sou · GOB3103d3 · 2001-01-01 00:00:00 — Biotekniken i samhället – möjligheter och Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas med uppgift att analysera den moderna bioteknikens möjligheter och risker, bedöma långsiktiga förändringseffekter av den moderna bio- tekniken samt lämna förslag till en övergripande politik för området i ett internationellt perspektiv, genom ett öppet och utåtriktat arbetssätt främja debatt och diskussion om frågor som rör den moderna biotekniken och dess konsekvenser för individen som patient, konsument, arbetstagare, företagare etc, analysera hur kunskaper, värderingar och andra faktorer formar attityder till den moderna biotekniken, utifrån ett framtidsperpektiv identifiera de frågor som kräver en vidareutvecklad konsekvensbedömning och en fördjupad etisk diskussion, bedöma behovet av utbildning för att höja kunskapsnivån om bioteknik inom olika samhällssektorer, bedöma möjligheter och identifiera hinder för svensk industriell utveckling inom bioteknikområdet, och granska den nuvarande myndighetsorganisationen för tillsyn, tillståndsgivning och information samt lämna förslag till nya arbetsformer. Biotekniken kan beskrivas som det tekniska utnyttjandet av celler eller cellbeståndsdelar. Människans användning av biotekniken är av gammalt datum. har området expanderat starkt och utvecklades nya metoder som revolutionerade biotekniken. Grundforskning inom ämnen som biokemi, cell- och molekylärbiologi, mikrobiologi och immunologi ligger till grund för denna utveckling. Informations- teknikens och databehandlingens utveckling har också varit viktiga förutsättningar för den moderna biotekniken. Ett av de nya metodområden som utvecklats inom biotekniken är det som kallas genteknik, egentligen ett samlingsbegrepp för flera metoder med vilka man kan isolera, mångfaldiga och inplantera genetiskt material i levande celler. Den mest omfattande användningen av genteknik är ännu som hjälpmedel inom naturvetenskaplig och medicinsk forskning. För läkemedelsfram- ställning har emellertid genteknik använts ett 15-tal år och i finns ca 30 inregistrerade preparat som tillverkats bl.a. med hjälp av genteknik. Gentekniken ligger också till grund för ett antal nya vaccin och diagnostika. Växtförädling är ett annat stort till- lämpningsområde för genteknik. När det gäller det bredare begreppet bioteknik finns en rad exempel på processer och produkter där denna används och där moderna metoder som gentekniken har öppnat nya möjligheter. Bioteknik är således ett brett forsknings- och tillämpnings- område inom bl.a. medicinsk och naturvetenskaplig grund- forskning, läkemedels- och livsmedelsutveckling, sjukvård och diagnostik, miljövård, skogs- och jordbruk samt kemisk och metallurgisk processteknik. Biotekniska processer är ofta miljö- vänliga, energisnåla, effektiva och specifika i fråga om verknings- mekanism. Biotekniska processer baseras vidare oftast på förnybara råvaror, varför tekniken är förenlig med strävandena att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. En fortsatt snabb utveckling kan förutses och bioteknikens ekonomiska betydelse förväntas öka . Enligt internationella studier användes biotekniska processer i för tillverkning av produkter till ett värde motsvarande 40 miljarder ecu. Denna siffra förväntas enligt många bedömare mångdubblas . De senaste årens utveckling inom biotekniken har väckt stora förväntningar men också farhågor. Det finns risker för missbruk och negativa konsekvenser som inte skall bagatelliseras. Ambitionen måste vara att ta vara på de fördelar som en väl avvägd och etiskt försvarbar tillämpning av den biotekniska forskningen kan innebära, som risken för negativa konsekvenser minimeras. En rad organisationer bl.a. på konsument- och miljöområdet har engagerat sig starkt i genteknikfrågan, särskilt i frågan om genetiskt modifierade livsmedel. Regeringen har givit i uppdrag att göra en kunskapsöversikt över den moderna biotekniken och