sou · GOB320 · 2001-01-01 00:00:00 — Ansökan tillstyrktes oftast enligt medicinsk indikation. Så här beskrivs en ung "tattarkvinna" och hennes familj av fattigvårdssty- relsens ombudsman 1940: "släkten synes vara själsligt defekt. En syster åtalad för mened, har avtjänat sitt straff. Denna syster är steriliserad. En kusin intagen å sinnessjukhus. En annan syster har undergått steriliserande operation. Familjen har fått fast understöd från fattigvården. Vårdades i föräldrahemmet, normal utveckling. Gått i vanlig folkskola, konfirme- rad , arbetat som hembiträde. Ingick äktenskap med nuvarande make 1934, samtliga barn vistas i hemmet. Beträffande kvinnans t illstånd:" verkar undermålig, orkar ej ordentligt sköta sina barn." Förste stadsläkare sammanfattar i läkarintyget: "hela släkten asocial (tattare). Två systrar har undergått steriliserande operation, den ena på grund av kriminalitet, den andra på grund av sinnesslöhet och barnens höggradiga undermålighet. Den sökande har alltsedan barndomen varit undermålig. Vanvårdar barnen (sju stycken) som äro smutsiga, trasiga, och undernärda. Kan ej och har ej bi- dragit till familjens försörjning. Vid undersök- ningen rätt ovårdad, smutsig, villrådig och ängslig, livliga affekter. I övrigt intet anmärkningsvärt. Intelligens-prövning enligt Wåhlén IÅ . Ansökan tillstyrkes på det livligaste med hänvisning till rasbiologiska för- hållanden." Fram till slutet av andra perioden avsåg av ansökningarna icke- svenskar. Andelen utländska medborgare var i . Under de två sista perioderna var andelen personer med utländsk bakgrund som ansökte om sterilisering avsevärt förhöjt jämfört med riket i övrigt och utgjorde av samtliga ansökningar. Andelen utländska medborgare i var då . 5 Bland de europeiska länderna som förekommer i urvalet återfinns främst och därefter , och Grek- Befolkningsstatistik del 3, 1997. I materialet är det sällsynt med personer invandrade från utomeurope- iska länder. För både män och kvinnor framkommer att andelen svenska medborgare minskar från under första perioden t ill mot slutet. Bland de personer som ej är svenska medborgare finns många arbetsinvandrade på 1960- och 1970 talen. Tabell 14 Medborgarskap/ursprungsland hos dem som ansökte om sterili sering under de fyra perioderna Etniska och sociala grupperingar och medborgarskap - slutord I kartläggningen har särskilt undersökts om vissa underprivilegierade grup- per som etniska minoriteter och andra sociala grupperingar utsattes för ste- rilisering mot sin vilja. I källmaterialet återfinns dock endast ett mindre an- tal personer som direkt beskrivits med sådana uttryck som tattare, zigenare eller same. Eventuellt undveks avsiktligt beteckningen tattare etc. , då arvsbiologin omprövades som vetenskap och en annan syn på minoriteter rådde. De som ansågs tillhöra tattarsläktet betecknades också ofta som sinnesslöa i de tidiga ansökningsakterna. Deras ansökningar till- styrktes enligt eugenisk och social indikation. Merparten av tattare, 16/22 i detta material, genomgick steriliserande operation. Dessa resultat förefaller stämma samman med tidsandan och den arvsbiologiska vetenskapens av- sikt. Bland dem som ansökte om sterilisering 1960-1975 återfanns många icke svenska medborgare. Flertalet kom från skandinaviska länder framför SOU 2000:20 Bilaga 4 243 I ansökningsformulären besvaras uppgiften om medborgarskap på därför angivet utrymme. Många av de invandrade både från Skandinavi- en och övriga hade förmodligen kommit till av arbetsmark- nadsskäl. Kvinnor sökte ofta abort och sterilisering . De hade ofta barn och önskade komma ut i arbetslivet för att kunna förbättra familjens ekonomiska situation. Det höga antalet utländska kvinnor återfinns främst då den eugeniska indikationen inte längre till- lämpades i någon större utsträckning. Ändå kan läkare/kuratorns roll dis- kuteras. Hur mycket av initiativet kom från kvinnan själv? Vilken roll spe- lade de bristfälliga kunskaperna i svenska? Hur tillgänglig var kvinnan för