sou · GOB392 · 2001-01-01 00:00:00 — Tabellen visar även när det gäller att studentströmmarna delvis följer de gamla kolonialmakternas tidigare gränser. De uppgifter som redovisas i tabellen är emellertid osäkra. redovisar en förhållandevis hög procent utländska studenter av det totala antalet studenter. Uppgiften för är baserad på utländska medborgare som deltar i högre utbildning. Det innebär att även utländska medborgare som stadigvarande bor i landet innefattas. Däremot ingår inte personer som har tillfälliga personnummer eller som saknar personnummer. från länder inom EU, med en kortare vistelse än är inte heller medräknade. Liknande problem finns med andra länders rapportering av antalet utländska studenter. Även om det statistiska underlaget är behäftat med brister speglar det ändå viktiga tendenser på den globala utbildningsmarknaden. Det finns flera olika förklaringar till den ökande internationella studentrörligheten. Några faktorer som kan framhållas är de ekonomiska och politiska förutsättningarna för en ökad rörlighet. Den ökande internationaliseringen av näringsliv och samhälle ställer större krav på de enskilda individerna när det gäller internationell erfarenhet och språkkunskaper. En viktig bidragande orsak till svenska studenters möjligheter att studera i andra länder är det förmånliga studiemedelssystemet. Prognoser beträffande utvecklingen av den framtida student- mobiliteten är delvis motsatta. En prognos pekar på en viss stagnation av antalet studenter som studerar i andra länder. De påverkande faktorer som brukar omnämnas är att studentmobilitet är dyrbart och förutsätter god ekonomi med bl.a. en ekonomiskt stark medelklass som förmår att betala för sina ungdomar. Utvecklingsekonomierna som står för en stor del av student- strömmarna möter i allt högre utsträckning efterfrågan på högre utbildning genom att bygga ut de nationella systemen. De mottagande universitetens kapacitet – tillgång på lärare, lokaler etc. - brukar också nämnas som en begränsande faktor. Slutligen kan det framhållas att mobiliteten kan komma att avta i och med att möjligheterna till distansutbildning via ICT byggs ut. En annan prognos utgår ifrån att tillväxten i världsekonomin och speciellt i utvecklingsländerna kommer att skapa större ekonomiska förutsättningar för studentrörlighet . Vidare ställer den alltmer rörliga internationaliserade arbets- marknaden ställer vidare större krav på omvärldskunskap och internationellt utbyte för unga och vuxna. Hur det än är förhåller sig med dessa prognoser kan det konstateras att det finns drygt 2 miljoner personer som studerar inom högre utbildning utanför hemlandet. har en utveckling blivit alltmer märkbar som kan karakteriseras som utbildningens globalisering Utbildning och framför allt högre utbildning sker inte enbart inom de nationella gränserna. En global utbildningsmarknad tar allt tydligare form med såväl traditionella aktörer i nya former och med nya strategier som nya innovativa och vinstintresserade utbildningsanordnare på en internationell marknad. En bidragande orsak är den allt tydligare viljan hos dagens unga människor att studera i andra länder och kulturer. I den allt mer globaliserade utbildningsmarknaden är begrepp och processer som kvalitetssäkring, tillgodoräknande av studiemeriter och erkännande av examina samt ackreditering av utbildningar och lärosäten allt viktigare. Tendenser i den framväxande globala utbildningsmarknaden har analyserats av flera organisationer, däribland , () och och senast vid konferensen of Borderless Education anordnad Conference of Vice-chancellors and Principals (CVCP) i . har The Confederation of European Union Rectors på uppdrag av , direktoratet för utbildning och kultur startat ett projekt med syfte att kartlägga förekomsten av transnational education. Projektet skall redovisas . En organisation som har tagit till uppgift att enbart arbeta med frågor som rör den globala utbildningsmarknaden är (). Organisationen har sitt säte i och