sou · GOB328d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Studerande med funktionshinder är i förhållande till sin andel av undersökningens popula tion väl representerade i Kunskapslyftskurser på grundskolenivå. Lägst är andelen i den kommunala vuxenutbildningens ordinarie basorganisation. Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 209 Tabell 6.4 Andel studerande med arbetshandikapp i vuxenutbildning och jämförelsegrupper, och , procent – , grundskolenivå (utan UBS) – , grundskolenivå ( med UBS) – , gy mnasienivå (utan UBS) – , gymnasienivå (med UBS) – Ordinarie basorganisation (utan UBS) – Ordinarie basorganisation (med UBS) – Deltagare i arbetsmarknadsutbildning Total andel, studerande och jämförelsegrupper & O. , 1999, Deltagare i och jämförelsegrupper. & O. , 2000, med . Arbetsmarknads- och inkomstförhållanden före utbildning, deltagare höstterminerna 1997 och 1998 samt jämförelsegrupper. I de flesta fall utgör studerande med funktionshinder en större andel bland dem som studerar med UBS än dem som har övrig studie - finansiering i respektive kategori, undantaget de studerande i Kun- skapslyftet på gymnasial nivå, utan UBS, även om skillnaderna har minskat . Siffrorna för den kommunala vuxenutbildningen kan jämföras med de för arbetsmarknadsutbildning och arbetslösa där människor med funktionshinder är representerade i högre utsträckning. Statens skolor för vuxna, SSV Statens skolor för vuxna, SSV, i och är riksre- kryterande skolor. De erbjuder samma undervisning som ges i kommu- nal vuxenutbildning, men i form av distansutbildning. En del av utbild- ningsplatserna finansieras med ett statsanslag och en del genom upp- handling från kommunerna. Antalet kursdeltagare i de statligt finansie - rade platserna var 9 573 . 210 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning totalt 520 611 verksamhetspoäng, vilket motsvarar 1377 heltidsplatser (, 1999l). Deltagarnas arbetslöshetserfarenhet – en Amsrapport Eftersom det i om den kommunala vuxenutbild- ningen, som kom , saknas redovisning om deltagarnas arbetslöshetserfarenhet har , Ams, senare un- der gjort en komplettering på området. Rapporten har ett tvåfaldigt syfte: för det första att beskriva huruvida de studerande varit aktuella vid arbetsförmedlingen i samband med kursstart, för det andra att belysa förhållanden som har att göra med den finansieringsform de studerande valt (Ams, ). hade helst sett att en jämförelse av deltagarnas arbetslöshetserfarenheter hade kunnat göras. Likaså hade det varit intressant att kunna jämföra nybör- jare i utbildning med s.k. fortsättare. studerade ca 260 000 personer inom den kom- munala vuxenutbildningen (grundläggande vuxenutbildning, gymnasial utbildning och påbyggnadsutbildning). Av dessa återfanns ca 209 000 i Ams sökanderegister (), varav 136 000 var kvinnor och 73 000 män. Av dem som återfanns i registret, avsåg knappt 193 000 stu- derande på gymnasial nivå. 140 000 var utan arbete i samband med kursstarten . Av kvinnorna var arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska program, medan hade arbete (här handlar det huvudsakligen om tillfälligt arbete eller deltidsarbete). Av männen var arbetslösa eller sysselsatta i program och hade arbete. hade tidigare inte varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Uppdelat på studiefinansieringsformer visar tabell 6.5 att av dem som uppbar UBS (59 000 av deltagarna) och SVUXA (14 000) var aktuella i arbetsförmedlingens register i anslutning till kursstart. Studiemedel hade 45 000 varav var aktuella i sökande- registret och 82 000 saknade statlig studiefinansiering. Av dessa var aktuella i arbetsförmedlingens register vid kursstart. Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 211 Tabell 6.5 Antal studerande i vuxenutbildning med registrering i Ams sökanderegister, andel aktuella i anslutning till kursstart, , procent Aktuella i Ams sökande- register vid kursstart, % Källa: Ams, 2000, Deltagare i Komvux – aktualitet vid arbetsförmedlingen, PM . Av de studerande var det drygt 55 000 som fortfarande var aktuella i arbetsförmedlingens register . Ams för- klarar detta med något av följande förhållande. -var aktivt arbetssökande parallellt med studierna. -uppbar arbetslöshetsersättning eftersom det handlade om s.k. förbere- dande utbildningsinsatser. -hade ett tillfälligt eller ett deltidsarbete parallellt med studierna. -deltog i ett arbetsmarknadspolitiskt program som använder sig av icke upphandlade arbetsmarknadsutbildning i reguljär utbildning. Enligt de av regeringen utfärdade riktlinjerna för Folkbild- ningsrådet avseende användningen av anslaget till den särskilda utbild- ningsinsatsen för arbetslösa ska rådet till regeringen lämna en rapport beträffande den genomförda verksamheten inom de s.k. Kun- skapslyftskurserna. För detaljer angående de villkor som folkhögsko- lorna ska uppfylla samt de fördelningsprinciper som gäller hänvisas till tidigare betänkanden SOU 1998:51 och SOU 1999:39. Verksamhetens omfattning kan beskrivas på flera sätt. I tabell 6.6 redovisas omfattningen i form av antal deltagare och antal deltagar- veckor. Dessutom redogörs för fördelningen av kvinnor och invandrare. För att se utvecklingen har rapporter –1999/2000 använts. Innan började, , hade folkhögskolan ett särskilt anslag för kurser för arbetslösa, kurser som 212 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning kan jämföras med de senare införda Kunskapslyftskurserna. Därför har i tabellredovisningen även medtagits uppgifter . Tabell 6.6 Omfattningen av folkhögskolornas verksamhet inom ramen för den särskilda satsningen på arbetslösa, , antal deltagare och deltagarveckor, avrundade siffror Källor: , 1998, Slutrapport om studieförbundens och folkhögskolor- nas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Delrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 2000, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbild- ningsinsatser för arbetslösa , . Det genomgående lägre antalet kursdeltagare på vårterminerna kan för- med att flertalet av deltagarna på folkhögskolans långa kurser rekryteras för årslånga kurser med start . Andelen kvinnor ligger på . I förhållande till könsfördelningen inom den kommunala vuxenutbild- ningen som redovisas i avsnitt 6.1.1, har folkhögskolan en något jämnare könsfördelning även om den kvinnliga dominansen är stark även här. Andelen invandrare är . Utvecklingen vad gäller deltagarnas utbildningsbak- grund beskrivs i tabell 6.7. Andelen med högst grundskola före studi- erna på folkhögskolan ligger stadigt på . Deltagare med mer än grundskola, men högst tvåårig gymnasial nivå ökar i andel från strax till att ligga kring 46–. På motsvarande sätt minskar andelen med längre utbildning . Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 213 Tabell 6.7 Utbildningsbakgrund hos deltagare inom folkhögsko- lornas verksamhet inom ramen för den särskilda satsningen på arbetslösa, , procent Högst 2 åk gymn. 3 åk gymn. Källor: , 1998, Slutrapport om studieförbundens och folkhögskolor- nas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Delrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 2000, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbild- ningsinsatser för arbetslösa , . Deltagarnas åldersfördelning visas i tabell 6.8. De äldre åldersgrupper- nas andel bland deltagarna ökar markant under den redovisade tidspe- rioden. Andelen i åldersgrupperna ökar med drygt 7 pro- centenheter. Tabell 6.8 Åldersfördelning hos deltagare inom folkhögskolornas verksamhet inom ramen för den särskilda satsningen på arbetslösa, , procent Källor: , 1998, Slutrapport om studieförbundens och folkhögskolor- nas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Delrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . , 2000, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbild- ningsinsatser för arbetslösa , . 