information om alternativa metoder för att förhindra graviditet? Hur mycket förstod kvinnan av informationen om steriliserande operation? Vilket infly- tande hade de olika religionerna? Föredrog katolska kvinnor från en steriliserande operation framför preventivmedel eller abort? En mycket speciell grupp av invandrare var de som flytt till i samband med . Av beskrivningar i akterna framkommer tydligt bilder av svårt neurotiserade kvinnor som till följd av sina upplevel- ser inte önskade sig vare sig graviditet eller egna barn. I dessa fall framgick ur akterna att socialmedicinska indikationer varit rådande. Vid aktgenomgången saknas uppgift för de flesta män och kvi nnor på insti- tution om att sterilisering var ett villkor för någon "förmån", såsom utskriv- ning eller äktenskapstillstånd. För endast finns en dokumenterad uppgift om att sterilisering ställdes som villkor för att skrivas ut från insti- tution. I materialet finns uppgifter på att 335 personer i urvalet vistades på institution (av totala urvalet), 133 män och 202kvi nnor. Detta inne- bär att av männen vistades på institution medan andelen kvinnor en- dast var (Figur 6) Män och kvinnor på institution av männen och av kvinnorna bland de institutionsplacera- de vistades på sinnessjukhus. På sinnesslöanstalt vistades av männen och av kvinnorna. De flesta sinnessjukhus hade speciella avdelningar för sinnesslöa, av männen hade tidigare i livet vistats på sinnesslöanstalt. Andelen män och kvinnor som vistas på sinnessjukhus förefaller öka med tiden, tydligast an- delen kvinnor. Detta kan tala för att de institutionsvårdade mot slutet av perioden uppvisar en annan problembild med snarare socialpsykiatriska besvär och mindre grad av social missanpassning och vanart. Det kan också vara så att de vårdade i grunden hade liknande problematik men att dia- gnossättningen förändrades . Ålder m.m. hos institutionsplacerade Medelåldern för de män och kvinnor som vistades på institution och ansökt om sterilisering var i det totala urvalet 27 –. Spridningen var relativt stor, från till för män, från till för kvinnor. Tabell 15 Ålder för steriliseringssökande män och kvinnor på insti- En tendens i materialet är att de som vårdades på sinnesslö/- epileptikeranstalt var yngre än de som var intagna på sinnessjukhus eller alkoholistanstalt. Att genomsnittsåldern på sjukhus var relativt högre för- av att psykisk sjukdom debuterade, upptäcktes eller dia gnostiserades senare i livet än "sinnesslöheten", som uppmärksammades under skolgång eller i starten av arbetslivet. Ett restriktivt synsätt till sterilisering av unga, likaså individer med nydebuterad psykisk sjukdom ökade . Flertalet män och kvinnor som vistades på institutioner var ogifta och barnlösa. Under de två första perioderna var många av de ogifta kvinnorna som ansökan avsåg placerade på institution. Bland kvinnorna var en bety- dande andel ogifta med ett barn. Av de kvinnor som hade två eller fler barn var den största andelen gifta. (Det fanns en kvinna med tolv och en med tretton barn). Det fanns ett fåtal män med flera barn. De flesta av dessa var eller hade varit gifta. Ett antal av de män som vistades på institution och flertalet av kvinnorna ansågs olämpliga att ta hand om barn. Männen på institution saknade oftast utbildning. Före inskrivningen hade de försörjt sig helt eller delvis på okvalificerade arbeten. En femtedel av männen hade tidigare ansträngd ekonomi eller hade erhållit ekonomiskt un- derstöd. Under första tidsperioden hade drygt hälften av männen bristfälliga ekonomiska förhållanden och uppbar ekonomiskt stöd. Det kan ej uteslutas att fattigvården tog initiativ till placering på institution. Svagbegåvning och intelligenstestning på institutionsplacerade Totalt ansågs av de män och av de kvinnor som vistades på institution och ansökte om sterilisering vara svagbegåvade/sinnesslöa. Många av dessa bedömdes redan i barnaåren som lågpresterande. Begreppet "sinnesslöhet" var centralt vid tiden för steriliseringslagarnas