fungerar som certifieringsorgan för aktörer på den globala utbildningsmarknaden. Organisationen har sina flesta medlemmar i och . anordnar konferenser och seminarier om spridning och utvärdering av transnationell utbildning. De företagna analyserna och beskrivningarna av den globala utbildningsmarknaden innehåller flera gemensamma faktorer: En väsentlig förutsättning för framväxten av en global utbildningsmarknad är att det finns personer, organisationer och företag som är intresserade och villiga att betala för de tjänster som erbjuds. En aktiv marknadsföring för att värva studenter eller erhålla uppdrag för uppdragsutbildning i konkurrens med andra utbildningsanordnare eller nationer är ett tydligt inslag. är med sin informationsportal och sitt varumärke ett av de främsta länderna när det gäller Men även länder som , , , och gör mycket aktiva marknadsinsatser. Det växer även fram en flora av internationella utbildningsmässor där länder och enskilda lärosäten värvar intresserade studenter. I det följande beskrivs hur ett antal länder har organiserat marknadsföring och information. Utbildningsmäklare, som erbjuder sina tjänster såväl till individer som till organisationer, är allt vanligare. Tjänsterna består i att hjälpa till att förmedla klienten till rätt slags utbildningsanordnare och utbildning. I finns det ett antal mäklare som på uppdrag av utländska universitet anordnar information om och marknadsför dessa universitets utbildningar. Detta beskrivs närmare i kapitel 3. Sammanslutningar av flera universitet bygger upp virtuella universitet som fungerar som förmedlare för de ingående universitetens distanskurser. Allt fler lärosäten erbjuder ett växande utbud av distans- utbildningar. Överenskommelser mellan lärosäten i olika länder att erbjuda kurser som ingår i ett gemensamt överenskommet program. Gemensamma överenskommelser om erkännande av kurser Etablering av ett universitets campus i ett annat land för erbjuda Ett lärosäte ger ett lärosäte i ett annat land i uppdrag rätt att ge kurser i det första lärosätets namn. Framväxten av internutbildningar med akademisk profil inom företag eller grupper av företag för att bli mer oberoende av universitetens utbildningar som även kan anses som inte tillräckligt anpassade. Invändningen mot dessa utbildningsanordnare är att de som regel har en utbildning som är alltför snävt anpassad till det närstående företaget. Detta förekommer framför allt i . Enligt uppgift från fanns det i ca 1 600 institutioner i denna kategori. Denna siffra har kritiserats i rapporten of Borderless Education, från med samma namn. Av rapporten framgår att det är få fristående organisationer. De flesta är en utbildningsenhet inom ett företag. Ännu så länge är universitetsliknande organisationer av detta slag tämligen ovanliga i , men de förekommer såsom , och . är en liknande företeelse, som genom sitt namn gör intryck av att driva en högskoleliknande utbildning fastän det är fråga om personalutbildning. I framför allt finns det företag som erbjuder olika former av högre utbildning. som startade är ett sådant företag. Dessa företag liknar företagsuniversiteten och erbjuder framför allt kompetensutveckling till redan yrkesverksamma personer. 2.5Utvecklingen i några länder Utbildningssamarbetet mellan de nordiska länderna har en lång tradition. Samordnande organ är det . slöts avtal beträffande erkännande av examensbevis mellan de nordiska länderna. För att stimulera student- och lärarutbytet mellan de nordiska länderna finns Nordplusprogrammet som lämnar bidrag för utbytesverksamhet m.m. har ca 2 000 studenter och 800 lärare fått stöd från Nordplus för att studera eller undervisa i något annat nordiskt land. finns det en nordisk överenskommelse om tillträde till högre utbildning på samma villkor för sökande från de nordiska länderna och att länderna kalenderårsvis skall betala varandra viss ersättning för de studenter från det egna landet som studerar i ett annat nordiskt land. I det handlingsprogram