214 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning Deltagare med funktionshinder i folkhögskolan har avsatt av det särskilda anslaget för förstärkningsbidrag till särskilt kostnadskrävande insatser för delta- gare med funktionshinder och språkliga handikapp. Syftet är att nå grupper och finansiera kurser för deltagare som annars inte kan delta i folkhögskolestudier. Deltagare med funktionshinder på folkhögskolans s.k. Kunskaps- lyftsplatser utgör en stor andel. Tabell 6.9 visar den kvantitativa ut- vecklingen vad gäller deltagare med funktionshinder inklusive läs- och skrivsvårigheter. FBR har ej redovisat uppgifterna terminsvis varför en antalsmässig jämförelse med terminerna ej blir möjlig. Andelen deltagare med funktionshinder var . Över de fyra senaste terminerna har andelen funktionshindrade inom folkhögskolornas Kunskapslyftsplatser ökat från knappt 17 pro- cent till . Tabell 6.9 Deltagare med funktionshinder (inklusive svåra läs- och skrivsvårigheter) inom folkhögskolornas verksamhet inom ramen för den särskilda satsningen på arbetslösa, , antal och procent Källor: , 1999, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbild- ningsinsatser för arbetslösa , . , 1999, Delrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa budget- , . , 2000, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , . För att summera kan man säga ett folkhögskolorna i stor och i ökande utsträckning har rekryterat personer med kort förutbildning. Man har också lyckats rekrytera en stor andel äldre studerande och deltagare med funktionshinder. 6.1.3Övrig utbildning av vuxna Detta avsnitt baserar sig på en av SCB beräknad framskrivning av den kvantitativa utvecklingen för några utvalda vuxenutbildningsformer. (SCB, 2000b) Syftet är bl.a. att ge en bredare bild av den kvantitativa Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 215 utvecklingen på området utifrån läget 1998 och den närmaste framtiden. Volymuppgifter för respektive utbildningsform presenteras sam- manfattningsvis i tabellform i avsnitt 6.1.4. SSV, Statens skolor för vuxna Den framskrivning som baseras på siffror leder till så små variationer av antalet studerande att de till helårsstude- rande avrundade siffrorna blir lika med utgångslägets. För båda åren är volymen därför 1 400 helårsstuderande. Svenska för invandrare – sfi Under mätvecka 42, , deltog 20 460 personer i sfi-under- visning. Av dessa var kvinnor. 1995/96 var andelen som uppnått den s.k. sfi-nivån . Med samma andel skulle endast drygt 5 500 personer uppnått sfi-nivån /99 (, 1999l). Det totala antalet deltagare i sfi har sjunkit , men antalet kommer enligt SCB:s prognoser att öka framöver. Utifrån den genomsnittliga relationen mellan invandring och sfi kan man anta att antalet studerande i sfi under ett helår motsvarar av invandringen . I prognosen antas antalet hel- årsstuderande motsvara av genomsnittet av de senaste årens invandring. Från att ha legat kring 40 000 till 45 000 antas invandringen i den senaste befolkningsprognosen stiga upp till 55 000 . För studieförbund finns uppgifter endast för kalenderår. För att beräkna helårsstuderande har antalet studietimmar under omräknas till 60-minuterstimmar. Helårsstuderande fås genom att multiplicera antalet deltagare med genomsnittligt antal timmar per cirkel och sedan dividera med 540 där 540 motsvarar det antal undervisningstimmar som används för att räkna ut helårsstude- rande inom den kommunala vuxenutbildningens basorganisation (Skol- verket, 1998c). På detta sätt har SCB beräknat antalet helårsstuderande till 89 600. Prognosen hamnar på samma nivå som med givna studerandefrekvenser. 216 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning Kvalificerad yrkesutbildning – KY Försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning har förlängts t.o.m. . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten ska övergå i reguljär verksamhet. Antalet studerande be- räknas öka från 7 1998 till 8 1999 och till 12 2000. Här sätts antalet helårsstuderande lika med antalet studerande. Antalet studerande har ökat kraftigt . räknar i sin årsredovisning med att antalet helårsstuderande fortsätter att öka (, 1999). Man räknar med mellan 270 000 och 280 000 helårsstuderande inom grundläggande högskoleutbildning och mellan 278 000 och 295 2002. be- räkningar har utgått i från regeringens förslag om ökad resurstilldelning till universitet och högskolor. SCB:s beräkningar över den framtida vuxenutbildningen inom olika skolformer, utifrån aktuella studerandefrekvenser, leder emellertid inte till någon ökning . Enligt dessa beräkningar antas an- talet högskolestuderande för uppgå till knappt 250 000. Beräk- ningarna utgår ifrån att andelen studerande efter kön, ålder och utbild- ningsbakgrund är densamma som 1998. SCB:s nivå kan förefalla ligga lågt i förhållande till Högskole verkets beräkningar. Men eftersom SCB utgår från nuvarande studeran- defrekvenser och på grund av att dessa frekvenser kan ha påverkats av svårigheterna att komma ut på arbetsmarknaden eller svårigheter att få behålla sitt arbete kan de till och med vara lite höga. Särskilt som trycket på högskolan eventuellt kan minska vid en ökad efterfrågan på arbetskraft eftersom det kan innebära att de studerande och examinerade kommer ut på arbetsmarknaden snabbare än . Huruvida antalet högskoleplatser kan komma att besättas fullt ut beror bl.a. på om de sökandes preferenser överensstämmer med platsernas fördelning på utbildningsinriktning. Merparten av utbyggnaden ska ske inom det naturvetenskapliga och tekniska området och om det skulle uppstå obalanser här kan det också leda till att platserna inte fylls. Enligt en definition som använt (, 1998), kan andelen vuxenstuderande inom universitet och högskola beräknas som andelen s.k. icke-traditionella studenter. För att räknas som icke- traditionell student måste man antingen läsa på deltid, ha gjort ett långt uppehåll i studierna eller ha börjat läsa eller . Enligt detta beräkningssätt utgjorde denna grupp av Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 217 beräknas denna andel ligga mellan 117 000 och 118 000. Det finns inga samlade uppgifter över hur många funktionshindrade det finns inom universitet och högskolor. Däremot finns det uppgifter över hur många studenter med funktionshinder som under ett kalenderår har sökt stödåtgärder vid högskolorna och hur många av dessa som har erhållit sådant stöd. Dessa uppgifter samlas in och sammanställs av den nationella samordnaren vid . Antalet studenter som får stödåtgärder har ökat kraftigt . uppgick de till totalt 944. De två föregående åren var motsvarande antal studenter 833 respektive 731. /94 var antalet 324. Dyslektiker har ökat kraftigt bland dem som erhåller stödåtgärder. De är nu mer än dubbelt så många som den näst största gruppen, rörelsehindrade (, 2000a). Det genomsnittliga antalet personer i arbetsmarknadsutbildning ökade . Det genomsnittliga antalet deltagare var under 41 900 personer 1998 och 44 955 (deltagare i genomsnitt i upphandlad och reguljär utbildning sammanlagt) . Då sambandet mellan antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning och arbetslöshetsnivån inte är särskilt stabilt är det av flera skäl vanskligt att bedöma antalet helårsstuderande i arbetsmarknadsutbildning framöver. förväntas omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen bli lägre än . Antalet helårsstuderande inom arbetsmarknadsutbildningen har här beräknats under antagandet att utbildning motsvarar ett helt års studier. Arbetsmarknadsutbildningen har sålunda beräk- nats motsvara totalt ca 45 000 helårsstuderande varav drygt 7 000 avser utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Dessa 7000 ingår i statistiken för det reguljära utbildningsväsendet och redovisas inte under arbetsmarknadsutbildning i sammanfattningstabellen i avsnitt 6.1.4. Totalt avsattes av den totala arbetstiden till personalutbildning. deltog 1,8 miljoner personer i 2,6 miljoner kurser. Detta är fler utbildade och fler kurser än som har