ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GOB3102d2 · 2001-01-01 00:00:00 — , , , , , , Söderstam, , Tallquist, , , Tambakis, , , , Konsult Treschow, , () , , , Walldén, , , Walldoff, , Näringslivets Internationella Råd , , Conpharm, Warnebring, , , Wedar, , , , , , , , , , , , , , , , , Widlöf, , , , Näringslivskontoret, , , , , , Svensk-Amerikanska Handelskammaren, Exportcentrum, , (, ) Handelssekreterarkontoret, m.fl. organisationer m.fl. organisationer Handelssekreterarkontoret ,m.fl. organisationer Finpro, Handels- och industriministeriet, Handelssekreterarkontoret, I Samverkansgruppen SCAG-Swedish, 26/4 UM, Många företrädare för och De 30 största exportmarknaderna och leverantörsländerna EXPORT TILL DE 30 STÖRSTA EXPORTMARKNADERNA (mkr) Exports to the 30 largest countries of destination 1999/1998 i Exportvärdet för enskilda EU-länder är i flertalet fall underskattat p g a ej fördelad EU-handel (2,). Bilaga 8 SOU 2000:102 IMPORT FRÅN DE 30 STÖRSTA AVSÄNDNINGSLÄNDERNA (mkr) Imports from the 30 largest countries of consignment Importvärdet för enskilda EU-länder är i flertalet fall underskattat p g a ej fördelad EU-handel (5,).
sou · GOB3103d3 · 2001-01-01 00:00:00 — remissinstanser som fört fram t.ex. etiska invändningar till försöken har inte fått påverka beslutens slutliga utformning.
sou · GOB3106d2 · 2001-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. med uppgift på vilande förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning, m.m. i anledning av propositionen 1974:174 med förslag till lag om ändring i statstjänstemannalagen (1965:274), m.m. och del av propositionen 1974:151 med anledning av propositionen 1875/76:112 om kun- görande av lagar och andra författningar jämte motio- betänkande med anledning av propo- sition 1979/80:75 om folkomröstning i kärnkraftsfrå- Om ändring i luftfarttygslagen (1957:297) m.m. Om en ny fartygssäkerhetslag 1987/88:42:NU Om allmänna pensionsfonden Om vissa luftfartsygsfrågor med anledning av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik 492 Bilaga 7 SOU 2000:106 1959 nr 65 Europeisk utlämningskonvention. Om utlänningars rättsliga ställning, delbetänkande av Dis- Dubbelt medborgarskap, betänkande av medborgarskaps- 1983:4 Utländska medborgares valbarhet till vissa förtroendeupp- drag, betänkande X av Kommunaldemokratiska kommit- tén angående reform av samhällets rättshjälp 1976:18 Förslag till lag om tillämpning av vissa bestämmelser i tryckfrihetsförordningen, betänkande av Massmedieutred- ningen Domstolsväsendet, Organisation och administration i Gröna boken - riktlinjer för författningsskrivning Utländska medborgares möjligheter att ingå partnerskap i Begreppet invandrare - användningen i lagar och förord- tillträde till om utläm- En specialdomstol i utlänningsärenden Föreskrifter för utrikesförvaltningen (UF) 2000, Förvaltningsrättslig tidskrift 1-2 1998 , Personalkontroll - , Rapport till regeringen, , Verksamhetsberättelse för för ; m.m. 1997/98, Redogörelser och förslag (1997/98:RFK4, förstärkt samordning inom riksdagsförvaltningen) Svenskt medborgarskap såsom villkor för erhållande av statstjänst, betän- kande avgivet av utredningsmännen för översyn av bestämmel- serna i § 28 regeringsformen om svenskt medborgarskap såsom villkor för erhållande av statstjänst,1960 Årsberetning 1999, Nævnet for etnisk ligestilling
sou · GOB3118 · 2001-01-01 00:00:00 — Förlängningen innebär inte att medel utöver vad som har beslutats kommer att tillföras verksamheten. En delrapport med det innehåll som angivits i dir. 1998:14 skall lämnas till . Slutrapport över försöksverksamheten skall lämnas . F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R
