sou · GOB391d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Samtliga gravida kvinnor och föräldrar till nyfödda bör erbjudas vägledning om hur de kan skydda sina barn från att utveckla allergier. Insatserna inom barn- och mödrahälsovården måste utvecklas och utvidgas för att ge nyanserade, differentierade och vid behov riktade råd om pälsdjursinnehav, val av föda, betydelsen av utevistelser m.m. Förskola och skola bör se som sitt ansvar att skapa rutiner för ett gott omhändertagande av de allergiska eleverna, såväl medicinskt som socialt och miljömässigt. Det är ett led i att uppfylla FN:s barnkonven- tion. För att skydda allergikänsliga barn och vuxna måste allergisäkra miljöer erbjudas i förskola, skola, arbetsliv och offentliga miljöer. Stor vikt måste också läggas vid städningens betydelse. Många människor, även barn, tvingas mot sin vilja andas in miljö- tobaksrök på restauranger, hotell, diskotek, kaféer eller i andra offent- liga miljöer som borde vara tillgängliga för alla. Forskningen har fast- lagt att passiv rökning inte bara kan förstärka allergiska reaktioner och vara till stort besvär för dem som är överkänsliga utan även medför andra hälsorisker. Små barn som utsätts för passiv rökning insjuknar 161 Astma och allergi i skolan – Råd och rekommendationer. Skolläkarföre- ningen i samverkan med , och , , , för skolsköterskor, . 270 Vissa sjukdomar och skador lättare i astma än andra barn och om mamman rökt under graviditeten ökar risken markant. Vi tillbringar av vår tid inomhus. Under har inomhusmiljöerna förändrats. Nya byggnads- och inredningsmaterial, fukt- och mögelskador, försämrad ventilation och slarvigare städning är några exempel. Många besväras av innemiljön med symtom som irritation i ögon, näsa och hals, känsla av torrhet i huden, trötthet samt huvudvärk (Sjuka-Hus-Sjuka). Astma och symtom i nedre luftvägarna beror i viss utsträckning på bristande ventilation i bostaden. Väsentligt är att byggnadsmaterial eller byggnaders kon- struktion inte framkallar allergiska reaktioner, symtom på annan över- känslighet eller andra hälsobesvär. Nya kemiska produkter, kosmetika, hygienartiklar och byggnads- material introduceras kontinuerligt på marknaden. beskrivs tusen- tals olika ämnen som kontaktallergen och bland dem finns nickel som det största problemet. Även när det gäller livsmedel har under många allergirisker identifierats och misstankar finns om ytterligare ett stort antal. Inom delar av industrin, exempelvis byggbranschen, märks emellertid ett växande intresse för att framställa allergisäkra produkter. Allergisäkra produkter och konsumtionsvaror bör tas fram i ökad omfattning i samråd mellan näringsliv, forskning, myndigheter och organisationer. Samråd mellan myndigheter, organi- sationer, näringsliv och forskare behövs för att utveckla och skapa kon- sensus kring märkning av produkter och konsumtionsvaror. För perso- ner som lider av överkänslighet mot födoämnen eller födoämnesallergi är det viktigt att livsmedelsmärkningen är heltäckande. Nya symtom på olika slags överkänslighet bör uppmärksammas i forskningen. Allergi och annan överkänslighet är multifaktoriellt och berör många discipliner inom forskningen. Ett tvärvetenskapligt synsätt i allergiforskningen bör därför stimuleras. För att åstadkomma ett framgångsrikt allergiförebyggande arbete är det viktigt att både offentlig sektor, näringsliv och ideella organ tar med allergi- och överkänslighetsaspekterna i sin verksamhet. Därtill krävs beslut som gynnar långsiktigt allergiförebyggande arbete, lands- omfattande insatser samt samordning vad gäller organisation, ansvar och resurser att driva på arbetet. Det pågående arbetet med att ta fram en nationell handlingsplan mot allergi är angeläget. Det är också viktigt att arbetet med att göra kom- munala allergiprogram fortsätter, så att man inte hänvisar till det nationella arbetet och avvaktar med att göra alla de åtgärder man har kunskap om och kan vidta. Vissa sjukdomar och skador 271 5.5Prevention av sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter162 5.5.1Sammanfattning av avsnitt 10.6 i SOU 1999:137 Hälsofrämjande och förebyggande arbete för att minska förekomsten av sexuellt överförbara sjukdomar (STD) och minska antalet aborter har som mål att människor skall vidmakthålla ett hälsosamt sexuellt beteende eller förändra ett beteende som innebär risk att smittas med en STD eller risk för en oönskad graviditet. Folkhälsoarbetet var tidigare mest inriktat på att varna för risker och riskfaktorerna framhölls. betonas sexualitets- och samlevnadsperspektivet i det hälso- främjande och förebyggande arbetet.163 Förekomst av hiv, övriga STD och aborter Hiv och övriga STD är ett omfattande och allvarligt hot mot folkhälsan i många länder. Enligt WHO/lever över 30 miljoner män- niskor med hiv164 och över 300 miljoner människor i världen upp- skattas vara smittade med behandlingsbara STD som t.ex. gonorré, syfilis och klamydia. Till och med har 4 917 personer diagnos- tiserats med hiv i . Antalet diagnostiserade fall av hiv i gruppen män som har sex med män har varit relativt oförändrat under de senaste åren.165 Eftersom de diagnostiserade fallen till stor del speglar smittspridningen måste utvecklingen följas . Bland de hetero- sexuellt smittade utgörs majoriteten av personer som smittats innan de 162Avsnittet innehåller tre delar; en sammanfattning av kommitténs underlag och förslag i SOU 1999:137, kompletteringar i form av remissinstansernas syn- punkter på kommitténs förslag respektive faktauppdateringar av sakunderlaget samt en avslutande bedömning. Avdelningsdirektör , , har biträtt sekretariatet med faktauppdateringar. En fråga för livet – ett sexualitets- och samlevnads- perspektiv på Nationell folkhälsopolicy för hiv/STD. AIDS Epidemic update. Smittsamma sjukdomar i . Epidemiolo- giska enhetens årsrapport. 272 Vissa sjukdomar och skador Antalet framtida fall i den sistnämnda gruppen kan därför påverkas av invandring till av personer som kommer från områden med hög förekomst av hiv. Resande till och vistelse i länder med hög förekomst av hiv/STD kan också komma att påverka hiv/STD-utvecklingen. Knappt var femte person i har eller har haft en STD.166 Vanliga STD i befolkningen är klamydia, genital herpes och kondylom. Klamydia är den STD som är vanligast förekommande vad avser anmälningspliktiga STD och sprids huvudsakligen bland unga personer. 167 av alla anmälda personer är . anmäldes 15 198 fall, en ökning jämfört med . Beträffande gonorré ökade antalet fall något till 246 fall, 198 män och 48 kvinnor. Det var första gången som incidensen ökade jämfört med föregående år. var smittade homosexuellt. En majoritet av de heterosexuellt smittade männen var smittade utomlands. Anmärkningsvärt är att antalet fall ökat bland tonåringar. Syfilis är en ovanlig STD. Andra STD som är vanliga i befolkningen är kondylom och genital herpes. Man beräknar att ungefär en tredjedel i den yngre åldersgruppen är bärare av kondylom.168 Uppgifter om utbredningen av genital herpes är osäkra, men sjukdomen är mycket vanligt förekommande.169 STD medför mer eller mindre allvarliga symtom. Vissa STD kan om de inte behandlas leda till allvarliga komplikationer. För behand- lingsbara STD som t.ex. syfilis, gonorré och klamydia är tidig upptäckt av stor betydelse. Obehandlad STD kan leda till allvarliga komplika- tioner som infertilitet, utomkvedshavandeskap och livmoderhalscancer. En annan viktig anledning att tidigt behandla STD är att risken för att smittas med annan STD, t.ex. hiv ökar. Läkarbesök och behandling av STD är kostnadsfritt för individen för de STD som är samhällsfarliga enligt smittskyddslagen. 166Lewin B (red). Om sexuallivet i . 167Götz H, , . Aktuell information från . Smittskydd 1999;2:16. 