dess tillämpningar inom olika samhällsområden. Nämnden skall redovisa sitt uppdrag . En kommitté med företrädare för riksdagspartierna tillkallas med uppgift att analysera den moderna biotekniken, dess möjligheter och risker. Bioteknikområdet är mångfasetterat och utvecklas snabbt. Det berör därvid många politiska sakområden. Den moderna bio- tekniken kan komma att få stor betydelse för människors liv och hälsa. Dess ekonomiska betydelse är redan stor och väntas öka . känner människor oro inför de konsekvenser utvecklingen kan få. En övergripande svensk politik för biotekniken Med utgångspunkt bl.a. i kunskapsöver- sikt skall kommittén lämna förslag till en övergripande svensk politik för den moderna biotekniken. För att stödja en utveckling av den svenska politiken på området krävs god överblick och ett framtidsperspektiv. En diskussion behövs om den moderna bioteknikens konsekvenser, positiva som negativa, för samhället och för individen som patient, konsument, arbetstagare, företagare etc. Bioteknikens roll måste belysas ur etisk, social, rättslig, ekonomisk samt hälso- och miljömässig synvinkel. Det är också angeläget att teknikens konsekvenser sätts in i ett bredare sammanhang genom att relatera till annan jämförbar teknik. Även följderna av att avstå från teknikens möjligheter måste beaktas i ett sådant perspektiv. En viktig fråga är hur övergripande och långsiktiga konsekvensbedömningar av den moderna bioteknikens tillämpningar görs och hur sådana skall göras . Kommittén skall analysera hur kunskaper, normer, värderingar och andra faktorer formar attityder till den moderna biotekniken. Kommittén skall lämna förslag som syftar till att åstadkomma en allmänt höjd kunskapsnivå om den moderna biotekniken. Kommittén skall särskilt överväga hur en etisk diskussion om detta dynamiska område skall kunna utvecklas . Utredningen bör därför arbeta utåtriktat och främja debatt och diskussion om frågor som rör den nya biotekniken och verka för att förutsättningar skapas för att kanalisera människors engage- mang och önskan att delta i debatten. Den moderna biotekniken ställer samhället inför nya svåra frågor utan självklara svar. Som all ny kunskap väcker den oro och farhågor som den öppnar nya möjligheter för exempelvis behandling och bot. Kommittén skall analysera hur information om den moderna biotekniken förmedlas och hur kunskap om den moderna biotekniken fördelar sig i samhället . Av redan gjorda studier framgår att kunskapsnivån hos den svenska befolkningen är relativt hög jämfört med andra europeiska länder. Studierna visar emellertid att det inte är graden av kunskap om gentekniken och dess tillämpningar som avgör vilken inställning människor har till den nya tekniken. Det är i stället människors uppfattning om vad som är moraliskt acceptabelt som är avgörande för inställningen. En bred och öppen debatt är nödvändig. Detta är ett ömsesidigt intresse där alla har sin del av ansvaret. Forskarvärlden har sitt ansvar att bidra till öppenhet kring forskning. Enskilda individer har också ett ansvar att sätta sig in i olika frågeställningar. Debatt och diskussion kan skapa insikt om teknikens roll på gott och ont och hjälpa oss att klarare se de problem och möjligheter som utvecklingen skapar. Inom de tillämpningsområden som beskrivs i följande avsnitt skall kommittén utifrån ett framtidsperspektiv identifiera de frågor som kräver en vidareutvecklad konsekvensbedömning och en fördjupad etisk diskussion. Kommittén skall föra en diskussion där gränsen mellan forskarnas och statsmakternas ansvar tydliggörs. Det faller sig naturligt att försöka strukturera det vidsträckta område som bioteknikens tillämpning omfattar i ett antal delområden som kan behöva delas upp i sin tur. Kommittén skall analysera behovet av utbildning i skolan samt fort- och vidareutbildning av olika yrkeskategorier som t.ex. lärare, vårdpersonal, journalister och politiker. En bedömning skall göras av framtida utbildningsbehov