sou · GOB3121d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Figur 4 visar utvecklingen av andelen personer över taket (heltids helårsarbetande) med uppdel- ning på facklig tillhörighet. Andel med inkomster över taket, 1996, 1998, 2001 heltids- och helårsarbetande; LO, TCO och Källa: , och (se ovan Figur 1). Som framgår av figur 4 kommer var fjärde heltidsarbetande man från LO-kollektivet att ha inkomster över taket . För LO:s medlemmar ökar alltså andelen heltidsarbetande män med in- komster över taket från till och för kvinnor från –2001. En närmast drama- tisk ökning kan man konstatera – mer än en tredubbling för män och mer än dubblering för kvinnor. För TCO:s heltidsarbetande kvinnor kommer andelen med inkomster över taket att mer än tre- dubblas –2001, från . För TCO:s män ökar andelen från till . heltidsarbetande medlemmar i har ingen inkomstbortfalls- försäkring att tala om. Med en andel på över taket är sjukförsäkringen för denna grupp en slags grundtrygghet. Situatio- nen är inte heller vidare gynnsam för heltidsarbetande kvinnor, nästan varannan () kommer att ha en inkomst som ligger över taket. Andelen heltidsarbetande personer med inkomster över taket kommer totalt sett att uppgå till , en ökning (Figur 5). Vidare ses att av alla heltidsarbetande män kommer att ha en inkomst över taket . Motsvarande siffra för kvinnorna är dryga . Andel med inkomst över taket, 1996, 1998, 2001 Källa: , och (se ovan figur 1) Ovanstående resonemang gäller förstås inte bara sjukförsäkringen utan också andra trygghetssystem som föräldraförsäkring, arbets- skadeförsäkring, förtidspensioner, etc. Detta gör situationen ännu mer allvarlig. Om stora grupper av de som finansierar socialförsäk- ringssystemen till mindre och mindre del omfattas och därmed inte längre känner solidaritet med dem, förlorar systemen sin legitimitet varpå andra lösningar snabbt kommer att uppstå. Vill man bevara en av grundbultarna i den svenska socialförsäk- ringen, nämligen inkomstbortfallsprincipen, bör man överväga en höjning av taket. har vi annars ett generellt grundtrygghets- system, utan att någon bett om det. Vi kan därför konstatera att den svenska socialförsäkringen, ett av det viktigaste instrumentet för svensk socialpolitik och kanske för det svenska välfärdssamhäl- let, står inför ett avgörande vägskäl. Kommittén Välfärdsbokslut, med uppdrag att utreda välfärdsutvecklingen , konstaterade i sitt delbetänkande Välfärd vid vägskäl att står inför flera socialpolitiska vägval. Frågan om taket är definitivt ett av de viktigaste.
sou · GOB3122d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Sida: Evaluation (96/14) Twinning Programmes with in , , and Sida: Allmänna riktlinjer för Sida-Östs stöd till insatserna inom de sociala områdena Sida: NGO- samarbetet med + ett flertal andra Sida skrivelser Sida: Näringslivet och Sida: Resultatanalyser för , , , , och 1998 och 1999 Sida: Strategi för stöd till demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter i Sida: Strategi och handlingsplan för stöd till ökad jämställdhet i Sida: Stödet på energiområdet i SKI: Det svenska programmet för samarbete på det kärntekniska området med , SOU 1998:53 Ta vara på möjligheterna i SOU 1998:86 Utvecklingssamarbete på rättsområdet – SOU 1999:125 Näringslivsutveckling i SOU 2000:27 Export av statligt förvaltningskunnande Statsliggaren för , 1998, 1999, 2000 Utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd : Utvärdering av Svenska Institutets Östeuropa- verksamhet : Svenska kommuners utländska vänorter och annat internationellt kommunsamarbete 1999 : Vänort 2001 Dörren till + ett flertal andra dokument UNDP: for Europé and the CIS (2000) Promemoria : Andra givares verksamhet och planer : Landstrategier för , , , , och 1999 : Making transition work for everyone (2000) De nordiska ländernas bilaterala bistånd till närområdena De nordiske landes bistand till nærområdet 19891999, MDKK (2 el3 baltiske lande) Källa: Nordiska Ministerråd TemaNord 200:530
sou · GOB313 · 2001-01-01 00:00:00 — Sammanställning över kommuner där det byggts bostadsrätter med resp. utan BKN- garantier Nybyggda bostäder i bostadsrätt färdigställda och med utbetal- ningsbeslut om räntebidrag fördelat på län och kommun: antal lgh m BKN-gar län m frifin lgh
sou · GOB314 · 2001-01-01 00:00:00 — skall kommittén re dovisa de åtgärder som vidtagits till regeringen samt vid behov lämna förslag för att förbättra de hemlösas situation. Kommittén skall vara verksam till och med utgången av . I samband med att uppdraget avslutas skall kommittén lämna en samlad redovisning av projektmedlens användning och resultat samt en be- dömning av situationen för hemlösa.