registrerats för något halvår . Personalutbildningens omfattning räknat i helårsstuderande beräknas i 218 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning SCB:s prognosarbete motsvara drygt 100 000 , vilket är mer än de närmast föregående åren. Omfattningen ökade ytterligare något . av alla förvärvsarbetande deltog i personalutbild- ning (SCB, 1999h). Den genomsnittliga utbildningstiden var och den genomsnittliga kurslängden var . Offentligt anställda, heltidsarbetande, de med högre utbildning och personer i medelåldern deltar i allmänhet mer i personalutbildning än andra. Det finns ett klart samband mellan ett företags eller en organisations storlek och den omfattning som personalutbildningen har. Ju större ett företag är desto större är den genomsnittliga andelen personalutbild- ningstid i förhållande till total arbetstid. Små företag kan ofta tvingas att lösa sina behov av personalutbildning på mer informellt sätt. Det är små skillnader i total volym personalutbildning mellan män och kvinnor. skedde dock en relativt kraftig ökning av volymen personalutbildning bland kvinnor. Personalutbildning är vanligast inom landsting, stat och kommun. , respektive av alla sysselsatta inom var och en av dessa sektorer deltog i personalutbildning . Motsvarande siffror inom den enskilda sektorn och bland egna företagare var respektive . Största ökningen av antalet som deltagit i personalutbildning har dock skett i den enskilda sektorn. De vanligaste ämnesområdena var data, företagsekonomi, handel och kontor samt medicin, hälsa och vård av sjuka. En del av personalutbildningen anordnas inom det allmänna utbild- ningsväsendet, inom folkhögskolor och studieförbund och ingår i del- tagarstatistiken för dessa utbildningsformer. Om nämnda delar frånräk- nas återstår knappt 85 000 helårsstuderande . Vid beräk- ningen av antalet helårsstuderande har antagits motsvara ett helt års studier. Beräkningar av deltagande i personalut- bildning utgående från studerandefrekvenserna efter kön, ålder och utbildningsbakgrund resulterar i ungefär samma omfattning som . Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 219 6.1.4Sammanfattning av kvantitativ översikt Som vi beskrivit i avsnitt 6.1.1 fortsatte volymen i den kommunala ut- bildningen av vuxna på gymnasial nivå att öka i för- hållande till de närmast föregående halvåren. genomförde kommunerna av åtagandet . Även om man beräknar att våren upptar mer än hälften () av utbildningsvolymen innebär den stora utbildningsvolymen för våren att kommunerna producerat betydligt mer än det statliga bidraget motiverar. Enkätuppgifter från kommunerna understryker denna tendens. I förhållande har samtliga kommungrupper utom förortskommuner ökat sin verksamhet med mellan . Förortskommuner har minskat sin verksamhet . Andelen män har mellan och endast ökat med en halv procentenhet, vilket måste ses som en mycket liten ökning med tanke på de insatser som gjorts för att få in fler män i utbildningen av vuxna. Högst andel män finns i storstäder, , medan s.k. mindre övriga kommuner endast har män. Andelen studerande har fortsatt att öka och uppgick till , en ökning . vänder sig i första hand till dem som saknar treårig gymnasieutbildning. genomfördes av all verksamhet av studerande med högst tvåårig gymnasieutbildning vilket var en minskning jämfört med . svarade kommuner och landsting för drygt tre fjärde- delar av all gymnasial utbildning av vuxna vilket är en minskning . Minskningen beror på ökad upp- handling från framför allt privata utbildningsanordnare. Av samtliga studerande finansierar sina studier med det särskilda utbildningsbidraget, UBS. Det är en minskning med två pro- centenheter jämfört med och med drygt fem procenten- heter . I förhållande är andelen stude- rande med UBS tillbaka på samma nivå som när Kun- skapslyftet startade. Kvinnor finansierar i högre grad sina studier med UBS än män, mot . Männen i sin tur finansierar i betydligt högre grad sina studier med studiemedel, mot för kvinnorna. 