22 frågor och svar om kondylom – könsvårtor. Frågor och svar om genital herpes. Vissa sjukdomar och skador 273 Abortfrekvensen i olika åldersgrupper har varierat sedan abortstatisti- ken infördes . De största förändringarna har skett i de yngre åldrarna, som tidigare svarade för majoriteten av aborterna. Under den första sjönk antalet tonårsaborter.170 De flesta aborter genomförs bland kvinnor mellan . Det sam- manhänger med den ökade tendensen att senarelägga barnafödandet. Det finns stora geografiska skillnader. Studier har visat klara samband mellan antal aborter och kvinnans socioekonomiska situation. I jäm- förelse med övriga kvinnor är det fler som bor i socioekonomiskt svaga områden som genomgår abort. Enligt studien i Sverige171 sker vart fjärde samlag i åldersgruppen utan graviditetsskydd och utan barnönskan. En studie har visat att känslor av skuld och skam i samband med abort numera är ovanligt.172 En abort kan dock innebära påfrestningar, framförallt psykiska, för kvinnan och mannen. Allvarliga komplikatio- ner i samband med abort är mycket ovanliga. Kunskap om orsaker och möjlighet att påverka Regelbundna undersökningar angående svenska folkets kunskap om hiv visar att kunskapsnivån är hög.173 En majoritet vet hur hiv smittar, men få personer anser sig själva vara utsatta för risk att smittas. Detta inklu- derar även dem som har tillfälliga sexuella kontakter. En annan fråga är hur bättre läkemedel och behandlingsmetoder för hiv-patienter påver- kar hiv-spridningen. Om läkemedlen minskar smittsamheten hos män- niskor med hiv kan spridningen minska. Om bättre behandlingsmetoder minskar människors benägenhet att skydda sig mot smitta kan sprid- ningen däremot öka. Det finns dessutom risk för att hiv blir resistent mot behandling och att dessa resistenta stammar sprids. Ytterligare forskning och utvecklingsarbete behövs också vad gäller graviditets- skydd för såväl kvinnor som män. Aborter i 1998 januari- december. Statistik Hälsa och Sjukdomar 1999:33. 171Lewin B (red) a.a. The legal abortion during very early pregnancy: womens experiences and ethical conflicts. Allmänheten och hiv/aids – kunskaper, attityder och vanor 1986– 1997. 274 Vissa sjukdomar och skador Undersökningar visar att många män som har sex med män är väl- informerade om smittvägar och säkrare sex. Psykologiska faktorer styr ofta människors till synes irrationella beteenden. En viktig faktor när det gäller den homosexuelle mannens benägenhet att skydda sig kan vara hur han upplever omgivningens attityder, om han anser sig diskriminerad på grund av sin homosexualitet. Detta bidrar till att forma hans självbild. Att stärka den homosexuella identiteten och självkänslan och påverka allmänhetens attityder till homosexualitet är därför ett viktigt led i det hiv-preventiva arbetet. Flera undersökningar av bl.a. ungdomsgrupper visar att de som tar risker i sexlivet ofta utsätter sig för hälsorisker också på andra områ- den. De är oftare rökare eller konsumerar mer alkohol än övriga. Ett bra sex- och samlevnadsarbete syftar bl.a. till att öka medvetenheten om den egna identiteten, stärka självkänslan och öka förmågan att hantera relationer till andra människor. Det viktiga är att det preventiva arbetet tar fasta på det friska, det positiva, utan att för den skull negli- gera hälsoriskerna. Detta synsätt är också utgångspunkten för det allt- mer använda begreppet sexuell och reproduktiv hälsa, där hälsa defi- nieras i positiva termer som sexuell njutning och känslomässig gemen- skap, som begreppet innebär ett säkert sexualliv utan STD och oönskade graviditeter. Befintliga mål och strategier Flera av WHO: s 21 hälsomål för behandlar det förebyggande och hälsofrämjande arbetet av hiv/STD och oönskade graviditeter. Enligt Mål 7 skall alla länder uppvisa en stabil minskning av incidens, dödlighet och skadliga konsekvenser av hiv-infektion, aids och andra STD. Sedan tillkomsten av det första handlingsprogrammet mot hiv har regeringen i budgetpropositionen under det s.k. aidsanslaget lämnat riktlinjer beträffande målen för insatserna och hur medlen skall prioriteras. De övergripande målen är att förebygga smittspridning av hiv, minska de negativa effekterna av epidemin i form av ångest och rädsla