sou · GOB321d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Avgörande för förmågan till anpassning är bl.a. tillgången på officerare, utbildningsplatser, materiel och övningsterräng. För ett förband som skall vara insatsberett måste huvud- delen av resurserna vara gripbara redan första året i ett anpass- ningsskede. En utveckling av den internationella fredsfrämjande verksam- heten förutsätter enligt Försvarsmakten att utbildningen för in- satserna på ett helt annat sätt än är integrerade i den ordinarie militära utbildningen. Synergieffekter bör kunna uppnås om inslag av internationell utbildning finns redan i den ordinarie grundutbildningen. Det kan vara fråga om språk, termi- nologi, metodik och organisation. Avvägningen mellan de olika slagen av utbildning utformas enligt Försvarsmakten lämpligen genom en försöksverksamhet. Syftet med ett nytt utbildningssystem bör vara att personal vid alla utbildningsförband ges förmåga att genomföra begränsade internationella uppgifter inom sina verksamhetsområden. Det kan vara t.ex. att organisera och utbilda en enhet, som skall kunna delta i PFF-verksamheten. Planeringen bör också göra det möjligt att samla och förbereda de värnpliktiga som anmält sig frivilligt för utlandstjänst längre fram i livet. Den s.k. missionsutbildningen – som syftar till att förbereda mer kvalificerade förband upp till bataljons storlek på medverkan i fredsframtvingande internationella operationer – bör läggas på ett av utbildningsförbanden, anser Försvarsmakten. Försvarsmakten anser vidare att det tillfälligt eller permanent bör vara möjligt att styra fördelningen av personal – att öka utbildningen av värnpliktiga för sådana förband – som är i särskilt hög grad efterfrågade internationellt sett. Omskolning skall kunna ske för värnpliktiga som har genomgått annan utbildning men som vill komma i fråga för utlandstjänst. En tilläggsutbildning skulle enligt Försvarsmaktens bedöm- ning snabbt öka tillgången på personal för utlandsstyrkan. ÖCB framhåller i sin rapport till regeringen med anledning av det i avsnitt 5.2.4 redovisade uppdraget att den kompetens och duglighet som skall uppnås efter genomförd grundutbildning skall beskrivas i mål. Ansvaret för detta ligger på den bemannings- och utbildningsansvariga organen gemensamt. Genom att målbeskriva skapas en förståelse och helhetssyn hos alla, inklusive den civil- pliktige. En bredare kompetens och användbarhet bör allmänt sett efter- strävas. Det bör ske genom en effektivisering av utbildningen och en utveckling av pedagogiken. NBC- och sjukvårdskompetens är exempel på utbildningsmoment som i ökad omfattning bör ingå i alla utbildningar, anser ÖCB. Utbildningen bör också tydligare än ge förståelse för och kunskap om totalförsvaret. En tydlig meritvärdering skall följa av utbildningen. Enligt ÖCB bör dessa åtgärder kunna genomföras utan att utbildningstiden utökas. En allmän översyn av de olika utbild- ningarnas längd i förhållande till behov av förmåga och kompe- tens bör ändå genomföras, framgår det av rapporten till rege- ringen.