som beslutats – 2001 är regionalt samarbete prioriterat. I detta ingår samarbete med de baltiska staterna och nordvästra . Vidare samarbete i internationella sammanhang. Antalet studenter som kommer till från övriga nordiska länder överstiger betydligt antalet svenska studenter som väljer att läsa i ett annat nordiskt land. fanns det 4 475 nordiska medborgare registrerade vid svenska universitet och högskolor. /98 beviljades 1 789 svenska studenter studiestöd för studier i annat nordiskt land. Avgångsbetyg från gymnasieskolan (motsvarande) i övriga europeiska länder krävs normalt för tillträde till högskole- utbildning i . Andra utländska examina kan i vissa fall behöva prövas för att berättiga till tillträde. En icke-nordisk sökande måste dokumentera kunskaper i engelska. Därutöver krävs språkkunskaper i det aktuella studielandets språk. Undantag från det senare kravet kan göras för kurser där undervisningen sker på engelska. Utbildningen i är generellt sett avgiftsfri. I har det dock blivit möjligt för universiteten att ta avgifter för vissa magisterutbildningar. /96 fanns i ca 9 000 utländska studenter. Utöver det europeiska samarbetet finns bilaterala staliga överenskommelser om utbyte med , , och i fråga om stipendier för studenter och forskare. Inom utbytesprogrammen /kom 1998/99 fler utländska studenter till än danskar som reser ut. I har det samordnade ansvaret för information och marknadsföring av högre utbildning till utlandet till legat hos Rektorkollegiet, som bl.a. ger ut guiden Studying in . etablerades en ny organisation, CIRIUS (og Rådgivning om Internationale Uddannelses- og Samarbejdsaktiviteter), med samlat ansvar för internationellt utbildningssamarbete. CIRIUS skall ansvara för internationella mobilitets- och utbildningsprogram, informera om studieförhållanden i och andra länder samt akademiskt erkännande av utländska utbildningar. är det en uttalad dansk politik att stärka utbildningens kvalitet, dels genom utveckling av utbildnings- program och förbättring av studenternas internationella kvalifika- tioner, språkfärdigheter och kulturella förståelse, dels genom att underlätta mobiliteten för danska studenter och allmänt förbättra danska universitets och högskolors konkurrenskraft på en global utbildningsmarknad. Antalet utländska studenter har ökat . Nära 4 000 utländska studenter fanns totalt i /97. Av dessa kom från , från och från . av de utländska studenterna siktade mot en lägre högskoleexamen, medan studerade för en högre högskoleexamen och för en påbyggnadsexamen (källa: KOTA 1998). hade drygt 3 000 utländska studenter avlagt examen vid universiteten, vilket utgjorde av alla studenter. har intresset för språk ökat, främst franska och ryska och men även för arabiska och asiatiska språk. I har behovet av kurser på engelska för utländska studenter uppmärksammats Det har resulterat i att över 300 kurser på engelska numera finns att tillgå. Vidare erbjuder de flesta lärosäten kurser i finska för utlänningar (svenska där så är tillämpligt) och tillhandahåller även utbildning om finsk kultur och samhälle som ges utanför det egentliga utbildningsprogrammet. har det övergripande ansvaret för att främja internationalisering av högre utbildning. Det administrativa ansvaret delegerades 1991 till CIMO (). , då kom med i Europeiska Unionens utbildningsprogram, har CIMO gjort medvetna och stora ansträngningar för att marknadsföra finsk utbildning, främst med tanke på att komma till rätta med obalansen i studentutbytet med de europeiska länderna (och bilaterala program). CIMO har producerat en serie publikationer som riktar sig i huvudsak till utländska studenter, internationella sekreterare och andra aktörer vid universitet och högskolor. Utländska kontaktnät har skapats och en Discover webbsite lades ut på Internet. Informationsseminarier har hållits i skilda delar av världen, studentmässor och konferenser har utnyttjats för att sprida information. många kulturcenter utomlands har också bidragit till att