220 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning I förhållande till deltagarnas utbildningsbakgrund har deltagare med högst tvåårigt gymnasial utbildning högst andel UBS av deltagarna som finansierar sina studier med UBS. Ju högre utbildning desto högre andel som finansierar studierna med andra medel än studiestöd och studiemedel. Verksamheten på folkhögskolorna, som beskrevs i avsnitt 6.1.2, fortsätter att öka i kvantitativ omfattning. redovisades inom de s.k. Kunskapslyftsplatserna. Antalet deltagare ligger kring 10 000 personer över alla fyra halvåren. I förhållande till könsfördelningen inom den kommunala utbildningen av vuxna har folkhögskolan en något jämnare könsfördelning även om den kvinnliga dominansen är stark även här. Andelen invandrare är vilket är en högre andel än vad som är fallet inom den kommunala utbildningen av vuxna. Andelen med högst grundskola före studierna på folkhögskolan lig- ger stadigt på . Deltagare med mer än grundskola, men högst tvåårig gymnasial utbildning ökar i andel från strax till . De äldre åldersgruppernas andel bland deltagarna ökar markant . För att summera kan man säga ett folkhögskolorna i stor och i ökande utsträckning har rekryterat personer med kort förutbildning. Man har också lyckats rekrytera en stor andel av de äldre studerande och deltagare med funktionshinder. Utvecklingen 1998-2000 av helårsstuderande inom de viktigaste vuxenutbildningsformerna visas i tabell 6.10. De prognostiserade upp- gifter om den kommunala vuxenutbildningen som finns i tabellen är beräknade utifrån de demografiska och utbildningsmässiga relationer som gällde för de studerande inom denna kategori 1998. Därefter har samma förhållanden antagits gälla för . Detsamma gäller för den grundläggande kommunala utbildningen och för påbyggnads- utbildningen. Den kvantitativa utvecklingen av utbildning 221 Tabell 6.10 Antal helårsstuderande 1998 inklusive prognos för för några utbildningsformer Folkhögskola, exkl. uppdragsutb. Svenska för invandrare, sfi Kvalificerad yrkesutbildning, KY Utbildning inom universitet och högskola avser grundutbildning Källa: SCB, 2000, Det framtida studiedeltagandet. För folkhögskolans del har utvecklingen utgått ifrån de studerandefrekvenser som gällde 1998 vilka sedan har fram- räknats . Med de utgångsvärden som har valts för prognosberäkningarna visar det sig att det inte handlar om några större förändringar mellan de två åren förutom vad gäller volymen för kvalificerad yrkesutbildning, KY, som enligt plan ökar från 7 500 till 12 000 helårsstuderande. Folk- bildningen kan också nämnas då ökningen mellan de två åren ligger på . Trots att olika utbildningsanordnare använder olika sätt att beräkna helårsstuderande och att det därför blir svårt att jämföra volymen dem emellan kan man ändå utifrån tabell 6.10 konstatera att den kommunala utbildningen av vuxna tillsammans med utbildningen vid universitet och högskolor är de ojämförligt största utbildningskategorierna. Efter dessa båda större kategorier kommer personalutbildning, arbetsmark- nadsutbildning och folkhögskolan där personalutbildningen har den största volymen. Som tämligen små skolformer i sammanhanget fram- står både svenska för invandrare och statens skola för vuxna. 222 Den kvantitativa utvecklingen av utbildning Den kvantitativa redovisning som sker i detta avsnitt är en del i Kun- skapslyftskommitténs uppdrag att kartlägga deltagandet hos studerande med funktionshinder inom utbildningen av vuxna. Redovisningen ska dels ses som ett komplement till det kartläggningsarbete som gjordes inför förra delbetänkande och dels som ett underlag inför kommitténs slutsatser och förslag rörande förutsättning- arna för vuxenutbildning för människor med funktionshinder som re- dovisas mer i detalj i kapitel 13. Som grupp räknat har människor med funktionshinder en utsatt po- sition på arbetsmarknaden och arbetsmarknadsutbildning har därmed en viktig funktion att fylla.