sou · GOB326d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Vi gör denna bedömning mot bakgrund av att det i fråga om åtalsunderlåtelse normalt torde krävas att ett erkännande föreligger. Körkortsingripande efter beslut om åtalsunderlåtelse 165 Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att beslut om körkorts- ingripande på grund av brott inte skall kunna meddelas, om åklagaren har meddelat åtalsunderlåtelse för brottet.
sou · GOB329d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslår att det är angeläget att alla konsumenter har till- gång till lokal konsumentvägledning och att det därför bör bli en obli- gatorisk uppgift för kommunerna. Jag stödjer förslaget men vill moti- vera mitt ställningstagande ytterligare. Den främsta anledningen till mitt stöd är att vi nu har omfattande avregleringar och, som en följd av globaliseringen, ett ökat utbud av varor och tjänster på marknaden. Denna nya valfrihet kan vara positiv för konsumenterna om samhället också stärker deras rättigheter och möjligheter på marknaden. Annars blir friheten bara företagens. En aktiv konsumentpolitik är en viktig motmakt till marknaden. Men marknadens karaktär, liksom kon- sumenternas sätt att tillvarata sina intressen, förändras över tiden. där de flesta medborgarna finns uppkopplade på Internet är det inte säkert att det bästa sättet att tillvarata konsumenternas intressen är genom lokal konsumentvägledning. Som samhället ser ut Reservationer och särskilda yttranden 465 just nu finner jag det dock angeläget att alla människor har tillgång till lokal konsumentvägledning.
sou · GOB333d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Hur nöjd är Du med det område som bostaden ligger i? Mycket missnöjd Ganska missnöjd Varken nöjd eller missnöjd Ganska nöjd Mycket nöjd 1 2 3 4 5 12. Vad är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel ska vara bra att bo i? Helt oviktigt Inte särskilt viktigt Ganska viktigt Mycket viktigt 12 3 4 Nära till affärer Nära till skolor, barnomsorg Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice Nära till park eller grönområde Nära till kultur och nöjen Nära till vänner och bekanta Nära till motions- och idrottsanläggningar Nära till Bra kommunikationer En vacker fastighet med trevlig utemiljö Bra lekytor och lekutrustning Fritt från buller- och trafikstörningar Ett säkert och tryggt område Lätt att få parkeringsplats att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende En fastighet med hög standard Ett område med gott rykte 386 Bilaga 3 SOU 2000:33 I fråga 13 ber vi Dig uppskatta vad en rimlig månadshyra skulle vara för en likvärdig bostad i olika bostadsområden. Hur mycket mer eller mindre tycker Du att det vore rimligt att betala i hyra för Din bostad om den låg i de här bostadsområdena eller stadsdelarna? Utgå från att bostaden är lika stor som den Du bor i och att den har samma standard. Sätt ett kryss för varje område. Om du bor i något av områdena , stryk detta. Lägre Högre Rimlig hyra om min bostad låg i: -2001 eller lägre -1501 till -2000 -1001 till -1500 -501 till -1000 -1 till -500 Lika hyra +1 till +500 +501 till +1000 +1001 till +1500 +1501 till +2000 +2001 eller högre 1234 5 6 7 8 9 10 11 Centrala Huvudsta SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 387 14. Planerar Du/Ni att byta bostad ? 1 Ja 2 Nej 3 Kanske, vet inte 15. Om Du har några ytterligare synpunkter du vill framföra, skriv gärna ner dem här: .. .. .. .. .. .. .. .. .. .. .. ETT STORT TACK FÖR DIN MEDVERKAN! Var vänlig skicka in enkäten i det portofria svarskuvertet
sou · GOB337d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Barnafödande och sysselsättning Upp- och nedgången i fruktsamheten 1985-1997. Demografiska rap- porter 1998:1. Barnfamiljer 1997 om familjesamman- sättning och separationer. Demografiska rapporter 1999:1.