gynna finsk utbildning. var universitetens internationella samarbete huvudsakligen informellt och baserade sig på personliga kontakter mellan enskilda professorer och forskare. Gradvis har policy för internationalisering påverkats av närmandet till och senare inträdet i den europeiska unionen. De dramatiska förändringarna i utrikespolitiska situation parade med en ökad tillväxt för internationell handel och investeringar har bidragit till krav på internationalisering av utbildningssektorn. Ett av de skäl som anges är dels att kunna svara mot de behov som samhälle och näringsliv har genom att producera universitets- och högskoleutbildade med europeisk inriktning och internationellt konkurrenskraftig kompetens. Ett annat skäl är att förbättra kunskap och förståelse för främmande språk och kulturer för att åstadkomma fredlig samexistens och bekämpa rasism och fördomar. Samarbetet österut är ett prioriterat område för . Närheten till gör att akademiskt utbyte med landet och undervisning i ryska uppmuntras. har etablerat ett nära samarbete med . Det finns en mycket lång isländsk tradition att studera utomlands. Isländska studenter har begivit sig till europeiska universitet för längre eller kortare studievistelser. har kontakterna med utökats. /97 fanns det 185 utländska studenter vid . kom från och från . Det är huvudsakligen fråga om utbytesstudenter som studerar inom ramen för programmen Nordplus eller . erbjuder ett antal kurser på engelska. För tillträde till dessa ges dispens från kravet på isländska. /96 fanns det drygt 11 000 studenter med utländskt medborgarskap vid och högskolor. Som tidigare påpekats i kapitel 2.3 är denna uppgift osäker eftersom den inte enbart redovisar antal utländska studenter som kommit till i syfte att studera. Det största antalet, kom från följt av med . Trots att det norska Kirke-, utdannings- och forsknings- departementet uttryckt en vilja att internationalisera norsk utbildning har få ansträngningar gjorts för att marknadsföra norsk utbildning utomlands. Det är sekretariat som även har till uppgift att vara informations- och expertcentrum när det gäller utländsk högre utbildning och erkännande av sådan. I dess uppgifter ingår också att bistå lärosätena med information och vägledning vid antagning av utländska studenter. Sekretariatet skall också besvara frågor om studiemöjligheter inom högre utbildning i och utarbeta relevant informationsmaterial. Senter for Internasjonalt universitetssamarbeid () har sammanställt en katalog över internationella mastersprogram vid lärosäten i . Av den framgår att drygt 50 mastersutbildningar erbjuds och flest vid som anordnar 20 program. Majoriteten av de utländska studenterna vid norska läro- säten har kommit inom ramen för stipendieprogram som är avsett för studenter från utvecklingsländer och det forna . har däremot en lång tradition när det gäller att sända studenter utomlands. Den viktiga frågan är att hitta en balans mellan de studenter som väljer att genomföra hela sin utbildning utomlands och de studenter som reser utomlands inom ramen för utbytesprogram. Trots politiska beslut av den norska regeringen har denna obalans snarare ökat. EU-samarbetet när det gäller högre utbildning sker huvudsakligen inom den del av Sokratesprogrammet som kallas . Även inom finns stöd för utbyte inom främst yrkesutbildningar. Tempus-programmet är ett särskilt program för att stödja utvecklingen av högre utbildning inom . Det är Internationella programkontoret som i ansvarar för dessa program. Stöd till studentmobilitet är det mest framträdande draget i Erasmusprogrammet även om stöd till andra aktiviteter som lärarutbyte, kursutveckling m.m. ges. Över 1 600 lärosäten deltog i Erasmusprogrammet /99. Därigenom kom nästan 200 000 studenter att kunna vistas i ett annat europeiskt land detta år. Drygt 3 000 svenska studenter har kunnat studera utomlands och ungefär lika många europeiska studenter har studerat vid svenska lärosäten. För att studentutbytetet skall underlättas