för att tillgodose näringslivets anspråk. Kommittén skall göra en bedömning av det breddade utbildnings- och kompetensbehov som uppstår inom sjukvården med en ökad efterfrågan på genetisk rådgivning. Hälso- och sjukvården utgör ett tydligt exempel på en sektor där särskilda utbildningsinsatser behövs. Kunskapen om genetiska sjukdomar har ökat drastiskt. En förutsättning för att kunna använda dessa landvinningar inom hälso- och sjukvården är att personalen har goda kunskaper i genetik. Det är viktigt för att rätt kunna använda teknikerna. Det finns ett stort glapp mellan forskning om ärftliga sjukdomar och den relativt bristfälliga kunskapen inom sjukvården om tillämpningen av de nya teknikerna. Detta innebär risker för missbruk men också risker att tekniken inte kommer till användning i fall där den skulle kunna vara till stor nytta. Människan har genom urval förädlat växter och djur . Gentekniken medger en ökad precision i förädlingsarbetet och möjliggör överföring av arvsanlag mellan arter. Nya möjligheter finns därmed att öka stresstoleransen och avkastningen hos växter, att producera nya råvaror och specialkemikalier, att minska beho- vet av insatskemikalier i jordbruket och att modifiera kva- litetsegenskaper som smak, hållbarhet och näringsvärde. Tillämpningen av genteknik inom de areella näringarna omges, liksom andra tillämpningsområden, av ett internationellt och nationellt regelverk och system för prövning och tillståndsgivning. De risker som diskuteras i sammanhanget avser i första hand eventuella risker för människors och djurs hälsa och för spridning av gener till närbesläktade arter i naturen. Vidare ifrågasätts om inte utveckling av grödor som är motståndskraftiga mot ogräs- bekämpningsmedel kan leda till monopol och ökad användning av ogräsbekämpningsmedel i jordbruket. Användning av s.k. trans- gena djur, dvs. djur som tillförts genetiskt material från en orga- nism av annan art, som försöksdjur eller för produktion av livs- medel, läkemedel eller transplantationsorgan väcker också debatt. Den fråga som sannolikt väcker mest oro hos allmänheten avser de upplevda riskerna med livsmedel som har producerats med hjälp av gentekniska metoder. På hälso- och sjukvårdens område ger den moderna biotekniken exempelvis bättre möjligheter att diagnostisera sjukdomar och framställa läkemedel och den öppnar behandlingsmöjligheter som kan få stor betydelse. Utvecklingen inom biotekniken skapar nya möjligheter att förebygga, lindra och bota sjukdom på ett sätt som vitidigare inte kunnat föreställa oss. Utvecklingen aktualiserar grundläggande frågor av etisk natur. Det handlar bl.a. om människosyn och värderingar samt om vilka principer som bör styra handlandet. Integritet, självbestämmande och informerat samtycke är andra viktiga komponenter i den etiska analysen. För många tillämpningsområden finns riktlinjer eller lagar, på andra områden pågår arbete. Kommittén skall gå igenom hittillsvarande erfarenheter av den moderna bioteknikens möjligheter och risker från miljösynpunkt och analysera hälso- och miljömässiga effekter. Den moderna biotekniken kan förväntas få en allt större betydelse inom flera näringsgrenar, vid sidan av den stora betydelse den redan har för läkemedelstillverkningen. Betydande möjligheter kan finnas att nyttja tekniken för att utveckla nya miljövänliga produktionsmetoder. ställer ständigt nya tillämpningar krav på etiskt och miljömässigt svåra bedömningar, vilka ofta måste göras på . I många fall saknas genomarbetad och allmänt accepterad praxis för ställningstaganden. De risker som från miljösynpunkt kan vara förknippade med gentekniken ligger främst i att genetiskt material som förflyttas till nya organismer kan få en oönskad spridning i naturen och orsaka störningar i ekologiska system, processer och funktioner. Vissa tillämpningar kan även medföra risker för människans hälsa efter- som sjukdomsframkallande organismer numera genmodifieras i Det har blivit vanligt