och att verka för solidaritet och motverka utstötning och diskri- minering av hivsmittade och riskutsatta grupper. Frivilligorganisatio- nernas arbete betonas. Med hjälp av dessa medel har verksamheter byggts upp och olika projekt har genomförts över hela landet.174 Under 174 Jarlbro G. Var det värt alla pengarna? Utvärdering av hur det särskilda bidraget för HIV-förebyggande insatser använts. utvärderar 4/1995. Vissa sjukdomar och skador 275 utarbetade i samarbete med olika myndig- heter, och frivilligorganisationer en nationell folkhälsopolicy för hiv/STD.175 Smittskyddslagen har regler för skydd mot att smittsamma sjuk- domar sprids i samhället. Vissa STD som hiv, klamydia, syfilis och gonorré är klassade som samhällsfarliga sjukdomar, vilket bl.a. innebär skyldighet för en person som misstänker sig vara smittad att uppsöka läkare och låta undersöka sig. En utvärdering beträffande det svenska smittskyddet med tonvikt på lagen och övriga författningar som hör till smittskyddet har genomförts. föreslår i sitt betänkande en ny smittskyddslag och förändringar i den straffrättsliga regleringen samt i regleringen av de s.k. bastuklubbarna.176 Målförslag i avsnitt 10.6 i SOU 1999:137 1.Ungdomar skall ges likvärdiga förutsättningar att utveckla en hälso- sam sexualitet Alla elever skall få återkommande sex- och samlevnadsundervis- ning. Elever skall få tillgång till individuell rådgivning och stöd inom grund- och gymnasieskolan. Ungdomar skall ha tillgång till ungdomsmottagningar med bred kompetens. Insatser skall riktas till ungdomar som av olika skäl behöver särskilt stöd. 2.Antalet nyinfekterade fall av sexuellt överförbara sjukdomar (STD) skall minska Kondomanvändning skall öka. Särskilda insatser skall vidtas till grupper där smitta huvudsakligen sker. Åtgärder skall vidtas för tidig upptäckt av smittade, effektiv behand- ling och ett gott omhändertagande Diskriminering och stigmatisering av hivsmittade samt deras närstå- ende skall minska. Nationell folkhälsopolicy för hiv/STD – utgångspunkter och principer. 176SOU 1999:51 Smittskydd, samhälle och individ. 276 Vissa sjukdomar och skador Antalet oönskade graviditeter skall minska Användning av graviditetsskydd skall öka. Riktade insatser skall göras till de grupper som har de högsta abort- talen. Preventivmedelsrådgivningen skall vara tillgänglig och kostnadsfri. Abortrådgivning bör erbjudas till både mannen och kvinnan. Majoriteten remissinstanser som yttrat sig över avsnittet prevention av STD och oönskade graviditeter menar att frågorna bör behandlas i ett brett perspektiv med betoning av den psykiska och sociala dimensionen av sexualitet. STD och oönskade graviditeter som en del av den sexuella och reproduktiva hälsan lyfts fram av flera instanser, liksom betydelsen av sexualiteten som främjande av människors hälsa och välmående. Förslag på hur människors reproduktiva hälsa och sexuella välbefinnande kan förbättras efterlyses. menar att sexualiteten är en positiv kraft, en källa till njutning och tillfredsställelse och att det perspektivet måste vara tydligare. Den sexuella friheten för den enskilde skall värnas utan att det innebär ofri- het för andra. Sexualiteten skall därför grundas på ömsesidighet och respekt. understryker att sexualiteten har ett egenvärde. Sex- och samlevnadsundervisningens betydelse betonas också av som framhåller att en god sexualundervisning kan spela en nyckelroll för ungas utveckling. Undervisningen hjälper till att bekräfta ungdomars identitet och ger dem medel att hantera sexualitet och rela- tioner. påpekar att målet om att alla elever skall få återkom- mande sex- och samlevnadsundervisning redan är inskrivet i läroplanen men att det saknas förslag på hur den kan förbättras. Man välkomnar att kommittén tar upp de äldres sexualitet. landstings verksamhet för STD-förebyggande arbete, Lafa, betonar också synen på sexualiteten som en friskfaktor och menar att detta synsätt är ett nydanande utvecklingsområde. Det förebyggande perspektivet utgår