och tillgodoräknande och erkännande skall ske smidigare har European () utvecklats av . och högskolor använder sig alltmer av detta när de informerar om sina utbildningar till utländska studenter och lärosäten. EU har även allmänna program för samarbete mellan unionen och länder/regioner. I dessa samarbetsavtal ingår som regel även högre utbildning och forskning. Samarbetsavtal finns bl.a. med och . Det franska ordförandeskapet har lagt fram planer på ett närmare samarbete med inom utbildningsområdet. Inom har en analys genomförts hur de internationella utbildningsprogrammen som administreras av programkontoret förhåller sig till övergripande mål och prioriteringar i den nationella utbildningspolitiken (Europeiska mål och svensk utbildningspolitik. Dnr U 2000/1270/IS) /96 hade närmare 140 000 utländska studenter, varav hälften kom från . Drygt en fjärdedel kom från och från . har som målsättning att spela en betydande roll i det internationella utbytet av utbildning och forskning och strävar efter att öka antalet utländska studenter i landet. Att främja utbildning och internationellt utbyte är en integrerad del i den nationella målsättningen för landets ekonomiska och kulturella roll i världen . För detta ändamål skapades 1998 organisationen . De två ministerierna för utbildning, forskning och teknologi och utrikes affärer ingår tillsammans med offentliga och privata institutioner för högre utbildning i organisationen. Verksamheten bedrivs utan vinstintresse och dess främsta mål är att stimulera internationellt utbyte inom utbildning och forskning. EduFrance har tre mål med sin verksamhet: att främja internationella kapacitet att erbjuda högskoleutbildning och vetenskaplig expertis, att förse utländska studenter med bra vägledning och stödinsatser både innan och under vistelsen i samt att samordna det franska utbudet av kvalificerad utbildningsrådgivning och -planering. EduFrance har utvecklat en strategi som innebär att vara mycket synlig vid internationella konferenser, mässor och andra aktiviteter som riktas mot studenter, högskolor och internationella organisationer. Vid alla dessa tillfällen betonas den franska utbildningens bredd, djup och kvalitet. Medlemsinstitutionerna inbjuds ofta att medverka tillsammans med EduFrance. har EduFrance marknadsfört i olika möten, konferenser och studentmässor i bl.a. , , , , , , och . EduFrance bygger upp informationskontor i samarbete med ambassader, konsulat, Alliances och internationella sekretariat vid universitet och högskolor utanför . På Internet är EduFrance portalen till fransk högre utbildning. Portalen ger en ingång till den högre utbildningen i såväl som till fransk utbildning över hela världen; Central- och , och , , och de fransktalande länderna i . Studenter som skall studera i erbjuds en rad tjänster varav en del är tillgängliga redan i hemlandet. Det kan bl.a. vara fråga om rådgivning, intensiv språkträning, och personlig hjälp med administrativa frågor som är relaterade till vistelsen i . Olika utbildnings- och studentorganisationer samarbetar med EduFrance i dessa frågor. EduFrance har sammanställt en katalog över skräddarsydda kurser och utbildningsprogram för utländska studenter. Av denna framgår att drygt 50 utbildningsprogram erbjuds kontinuerligt för utländska studenter. Förvaltningsutbildning är det mest populära området med 20 utbildningsprogram. Undervisningen för utländska studenter sker antingen på engelska, franska eller en kombination av de båda språken. Till grundutbildningsprogram krävs studentexamen eller motsvarande och adekvata språk- kunskaper i respektive språk. Mastersutbildningar är avgiftsbelagda. Några exempel på avgifter för mastersutbildningar: europeisk affärsjuridik (9 månader) kostar , företagsutbildning, (12 månader inkl. 6 månaders praktik) kostar ca och ingenjörsutbildning (2 terminer plus 5 månaders praktik) ; en tvåterminsutbildning i turism och språk, som kräver 2 års grundläggande universitetsstudier kostar ca . Studenterna