i andra länder att säkerhetsfrågor diskuteras i s.k. lokala biosäkerhetskommittéer sammansatta av representanter för användare och myndigheter. Kommittén skall bedöma möjligheter när det gäller industriell utveckling på bioteknikområdet. Eventuella hinder för kommersialisering av produkter och idéer skall analyseras och åtgärder föreslås för hur dessa kan undanröjas. Kompetensför- sörjning, regelverk och attityder är frågor som behöver belysas i detta sammanhang. Den moderna biotekniken har industriellt haft sitt huvudsakliga genomslag i utveckling av läkemedel, vacciner och diagnostika. Biotekniken bedöms dock möjliggöra en utveckling inom såväl etablerade områden som tillämpningar inom nya näringsgrenar. En hög internationell innovationstakt samt en påtaglig tillväxt i produktionsvolym och förädlingsvärde hos produkter som är baserade på bioteknik utgör faktorer som anses viktiga för bioteknikens potential. Internationellt uppmärksammas bioteknikens utvecklingsmöj- ligheter nu alltmer och det politiska stödet för bioteknik växer i . I , konkurrenskraft och sysselsättning framhålls biotekniken som en av de mest lovande teknikerna med avgörande betydelse för en hållbar utveckling under nästa sekel. , och Stor- har presenterat program för att stimulera bildandet av nya bioteknikföretag och för att underlätta överföring av kunskap och teknik från forskningsinstitutioner till industriella tillämpningar. I märks ett allt större intresse för bioteknik inom näringsgrenar som skogsbruk, jordbruk och livs- medelsproduktion, kemisk industri samt pappers- och massa- industri, dvs. branscher av stor vikt för sysselsättningen. ligger redan långt framme när det gäller utveckling av instrument och apparatur för bioteknisk forskning, utveckling och produk- tion. Biotekniken betraktas både i och internationellt som en mycket lovande teknik för att bidra till att lösa miljöproblem då den bl.a. erbjuder nya metoder för rening av utsläpp och återställande av förorenad mark. Kommittén skall granska den nuvarande myndighetsorganisa- tionen för tillsyn, tillståndsgivning och information enligt gen- teknikförordningen. Kommittén skall analysera nuvarande admi- nistrativa ordning, belysa dess effektivitet och lämna förslag till förändrade arbetsformer i syfte att förenkla rutiner och beslutsvägar. En av utgångspunkterna skall vara att ansvaret för tillsyn och tillståndsgivning alltjämt skall ligga hos flera olika myndigheter och organ, eftersom gentekniken spänner över ett stort antal sakområden. Kommittén skall dock belysa hur ansvaret fördelas och hur samordningen fungerar mellan de olika myndigheterna och organen. Om kommittén finner att tillsynen och tillstånds- givningen bör samordnas i större utsträckning än , skall kommittén överväga hur en sådan samordning skall kunna ske. Någon ny myndighet skall dock inte föreslås. Den förväntade ökningen av antalet ärenden för prövning under direktiv /220 om marknadsgodkännanden av produkter bör tas i beaktande vid analysen. roll som samordnande och policy-initierande instans för genteknikens miljöaspekter skall utredas. Kommittén skall också närmare analysera roll, dess upp- gifter och sammansättning. Kommittén bör exempelvis överväga konsumenternas möjlighet till insyn och inflytande. Om kommittén finner att granskningen föranleder organisa- toriska förändringar skall sådana föreslås. Den ökande användningen av gentekniken, framför allt inom jordbruksnäringen men även på andra områden, har inneburit ett allt större tryck på de tillståndsgivande myndigheterna. Omfatt- ningen kan förväntas öka ytterligare. De korta handläggningstider som EU:s genteknikdirektiv föreskriver ställer höga krav på regering och myndigheter när det gäller ärendehantering. har bett regeringen se över ansvarsfördelningen mellan myndigheterna med ansvar för tillsyn och tillståndsgivning enligt förordningen (1994:901) om genetiskt modifierade orga- nismer (bet. 1995/96:JoU11, rskr 1995/96:243). Jordbruksut- skottet anförde i betänkandet bl.a. att syftet med översynen bör vara att åstadkomma en tydligare och mer ändamålsenlig organisation på myndighetssidan. Arbetet bör göras i samråd med ansvariga myndigheter och organ. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt behovet av samråd mellan tillsynsmyndigheterna och övriga berörda organ. Frågan om gränsdragningen mellan de uppgifter som åvilat och bör studeras särskilt. En särskild uppföljning av konse- kvenserna av myndigheternas avgiftsfinansiering av ärendenas behandling bör också göras enligt utskottet. Kommittén skall visa hur den av kommittén föreslagna politiken förhåller sig till utvecklingen inom området i andra länder. Internationella avtal och konventioner bör belysas samt hur det internationella regelverket påverkar verksamheten i . I upp- draget ingår även att bedöma bioteknikens betydelse för svensk handelspolitik. Inverkan från pågående ärenden Kommittén skall hålla sig underrättad om utvecklingen av pågå- ende ärenden men utföra uppdraget i ett mer långsiktigt och övergripande perspektiv. Områdets snabba utveckling och internationella åta- ganden gör att regeringen även under utredningens gång behöver vidta åtgärder i enskilda sakfrågor. Sådana pågående ärenden är t.ex. förslaget till EG-direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (KOM [95] 661 slutlig), revideringen av EG-direk- tiven 90/219/EEG och 90/220/EEG om innesluten användning respektive avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organis- mer, en kommande proposition om integritetsfrågor som bygger på promemorian Genetisk integritet (Ds 1996:13), pågående utredningar om forskningsetik (dir. 1997:68), djurförsök (dir. 1997:43) och xenotransplantation, dvs. transplantation av djur- organ till människa (dir. 1997:44). Härutöver kan nya frågor uppstå som kräver beredning och beslut i särskild ordning. Kommittén skall där så är lämpligt samråda med olika samhälls- intressen och anordna debatter och s.k. hearings. Kommittén skall under arbetet samråda med internationella organisationer och relevanta instanser i andra länder. Kommittén skall samråda med kommittén Den svenska forskningspolitiken (dir. 1997:67), med kommittén om forskningsetik (dir. 1997:68), samt med andra berörda utredningar, myndigheter och organ. Generella direktiv och tidsram Kommittén skall beakta regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Om kommittén lämnar förslag som leder till ökade utgifter skall även finansiering av dessa föreslås. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Ett delbetänkande avseende uppgifter och sammansättning skall lämnas . Finansiering av bioteknisk forskning i Utöver anslagen till grundutbildning fick de svenska universiteten och högskolorna i statligt basanslag för forskning och forskarutbildning budgetåret 1998.1 Om 5–10 pro- cent av basanslaget antas gå till forskning och forskarutbildning av intresse för den biotekniska utvecklingen, innebär detta en finansi- ering med 300–. Basanslaget utgörs huvudsakligen av medel till tjänster. Dess andel av institutionernas totala forskningsfinansiering varierar mellan olika institutioner och över tiden. I genomsnitt torde det svara för av institutionernas finansiering.2 För de institutioner som bedriver bioteknikrelaterad forskning är andelen ofta mindre. De flesta svenska forskningsråd stöder bioteknisk forskning, till exempel (), (), () och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). () fördelar medel för såväl projekt som för inköp av dyrbar utrustning. Inom bioteknikområdet har FRN:s projektstöd inneburit stöd till projekt som skall belysa etiska frå- gor i anslutning till gentekniken och till kurser i genteknik för lärare. 1Statsliggaren 1998, utgiftsområde 16; , Årsredovisning 1998. 