tillkomst. För männen gällde att andelen med diagnosen svagbegåvning/sinnesslö ökade med varje period. Färre kvinnor däremot ansågs vara svagbegåva- de/sinnesslöa under de två senare perioderna. Socialpsykiatris- ka/psykiatriska diagnoser trängde undan de eugeniskt formade. Tillämp- ningen av begreppet sinnesslö förändrades och ersattes av begrepp som svagbegåvad, med begåvningshandikapp etc. av männen och av kvinnorna som vistades på insti- tution och ansökte om sterilisering intelligenstestades. På de olika institutio- nerna förekom ett begränsat antal tester, där Wåhléns, Point Scale och TM () var de vanligast förekommande (ang. dessa tester se av- snitt 5.x). Det föreskrevs att i de fall då Wåhléns eller Point Scale givit ett resultat av eller högre erfordrades kontroll med . Männen har oftare än kvinnorna testats med . De män som vistades på sinnesslöanstalt och sökte sterilisering bedömdes till vara svagbegå- vade; (på sinnessjukhus; på epileptikeranstalt och på alko- holistanstalt). Det vanligaste testresultatet, intelligensåldern , låg tämligen . Det förekom att omtestningar gjor- des med andra metoder än Terman- . Ur ansökan om sterilisering för en17-årig pojke från anstalten Stretered. Föreståndaren på Stretered anförde: "Vårdad i föräldrahemmet till . Intagen på barnhen mellan . Intogs Stretered , konfirmerad vid anstalten . Hereditet: föräldrarna skilda. Mo- dern verkar obegåvad, nervös, lider av tuberkulos. Avlägsna släktingar till fadern sinnesslöa. En broder till gossen uppgives vara svagbegåvad. Stadsläkaren skrev i sitt intyg: "liten för sin ålder. Uppträdande utan anmärkning. Trögt tan- keförlopp, nedsatt uppmärksamhet, nedsatt minne. Till ansökan bifogades brev från modern: "Till Kungl. Medicinalstyrel- sen i . Som jag nu ej anser mig kunna bifalla den av förestånda- ren för Skol- och Vårdhemmet gjorda framställningen om sterili- sering av min son B.R. vill jag härmed som skäl för min protest mot denna åtgärd anföra följande: dels, att min son B.R. - vid de tillfällen då han varit hos mig - ej visat några som helst brottsliga anlag, eller någon aso- cial inställning till samhället; dels att hans medfödda rättskänsla och känsliga sinnelag gör det möjligt att, med lämplig uppfostran i god miljö, fostra honom till en god och samhällsnyttig medborgare; och att jag anser mig hava möjlighet att få honom placerad som elev hos en yrkesskicklig urmakare, där han kan erhålla 3á 4 timmars daglig undervisning i urmakeriet, samt 3á park- och trädgårds- arbete på landet; och jag själv har möjlighet att övertaga en del av hans uppfostran och utbildning; dels att hans efterblivenhet i förståndsutveck- ling ej bör vara tillräcklig anledning till sterilisering just , i all synner- het som han är mycket efterbliven i sin könsutveckling och jag befarar att hans sterilisering skall medföra en viss slöhet som kunde verka ofördelak- tigt och hämmande på hans tilltänkta yrkesutbildning, varför jag vördsamt anhåller att Kungl. medicinalstyrelsen ställer saken och låter mig själv och en läkare i samförstånd avgöra om och när sterilisering av min som B.R. kan anses nödvändig. Den även tillfrågade fadern hade intet att invända mot sterilisering av sonen. Kolla om sterilisering skedde! Lika stor andel män som kvinnor, i urvalet beskrevs som "sexuellt opålitliga". Att vara sexuellt opålitlig kunde innebära allt från ett oskyldigt nyvaknat sexuellt intresse för det motsatta könet till ett ohämmat sexuellt beteende eller övergrepp på minderåriga. Nästan en tredjedel av männen har beskrivits som kriminella. De hade ofta begått brott som cykelstöld, klockstöld och mindre penningbedrägeri. Kriminalitet var ofta kopplad till alkoholbruk/missbruk. Majoriteten av återfallsförbrytare hade alkoholproblem 6. Alkoholmissbruk var ett manligt problem enligt den offentliga statistiken; betydligt färre kvinnor var registrerade hos . Männen placerades, ofta efter längre tids missbruk på alkoholistanstalter, vilket kan förklara högre ålder hos de