. Genom bestämmelserna i lagen (1994:1720) om civilt försvar och lagen om totalförsvarsplikt fick de berörda myndigheterna sina nuvarande roller inom pliktområdet. Bemannings- och utbildningsansvaret ligger inom det militära försvaret på För- svarsmakten. Inom det civila området kan bemannings- och utbildnings- ansvaret vara uppdelat mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting. ordnar grundutbildning för den övervägande delen av antalet civilpliktiga som kommunerna behöver. Det gäller bl.a. för befattningar som beredskapsmän och räddningsmän. En del statliga myndigheter är både bemannings- och utbildningsansvariga, t.ex. och . uppgift är att mönstra de totalförsvarspliktiga, skriva in dem för civil- eller värnplikt eller i utbildningsreserven, kalla till tjänstgöring och besluta om krigsplacering. Inskrivning sker till det antal som de bemannings- eller utbildningsansvariga myndigheterna begär. Beslut om krigsplacering fattas på begäran av de bemanningsansvariga myndigheterna enligt de riktlinjer som dessa ger för verksamheten. Även ansökningar om att göra vapenfri tjänst prövas av Plikt- verket. Verket gör vidare inkallelser och prövar ärenden både om uppskov med grundutbildning eller repetitionsutbildning och om avbrott i utbildningen. Dessa frågor får således inte ensidigt behandlas av de utbildnings- och bemanningsansvariga organen. har uppgifter som avser den ekonomiska ersättningen till de civil- och värnpliktiga. Även annan lagstiftning med anknytning till totalförsvarsplikten reglerar verksamhet som svarar för. Det gäller t.ex. bestämmelserna om behandlingen av de personliga uppgifterna om de civil- och värnpliktiga. 204 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal har drygt 390 anställda (ca 380 omräknat till hel- årsarbetande). Knappt 80 av de anställda finns vid verkets cent- rala ledning i . De fem regionkontoren, som svarar för mönstringen och inskrivningen, hade sammanlagt omkring 310 anställda. Fördelningen av antalet anställda mellan kontoren framgår av sammanställningen som följer. * I siffrorna ingår personal som har sagts upp på grund av för- ändringar i verksamheten Som en följd av framför allt den pågående ominriktningen inom Försvarsmakten kommer att minska antalet anställda. Verksamheten beräknas komma att fordra ca 350 anställda, varar omkring 275 vid regionkontoren. Inskrivningen till det militära försvaret Försvarsmakten och avser att ompröva den nuvarande modellen med kravprofiler och inskrivning till grundutbildning i ett sammanhang. Syftet är bl.a. att minska detaljeringsgraden i besluten. Som ett led i dessa förändringar har Försvarsmakten minskat antalet inskrivningsbefattningar från drygt 1 100 till något över 500. Minskningen av antalet befattningar som skriver in till har skett genom att befattningar med likartade kravprofiler har förts samman under en ny gemensam typ av befattning. Den mönstrande skrivs in till någon av dessa nya inskrivningsbefatt- ningar. Avsikten är att förbanden under grundutbildningen skall placera de gemensamt uttagna till utbildningar inom olika system eller funktioner. Den mönstrande får i samband med inskrivningen besked om vilken typ av befattning han fått och vilka utbildningar som han kan komma i fråga för. Som exempel kan nämnas att inskriv- ningsbefattningen jägargruppbefäl omfattar följande fyra utbild- Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal 205 ningsbefattningar: två slag av jägargruppchefer, eldlednings- biträde i artillerijägarförband och sjukvårdare i jägarförband. Inskrivningen till civila verksamheter Inskrivningen av personal med civilplikt i samband med mönst- ring sker enligt samma principer som inskrivningen med värn- plikt. Inskrivningen för det civila försvarets myndigheter avser emellertid enskilda befattningar i krigsorganisationen. Detta beror dels på att antalet befattningar är få, dels på att utbildningsansva- ret är fördelat mellan flera olika myndigheter eller motsvarande. Som ett resultat av det utredningsarbete som myndigheterna bedriver kan även kraven för befattningar med civilplikt komma att förändras.