från ett traditionellt sjukdoms- perspektiv och därför är det viktigt att områdena hålls isär för att mål, strategier och forskningsbehov skall kunna synliggöras. Barnombuds- mannen anser att det viktigaste målet är att ungdomar ges lika förut- sättningar att utveckla en hälsosam sexualitet. BO är positiv till de olika strategierna och anser det vara av vikt att det förebyggande arbe- tet integreras i ett brett hälsofrämjande och förebyggande arbete. Vissa sjukdomar och skador 277 ten av kontinuerlig forskning om ungdomar och ungdomssexualitet betonas. Dessutom saknas, enligt BO, kunskap om vilka insatser de unga själva anser har fungerat samt om viss information saknas och om informationskanalerna som används är de bästa. understry- ker att det redan finns nationella styrdokument om att alla skall få sex- och samlevnadsundervisning. instämmer i stort med delbetänkandet, men vill speciellt lyfta fram hiv. Man anser att överskriften bör lyda Prevention av hiv, övriga sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade gravidite- ter. Det innebär att mål 2 bör formuleras Antalet nyinfekterade fall av hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar (STD) bör minska. anser att det är viktigt att se det STD-och abortförebyggande arbetet som en integrerad del i det lokala förebyg- gande arbetet. i trycker också på behovet att se frågorna i ett brett perspektiv. i önskar att en politik skulle skapas som underlättar för kvinnor att fullfölja även oönskade graviditeter. Det gäller i synnerhet kvinnor i utsatta situatio- ner som ibland efter en abort blir gravida igen. Västra Götalands- regionen anser att kommitténs perspektiv är för snävt och förutsätter att slutbetänkandet kommer att innehålla även den psykiska och sociala dimensionen av sexualitet och reproduktiv hälsa. , , ställer sig bakom kommitténs förslag till mål och strategier men menar att en närmare analys bör göras av varför hiv-positiva diskrimineras. RFHP betonar att det abso- lut viktigaste som måste till för att förbättra situationen för hiv-positiva är att förändra smittskyddslagen. gande, RFSL, anser att det är anmärkningsvärt att kommittén bortser från de specifika faktorer i form av fördomar samt social och juridisk diskriminering, som i högsta grad påverkar homo- och bisexuellas livs- villkor och livskvalitet och följaktligen hälsan. Man menar att man inte bara kan uppmärksamma homosexualitet i det avsnitt som rör hiv och sexuellt överförbara sjukdomar. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, HomO, har liknande synpunkter som RFSL. HomO påpekar att fortfa- rande går de flesta homo- och bisexuella barn och ungdomar genom hela sin skoltid utan att mötas av en relevant spegling av sin egen sexuella identitet i läromedel, undervisning, samtal eller umgänge med skolpersonal och andra elever. Inte ens ungdomsmottagningar eller skolans elevvård har i de flesta fall någon genomtänkt strategi för att möta homo- och bisexuella ungdomar på ett sätt som är ägnat att till- godose deras särskilda behov. för kvinnojourer i , ROKS, anser att betänkandet i allt väsentligt saknar könsmakt- och jämställdhets- 278 Vissa sjukdomar och skador Sexualiserat våld utgör enligt kvinnojourernas erfarenhet en tydlig orsak till ohälsosam stress hos kvinnor och barn. Många skol- barn, som upplever oro och lättare psykiska problem, är utsatta i hem- men för våld direkt eller indirekt genom att pappan utsätter mamman för våld. I den arbetsplatsrelaterade stressen ingår också sexuella tra- kasserier. ROKS anser att mäns sexualiserade våld mot kvinnor och barn skall vara ett särskilt område i folkhälsoarbetet på alla nivåer. Andra uppdateringar av sakunderlaget Hiv fortsätter att spridas i många länder i världen. WHO/upp- skattar att 33 miljoner levde med hiv i slutet av 1999.177 Mer än 65 pro- cent av hivspridningen har skett i . Hiv/aids har och kommer att få mycket allvarliga konsekvenser för utvecklingen i många länder. Detta har fått till följd att FN: s säkerhetsråd