som ansökte om sterilisering från alkoholistanstalter. Ärftlighet av alkoholism, kriminalitet och lösdriveri diskuterade på 1930-1940 talet, förordade 1939 ster ilisering av svåra alkoholmissbrukare, oförbätterliga lödsrivare och svårt kriminella. I kartläggningsurvalet återfinns ett fåtal ansökningar från alkoholisthem Svartsjöanstalten, Holmorss samt i Venngarn, de flesta under period två. Bland kvinnor i urvalet var brottslighet ovanlig. Småstölder och snatterier kunde förekomma. Dock har vid aktgenomgången upmärk- sammats en särskild allvarlig brottslighet hos ett fåtal kvinnor, de har mördat sina nyfödda barn. Av akterna kunde utläsas att åtminstone en av dessa kvinnor fick sluten psykiatrisk vård. 6 kriminalitet och alkoholmissbruk, 1957. 248 Bilaga 4 SOU 2000:20 Ur ansökan för 18-årig pojke från 1941: "Hereditet: fadern har begått suicidium strax efter den sjukes födelse. En kusin till fadern vårdades å Källshagen. Modern sinnesslö och har förutom den sjuke ännu en son som lär vara undermålig . Föregående hälsotillstånd: intet anmärkningsvärt. Begåvning, särskilda anlag: imbecill. ålder till olika skydds- hem. Rymde från skyddshem. Ett flertal stölder, åtalad därför. Straffriförklarad, vårdas på Källshagen. Inlett sexuell förbindelse med en 17-årig flicka. Vid rättspsykiatriska undersökningen intelligensålder enligt . Saknar förmåga att handhava vårdnaden om egna barn samt att försörja sig själv eller familj. Psykisk undersökning: Uppträder något flinigt med slapp hållning. Upp- märksamheten slapp. Förmår rätt uppfatta alla frågor. Orienterad till tid, rum och omgivning. Eftersäger felfritt 5-siffriga tal. M ycket omdömeslös. Tankeförloppet något trögt. Intelligensålder enligt Wåhlén . Tillstyr- kes." Epilepsi, dövstumhet på institution Med de tillgängliga uppgifter som finns från hela urvalet uppgavs av samtliga (män och kvinnor) ha diagnosen epilepsi. Motsvarande siffra för dövstumhet var (0,män och 0,kvinnor). Även döv- stumhet förknippades med begåvningssänkning och psykiska symptom. Något mer än hälften av epileptikerna och nästan hälften av de döv- stumma i aktmaterialet vårdades på sinnessjukhus eller psykiatrisk klinik. Övriga aktuella vårdinrättningar för epileptiker var i frekvensordning sin- nesslöanstalt, epileptikerhem eller annan institution. Psykisk sjukdom på institution Enligt uppgifter från ster iliseringsakterna i urvalet bedömdes psykisk sjuk- dom föreligga hos av männen och av kvinnorna som ansökt om sterilisering och vistades på institution. Schizofreni omnämndes (beskrevs hos den sökande eller som förekommande i släkten) hos av männen och av kvinnorna. Dessa hade själva fått diagnosen, alternativt hade de schizofreni i släkten. Psykopatibegreppet diskuterades första årti onden och många av de aktuella personerna beskrevs i termer som "Anlagsbetingad abnormitet och psykisk abnormitet". Det är från handlingarna svårt att be- döma i vad mån psykopattermen används bara som en beteckning för någon slags "allmän vanart" 7. Under den aktuella institutionsvistelsen beskrevs av männen och av kvinnorna som psykopater. Nästan hälften av männen omnämndes vara både psykopater och svagbegåvade/sinnesslöa medan hade tillskrivits enbart benämningen psykopat. En fjär- dedel av kvinnorna omnämndes vara både psykopater och svagbegåva- de/sinnesslöa och hade tillskrivits benämningen psykopat. Sterilisering som villkor för utskrivning från institution Som tidigare nämnts kunde sterilisering ställas som villkor för en rad förmåner: som abort, ekonomiska bidrag - mödrahjälp., utskrivning från anstalt. Enligt tidigare institutionsforskning av Eivergård och in- förlivades sterilisering i de manliga anstalternas vårdutbud och kunde stäl- las som villkor för en rad olika behandlingssteg som innebar en ökad frihet inom och/eller utom anstalten. En uppgift om att sterilisering ställdes som villkor för utskrivning från institution återfinns i av ansökningarna i urvalet. Enstaka ansökningshandlingar där sterilisering ställdes som villkor för frigång iakttogs också. Sannolikt är antalen betydligt högre, då uppgif- ten ej var obligatorisk i ansökan och infördes inte automatiskt där. Ur steriliseringsansökan för en 18-årig pojke, arbetshemselev vid ett skol- och arbetshem inom , 1957; född u.