2Årsrapporten för universitet och högskolor 1997. Forskningsråden har i de flesta fall ingen särskild budget för bioteknisk forskning. Fördelningen av medel redovisas i stället under rubriker som Biologi, Kemi, Molekylärbiologi och Mikrobiologi. Om man inkluderar både tillämpade projekt med tydlig bioteknisk inriktning och mera grundläggande arbeten med tänkbar relevans för området, gav NFR och MFR 40 miljoner kro- nor var, TFR , och FRN . Anslag för motfinansiering av projekt i EU:s forskningsprogram är inte inräknade. EU:s FoU-stöd kanaliseras via fyraåriga så kallade ramprogram. Dessa delas i sin tur in i delprogram för olika forsknings- eller tek- nikområden. Syftet med programmen var tidigare att via forsk- ningssamarbete och teknisk utveckling stärka den europeiska indu- strins konkurrenskraft. I det femte ramprogrammet, som började , har de industripolitiska målen tonats ner till förmån för att med tekniken som hjälpmedel lösa sociala, politiska och ekono- miska problem för befolkning. Inför det sjätte ramprogrammet betonas behovet av en gemen- sam europeisk forskningsstrategi. Bland förslag som diskuteras kan nämnas infrastruktursatsningar, bättre koordinering och samver- kan mellan europeiska forskningscentrum, åtgärder för forskar- rörlighet samt ökad satsning på att engagera kvinnor och ungdo- mar i forskningen. Det fjärde ramprogrammet (1994–1998) Under det fjärde ramprogrammet hade de tre delprogram, som är relevanta för bioteknik, tillsammans en budget på cirka 1 593 mil- joner ECU. I de projekt som genomfördes inom programmet hade en svensk koordinator. Svenska forskargrupper deltog i knappt hälften av projekten. Anslag fördelades via de tre delprogrammen Bioteknik (Biotechnology), Biomedicin och hälsa (Biomedicine and health) och Jordbruk och fiske (Agriculture and fisheries). Det var framför allt genom de två första delprogrammen som bioteknikrelaterad forskning finansierades. Det femte ramprogrammet (1998–2002) Den bioteknikrelaterade forskningens förväntade betydelse och aktuella tendenser framgår också av EU:s femte ramprogram, där temat Livskvalitet och förvaltning av levande resurser har fått en budget på 2 414 miljoner ECU. Expansionen inom livsveten- skaperna är således stor, särskilt mot bakgrund av att det femte ramprogrammet som helhet endast är obetydligt större än det fjärde. Vid urvalet av projekt sker bedömningen med hänsyn till 15 olika kriterier, däribland förslagets vetenskapliga kvalitet, deltagar- nas och projektledningens kompetens, deltagande av framtida exploatörer, projektresultatens förväntade betydelse för EU-med- borgarnas livskvalitet och etiska aspekter. Sektorsmyndigheter med verksamhet inom bioteknikområdet är (), () och . ger betydande stöd till industrirelevant forskning via , program för kunskapsuppbyggande forskning och projektstöd. föregångare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) var en dominerande finansiär av bioteknisk forskning och spelade en viktig roll för genteknikens etablering i . Förutom program för gentek- nologi har myndigheten finansierat kunskapsuppbyggande pro- gram inom en rad teknikområden. Det huvudsakliga stödet sker via ett biomedicinprogram (budget ), ett program för bioprocesser i industrin (budget ) och via två , ett för bioteknisk processteknik (KTH) och ett för bioteknisk separationsteknik (LU). Näringslivet finansierar av de två programmen. Den totala budgeten för båda bioteknikorienterade är , varav en tredjedel kommer från vardera , företag och universitet/högskolor. Försvarets forskningsanstalts verksamheter med bioteknisk inrikt- ning gäller främst skydd mot kemiska och biologiska stridsmedel. Därtill förekommer viss miljöforskning. Den sammanlagda bud- geten för bioteknisk forskning och utveckling är . ekonomiska vårproposition tillkännagav regeringen att den avsåg att stärka miljöforskningen – främst miljöeffektforsk- ning och miljötoxikologisk forskning – med medel som skall för- delas av . För ändamålet har avsatts för åren 2000–2002. En del av medlen kommer att användas för forskning om risker vid utsättning av gentekniskt förändrade organismer i miljön.