uttalat att hiv/aids-epide- min utgör en säkerhetsrisk avseende fred och stabilitet i världen. har antagit ett särskilt strategiprogram för som syftar till att intensifiera de förebyggande insatserna och lindra konsekven- serna av epidemin. I vissa länder i ökar spridningen av hiv bland injektionsmissbrukare. I minskade antalet nydiagnostiserade hiv-fall något till 217 fall jämfört med 252 fall 1998.178 Den största minskningen var i gruppen män som har sex med män. Beträffande övriga STD fortsätter gonorré och klamydia att öka även 1999.179,180 Detta är en trend som pågått . Särskilt allvarlig är uppgången av klamydia i de yngsta åldersgrupperna. Bland män som har sex med män fortsätter ökningen av gonorré vilket kan tyda på ett ökat sexuellt risktagande. Ett ökat sexuellt risktagande i denna grupp rapporteras från flera länder som t.ex. , och Australien.181 177UNAIDS, AIDS Epidemic Update. Smittskydd 1 2000. 179Berglund T, . Gonorré ökar för tredje året i följd men syfilis minskar. Smittskydd 6:39-41, 2000. 180Götz H, . Fortsatt ökning av sexuellt överförd klamydia- infektion. Smittskydd 6:27-30, 2000. HIV risk behaviour in gay men: on the rise? BMJ ;320: 1487-8. Vissa sjukdomar och skador 279 Det totala antalet aborter minskade 30 700, jämfört med 31 008 under 1998.182 Nedgången har skett i åldersgrupperna , medan tonårsaborterna ökat . Det är som tonårsaborterna ökar och det är fortfarande bland de yngre tonåringarna som ökningen är störst. En kartläggning beträffande ungdomars attityder till sex och om dessa förändrats har genomförts av på upp- drag av regeringen.183 Kartläggningen visar att skolan när det gäller kunskapsförmedling till ungdomar om sexualitet generellt fyller en viktig funktion. I vissa mångkulturella skolor är dock tidningar, tv och pornografi de mest framträdande informationskanalerna. Kartlägg- ningen visar också att kvinnors och mäns ålder för samlagsdebut blivit allt lägre, skillnaden i ålder för samlagsdebut mellan män och kvinnor har minskat, fler flickor hade haft samlag 1997 jämfört med och analsex har blivit vanligare. Stu- dier som redovisas i kartläggningen tyder på ett samband mellan anal- sex och att ha tittat på pornografisk film. Sexuellt språkbruk och sexuella trakasserier bland unga är ett problem på många skolor. Det saknas studier som visar om sexuella trakasserier blivit vanligare men det framgår att många ungdomar, framför allt flickor, uppger att de bli- vit utsatta. har genomfört en kvalitetsgranskning vid ett urval grund- och gymnasieskolor i landet av bl.a. sexual- och samlevnads- undervisningen.184 Granskningen visar att i endast fyra av sammanlagt 50 grundskolor och i sex av sammanlagt 29 gymnasieskolor hade alla elever en rik och varierad sexual- och samlevnadsundervisning med tydliga mål. I knappt hälften av grundskolorna utgick undervisningen i klasserna 7–9 från biologiämnet med tonvikt på kropp och biologi och mindre på identitet och manligt/kvinnligt. I elva av gymnasieskolorna förekom knappt någon undervisning alls, endast någon enstaka temadag eller besök av ungdomsmottagning. I presenterades en rapport185 som understryker att det är de yttre sociala strukturerna som gör att homosexuella som grupp mår förhållandevis sämre än befolkningen som helhet. Utanförskapet i en kultur skapar stress, som i sin tur leder till sämre hälsa. Aborter i – december. Statistik Hälsa och sjukdomar 2000:1. Ungdomar och sexualitet – en presentation av aktuell kunskap. Nationella kvalitetsgranskningar 1999. Rapport nr 180 Skol- verket 2000. 185Levekår og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn. NOVA rapport 1/99. 280 Vissa sjukdomar och skador I en rapport om negativ särbehandling av hiv-positiva i arbetslivet konstateras att många hiv-positiva personer upplever att samhället har dåliga kunskaper om vad hiv verkligen är samt att de har upplevt, eller är rädda för, att omgivningen hyser fördomar mot dem.186 Fördomar mot de s.k. riskgrupperna bedöms också ha betydelse i sammanhanget.