ä. Då modern var fabriksarbeterska har sonens uppfostran skett hos anhöriga, på barn- hem och på sinnesslöanstalter. Gått i sinnesskola. Har under vistelsen på skol- och arbets- hem utbildats i skomakeri men har föga fallenhet för det yrket liksom för övriga yrkesgrenar vid arbetshemmet. Som sinnesslö rätt gott be- gåvad. Inga speciella anlag. Lugn, foglig, lättledd. Kraftigt nedsatt sy. Oföretagsam och sävlig. Diagnos: imbecillitas.. IK mellan 57 och 74 vid olika testtillfällen, det aktuella värdet uppges vara 70. Den tillfrågade modern: är principiell motståndare till sterilise- ring, avstyrker, men kommer ej att lägga hinder i vägen, därest ansö- kan skulle beviljas. Från vanart till psykopati. Om barnpsykiatrins framväxt i . : , 1985. Ur läkarintyget: Beskedlig imbecill, som förefaller lättledd, men också känslomässigt rörlig och different. Visar intresserad reaktion på tal om sexuella frågor. Uppfattat i någon mån sterilisering som något slags straff, men har i och för sig en positiv inställning till själva steri- liteten. Ansökan tillstyrkes på eugenisk och social indikation på grund av sinnesslöhet, med tillägg: Pojken skall nu utskrivas till en morbror som absolut vill ha honom steriliserad. första hälft växte antalet institutioner i . Tenden- sen var snarlik i övriga . Oro för befolknings"degeneration" till följd av snedfördelad reproduktion (många födslar bland lägre samhällsskikt – få bland högre) var stor. Industrialismen med befolkningskoncentration till stora städer och förslumning av dessa befarades försämra hälsotillståndet hos många. Det fanns en önskan om förbättring av levnadsvillkor för de sämst ställda, dels genom standardhöjande insatser dels genom att eliminera sjukdomstillstånd och avvikelser i samhället. Svagbegåvade, psykiskt sjuka, avvikande individer skulle förhindras i sin reproduktion antingen genom internering på anstalt eller genom sterilisering. Dels bedömdes det olämpligt att dessa skulle föra vidare sina gener, dels ansågs de ej kapabla att ta hand om barn. Läkare, lärare, socialarbetare skulle verka för att förbättra situa- tionen. De som i början av steriliseringslagarnas tillämpning placerades på in- stitution var unga, barnlösa män och kvinnor som hade utmärkt sig genom uppmärksammat sexuellt intresse, dåliga skolprestationer, småkriminalitet. De bedömdes som sinnesslöa och psykopater, ofta i kombination. I ansök- ningsakterna noteras ibland att sterilisering ställdes som villkor för utskriv- ning. Sannolikt innebär kartläggningen i detta avseende en underskattning då uppgifter om v illkor kunde utelämnas, eller i alla fall ej fördes regelmäs- sigt i akterna. Troligen fanns det andra forum för diskussion av utskriv- ningsförfarandet som ronder, behandlingskonferenser, utskrivningsnämn- dens sammanträden. började mentalsjukhusvården omprövas. Nya synsätt och introduktion av psykofarmaka ledde till att allt färre patienter vårdades på sluten anstalt och många kunde skrivas ut. Flera anstalter stängdes och nedläggning av de stora mentalsjukhusen kom att diskuteras. Synen på de utvecklingsstörda förändrades och deras behov och rättigheter i samhället uppmärksammades. Inom läkarvetenskapen började psykisk utvecklings- störning betraktas som ett tillstånd avskilt från psykiska sjukdomar i övrigt. Beteckning sinnesslö försvann successivt ur vokabulären. SOU 2000:20 Bilaga 4 251 epilepsi, medfödd blindhet, dövstumhet förändrades, då nya forskningsrön tonade ned ärftlighetens betydelse. Många som ansökte om sterilisering befann sig på olika typer av institu- tion, vanligen på sinnesslöanstalt och mentalsjukhus, där det fanns speciella avdelningar för sinnesslöa. Majoriteten av männen i undersökningen och en mindre andel av kvinnorna