kan även välja ett paketpris som inkluderar logi. Möjlighet finns för delbetalning av avgifterna. har en lång tradition av att rekrytera utländska studenter. ingick det i holländsk bistånds- politik att stötta utvecklingsländer med bl.a. utbildning. studerar, enligt officiella uppgifter, drygt 7 300 utländska studenter vid universitet och högskolor i . Förmodligen finns det utländska studenter, som inte märks i den officiella statistiken. Den holländska regeringen ser det som viktigt ur utrikespolitisk och handelspolitisk synpunkt att öka rekryteringen av utländska studenter till . Det är handels- och utbildnings- ministrarna som leder detta arbete. Som särskilt strategiskt viktiga länder har bl.a. , , och utpekats. Det innebär att i anslutning till ambassaderna har särskilda informationskontor upprättas i dessa länder. Kontoren har till uppgift att informera om och förmedla kontakter till holländsk högre utbildning. Handelsattachéerna har givits ett särskilt uppdrag att stötta markandsföringen av holländsk högre utbildning. Samarbete sker med det holländska vid marknadsföring av högre utbildning. Dessutom har ett omfattande stipendieprogram inriktat mot dessa länder inrättats. En inter- departemental arbetsgrupp har tillsatts för att närmare studera och eventuellt undanröja hinder i holländsk lagstiftning när det gäller frågor om visum, uppehållstillstånd och sjukförsäkring. organisation för internationellt samarbete inom högre utbildning, NUFFIC, har uppdraget att genomföra denna satsning. NUFFIC har ansvaret för allt internationellt samarbete inom högre utbildning. Det gäller biståndssatsningar, de europeiska samarbetsprogrammen samt marknadsföring och information till blivande studenter. Organisationen erhåller ett visst stöd från staten för sina informationssatsningar utomlands, men universitet och högskolor betalar även för den service som * motsvarar ca . Det gäller bl.a. för deltagandet i olika utbildningsmässor i de prioriterade länderna. betraktar sig själva som marknadsledande när det gäller att erbjuda högre utbildning på engelska. Den informations- broschyr som ges ut av NUFFIC omfattar för läsåret 500 kortare kurser och längre program inom alla utbildningsområden. Det kan noteras att Svenska institutets förteckning över det svenska utbildningsutbudet på engelska är av samma omfattning. För tillträde till holländsk högskoleutbildning krävs avgångs- betyg från gymnasieskola/motsvarande samt om utbildningen ges på holländska dokumenterade kunskaper i språket. För utbild- ningar som ges på engelska ges dispens från kravet på holländska. Utländska studenter har emellertid möjlighet att lära sig holländska. De flesta universitet och högskolor ger sådana kurser inför terminsstarten och under terminerna. Utbildningen är avgiftsbelagd i för samtliga studenter. Holländska studenter och studenter från EU-länder betalar en mindre avgift på omkring 3 000 – 5 000 . Studenter utanför EU får betala betydligt högre avgifter. Dessa avgifter varierar beroende på utbildning men kan vara upp mot 200 000 för vissa utbildningar. Det finns totalt drygt 210 000 utländska studenter vid brittiska universitet. är, relativt sett i förhållande till det totala antalet studenter, det dominerande landet när det gäller utländska studenter i högre utbildning. Enligt preliminära beräkningar har antalet utländska studenter ökat med i förhållande till 1999. Därutöver beräknas ca 250 000 personer delta i kortare eller längre språkutbildningar anordnade av privata institutioner. Den brittiska regeringen har satt som mål att skall brittisk högre utbildning ha ökat sin andel av den internationella marknaden för högre utbildning från . För att kunna förverkliga målsättningen har en interdepartemental styrgrupp inrättats med representanter från Departement for Education and Employment, Departement for Trade and Industry och Foreign Office. Arbetsgruppen har till uppgift att leda och samordna rekryteringsstrategin och förändringsarbetet beträffande