sou · GOB345d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Model rules and regulations for global CO2 emissions credit market i Combatting global : Possible rules, regulations and adminitrative arrangements for a global market in CO2 emissions entitlements, Part II, , 1994 Utsläpp till luft i . Statistiska Meddelande Mi 18 . Rapporter från lantbrukets företagsregister 1998. Sorrell, S., Skea, J. (red) Pollution for . SOU 1994:140, Gemensamt genomförande Slutbetänkande av kom- mittén för internationellt miljösamarbete SOU 1997:11, Skatter, miljö och sysselsättning Stavins, R. Transaction Costs and Tradeable Permits. Submission by on behalf of Community, its member states and , Czech Rebublic, Estonia, Lathvia, , , , and . C – Ruelse and . , (Tietenberg, T., , M et al): : Defining the Principles, Modalities, Rules and , Reporting and Accountability.
sou · GOB353d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Bisfenol A används som råvara för syntes av andra ämnen, varvid dess kemiska identitet förändras. Viss användning förekommer också som tillsats i plast, varvid ämnet föreligger i sin ursprungliga form och kan läcka ut. Några nationella begränsningsmål för bisfenol A finns inte. Bisfenol A riskbedöms inom EU:s program för existerande ämnen. Flera grupper av bekämpningsmedel förekommer i diskussionen om ämnen med hormonella effekter. Den mängdmässigt största gruppen är ditiokarbamaterna, med ämnen som mankozeb och maneb, som är avsedda för potatisodling. De andra bekämpningsmedel som förts upp på listor över hormonstörande ämnen används i mycket små kvantiteter i , sammantaget . Mankozeb ingår fortfarande i godkända bekämpningsmedel, men om- fattas av avvecklingsplaner och användningsområdena har inskränkts. Maneb finns i några godkända bekämpningsmedel. Mankozeb och maneb såldes i flera hundra ton . Användningen av jordbrukspreparat innehållande mankozeb under- stiger . Tributyltennföreningar används i färger för att förhindra påväxt på båtar samt i små mängder som konserveringsmedel i t.ex. plast. Användningen är reglerad på ett sådant sätt att färgerna bara får användas på oceangående fartyg som är längre än . Inter- nationellt pågår ett arbete inom IMO (International Marin- time Organization) med syfte att avveckla tennorganiska föreningar i färger för bottenmålning av fartyg.
sou · GOB357d1 · 2001-01-01 00:00:00 — , Resultatanalys, , 1991 , RRV 1994:32, Den statliga budgetprocessen och , RRV 1996:6, Att mäta effekter , RRV 1996:13, Resultatstyrning i myndigheten , RRV 1996:36, Med resultatet i fokus , RRV 1996:50, Förvaltningspolitik i förändring betänkande 1999/2000:SoU4 Vissa alkoholfrågor , 1997:18, Folkhälsorapport SOU 1985:40, Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning SOU 1991:40, Marknadsanpassade service- och stabsfunktioner SOU 1997:15, Det svåra samspelet, Resultatstyrningens framväxt och problematik SOU 1997:57, I medborgarnas tjänst, En samlad förvaltningspolitik för staten SOU 1997:80, Reformerad stabsorganisation SOU 1997:119, En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folk- hälsoarbetet SOU 1998:38, Vad får vi pengarna? Resultatstyrning av statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området SOU 1998:43, Hur skall må bättre? – första steget mot nationella folkhälsomål SOU 1998:154, OAS Oberoende Alkoholsamarbetet SOU 1998:156, Alkoholpolitikens medel SOU 1999:51, Smittskydd, samhälle och individ SOU 1999:65, , företrädare för barn och ung- domar SOU 1999:66, God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården SOU 1999:90, Narkotikastatistik, Om samhällets behov av information om narkotikautvecklingen SOU 1999:137, Hälsa på lika villkor - andra steget mot nationella folkhälsomål SOU 2000:3, Välfärd vid vägskäl, Utvecklingen Statskontoret, 1990:21, När riksdag och regering ska styra med resultat Statskontoret, 1998:22, Samordning mot droger Statskontoret, 1999:21, Det viktiga valet av verkschef , 2000:9, Styrelser med fullt ansvar Vedung, , Utvärdering i politik och förvaltning, : , 1998.