vistades på institution vid tiden för ansökan. Andelen kvinnor på anstalt var hög och sjönk därefter successivt, de flesta kvinnor ansökte om steri- lisering på öppenvårdsmottagningar. Det psykiska diagnos-panoramat skif- tade från diagnoser som sinnesslöhet och psykopati till socialpsykiatriska diagnoser, mer eller mindre aktuella . Psykiatriska Nämndens policy vad gäller tillstånd till sterilisering blev alltmer restriktiv, särskilt beträffan- de unga individer, män, personer med psykisk sjukdom. kom inga ansökningar från personer vårdade på sinnesslöanstalter. Ett fåtal ansökningar kom från patienter på mentalsjukhus. Män och kvinnor som vistats på institution var relativt sett yngre än de övriga sökande med medelålder . De flesta var ogifta utan barn, men ett antal kvinnor hade barn. Flera av de anstaltsbundna ansågs olämp- liga att ta hand om barn. av männen och av kvinnorna som vistades på institution i urvalet intelligenstestades och klassificerades som sinnesslöa. Lika stor andel män som kvinnor beskrevs som "sexuellt opålitliga". Tre fjärdedelar av männen och en tredjedel av kvinnorna beskrevs som psyko- pater, de flesta hade diagnosen sinnesslö. Ett mindre antal perso- ner bedömdes lida av allvarlig psykisk sjukdom som schizofreni. En sär- skild, liten grupp utgjordes av epileptiker, dövstumma och personer med andra handikapp som förknippades med mentala rubbningar. Dessa vistades antingen på speciella institutioner eller sinnessjukhus/psykiatrisk klinik. En uppgift om att sterilisering ställdes som villkor för utskrivning från institu- tion återfinns i av ansökningarna i urvalet. I diagram 7 framkommer hur antalet steriliseringsansökningar från in- stitutionsplacerade ökade , för att sedan avta. utgjorde gruppen institutionsplacerade av dem som steriliserades. Steriliseringsansköningar på institution respektive icke institution kvinnor och män Sterilingansökningar på institution respektive icke institution kvinnor och män Fördelningen mellan institutionsplacerade och icke-institutionsplacerade som steriliserades har också "plottats" per tidsperiod fördelade efter Sveri- ges län. Approximerat antal steriliseringsansökningar / 100.000 innevånare (karta 2). Även här ses hur antalet institutionsplacerade som steriliserades minskade för att i praktiken vara noll under den sista 10- årsperioden. På kartan framkommer också att i län där det fanns stora in- stitutioner så var antalet institutionsplacerade som steriliserades högt under de två första perioderna. Särskilt höga tal förekom i därför , Öre- bro, och län. Period 1 (1935-1941) Ansökan gjord under vistelse på institution gjord utanför institution Period 3 (1953-1963) Period 2 (1941-1952) Period 4 (1964-1975) Förändringar i lagstiftningens tillämpning De förändringar som framträder tydligast är skillnader i tillämpningen av lagstiftningen . Den eugeniska och eugenisk-sociala indikationen kom i stort att efterträdas av den medicinska indikationen. Ansökningarna kom i allt större omfattning att undertecknas av den sökande själv. I början av lagarnas tillämpning kunde sterilisering ställas som villkor för olika "förmåner", såsom utskrivning från institution, mödrahjälp, äktenskapstill- stånd och abort. Tillämpning av de olika villkoren avtog . Sterili- sering som uttryckligt villkor för abort upphörde helt att användas efter 1964. På grund av komplexiteten i delfråga 5 belyses den bäst genom en sammanvägning av kartläggningens samtliga resultat. De specifikt historiska aspekterna av förändringen i lagens tillämpning belyses grundligt i Tydéns separata arbete. 1.5Delfråga 6: De steriliserades livssituation I kartläggnings uppdraget har ingått att undersöka hur livet gestaltat sig för de berörda kvinnorna och männen efter steriliseringen. Eftersom ansök- ningshandlingarna endast kan belysa förhållanden som rådde till och med den steriliserande operationen måste andra källor användas. Upplysningar om själva operationsförloppet har erhållits från opera- tionsberättelser.