sou · GOB359d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Länsstyrelserna skall emellertid också utöva tillsyn över kommunernas handläggning, och har därigenom rätt att kräva in kommunens handlingar för en närmare granskning i det enskilda fallet. Detta får anses tillgodose syftet med det tidigare remissförfarandet. Någon formell yttranderätt för länsstyrelserna bör därför inte åter- införas. Frågan om kommunen kan vara jävig vid beslut om serverings- tillstånd har framför allt påtalats från restaurangbranschens organisa- tioner. Jävssituationer uppträder dock även inom andra kommunala områden. Enligt kommunallagens bestämmelser får därför inte en nämnd utöva tillsyn över verksamhet som man själv bedriver. Dessa funktioner måste vara uppdelade på olika nämnder. I övrigt skall kommunens beslut inom olika områden bevakas av tillsynsmyndigheterna; vanligen i första hand länsstyrelserna. Alkohol- utredningen, som också hänvisar till vad som ovan anförts om sanktion mot kommunalt lagtrots, anser inte att det finns skäl att överväga några särregler för alkoholområdet.
sou · GOB365d1 · 2001-01-01 00:00:00 — I förordningen (1990:1237) om självdeklaration och kontroll- uppgifter finns närmare bestämmelser om vad som gäller i fråga om uppgifter som skall lämnas till skatteförvaltningen. RSV meddelar de ytterligare föreskrifter som behövs om förfarandet med kontrolluppgifter.
sou · GOB368 · 2001-01-01 00:00:00 — Kommunnätet är ett öppet, kommersiellt tillgängligt nät och omfattar knutpunkt och noder, förbindelser mellan orter inom kommunen och fö r- bindelser inom respektive ort samt förbindelser på landsbygden. Ägandet av detta nät kan variera. I normalfallet ägs nätet av aktörer på markn a- den. En knutpunkt för trafikväxling mellan operatörer bör finnas i varje kommunhuvudort. Till denna knutpunkt förutsätts de regionala och n a- näten och det publika kommunnätet vara anslutna. Svenska Kraftnäts nationella nät, som byggs som ett led i statens IT- infrastruktursatsning, skall anslutas till knutpunkten. Det ortssammanbindande nätet är ett nät med hög överföringskapacitet i kommunen, som förbinder orter inom en kommun med varandra och med kommunhuvudorten. Ortsnoden sammanbinder det ortsammanbindande nätet med ortsnätet, spridningsnätet inom orten och kan också utgöra nodpunkt för radioa c- cess till landsbygden. Ortsnätet är ett spridningsnät med hög överföringskapacitet inom orten som sammanbinder olika områden inom orten. Områdesnoden sammanbinder ortsnätet med områdesnätet. Områdesn o- der kan även bli aktuella att etablera på landsbygden när fasta nät byggs i dessa områden. Områdesnätet sammanbinder områdesnoden med fastighetsnoderna d i- rekt eller indirekt via ett fastighetsområdesnät (villaområden, industrio m- råden, verksamhetsområden). Det område som betjänas av områdesnätet kan variera i storlek beroende på fastighetsbeståndets sammansättning avseende villor, flerfamiljshus, industriområden och andra geografiska förutsättningar. Fastighetsägarna ansvarar för utbyggnaden av näten inom respektive fastighet. Fastighetsnäten omfattas inte av det stöd som föreslås i betä n- kandet (se 2 § förslaget till förordning). Beträffande fastighetsområde s- nät kan dessa dock omfattas av stödet om det inte avser den del av nätet som är undantaget från stöd enligt 2 § i förslaget till förordning. Fastighetsnoden sammanbinder områdesnätet med fastighetsområdes- nätet /fastighetsnätet. Inom villaområden, industriområde och verksamhetsområden etableras fastighetsområdesnät genom vilket fastigheterna (byggnaderna) /fastighetsnoderna sammanbinds med en fastighetsområdesnod som se- dan förbinds med områdesnoden. Fastighetsnätet förbinder lägenheterna/lokalerna i samma byggnad med fastighetsnoden.