sou · GOB378d4 · 2001-01-01 00:00:00 — I den finansiella kalkylen medräknas inte de samhällsekonomiska vinster och kostnader som uppstår inom andra sektorer till följd av kostnadseffektiva rehabiliteringsinsatser (avsnitt 21.2). Mot denna bakgrund begränsas den finansiella kalkylen till kostnader och intäk- ter/besparingar för den nya försäkringen jämfört med dagens allmänna försäkring och effekter för statsbudgeten. 21.3.1Intäkter i form av besparingar jämfört med nuläget Färre sjukdagar till följd av ökade rehabiliterings- insatser De inbesparade utgifterna för sjukersättning och förtidspension beräk- nas försiktigt uppgå till för år 1. Därefter fortsätter utgifterna minska 2 och når tre en ackumulerad nivå om på årsbasis jämfört med nuläget. Färre sjukdagar till följd av minskade väntetider. Rehabiliteringsförsäkringens möjlighet att som försök köpa enklare vård och behandlingstjänster leder till kortare sjukskrivningstider på sätt som utvärderats i (jfr avsnitt 15.5). Köp kan under vissa särskilda förhållanden göras inom en årlig ram av . Utredningen har skattat att bortåt 20 000 personer kan bli aktuella för denna typ av hälso- och sjukvård i . Inbespa- ringen för rehabiliteringsförsäkringen till följd av köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster beräknas till ca . Minskade kostnader till följd av samordningsvinster Tillskapandet av den nya rehabiliteringsförsäkringen och myndigheten bör kunna leda till effektivitetsvinster. Sty- relsens omsättning kommer att ligga på ca . I och med att ett samlat kostnadsansvar knyts till fonden är det möjligt att agera utifrån ett samhälleligt helhetsperspektiv när det gäller använd- ningen av fondens resurser. Fonden förväntas därmed kunna bli mera kostnadseffektiv i förhållande till dagens organisatoriska ordning. Det gäller såväl de samordningsvinster som förväntas uppstå till följd av totalkostnadsansvaret som minskade merkostnader för administration. Det bör noteras att förväntade och positiva dynamiska effekter inte heller har beaktats. En tentativ och försiktig beräkning tyder på att rehabiliteringsreformen kan spara in på dessa områden. Beloppet har emellertid ej tillgodoräknats i den finansiella kalkylen. 394 Ekonomiska konsekvenser SOU 2000:78 Summering av intäkter/besparingar år 1–3 21.3.2 Kostnader för reformen på årsbasis Reformen syftar till att förbättra träffsäkerheten i bedömning och utredning av eventuellt behov av aktiva rehabiliteringsinsatser. Man kan se på detta i tre nivåer. Första nivån är det som motsvarar försäk- ringsgivarens ansvar för rehabiliteringsutredning eller motsvarande individens rättighet till rehabiliteringsutredning. är det drygt 200 000 individer, som är sjukskrivna eller längre. För de flesta räcker det med ett enkelt konstaterande av försäkringsgivaren att viss läkarkontakt och vila är tillräckligt för att individen skall åter- komma i arbete. Detta dokumenteras men personliga möten eller andra utredande aktiviteter med den sjukskrivne behövs i regel ej. Andra nivån innebär att försäkringsgivaren genomför utrednings- möte för behovsbedömning, ersättning och vilken typ av insatser som krävs mm. Tidsinsatsen skattas totalt till i genomsnitt per per- son. Styckkostnaden för försäkringsgivarens rehabiliteringsutredning beräknas till timkostnaden för en rehabiliteringshandläggare, även om andra engageras. Styckkostnaden per utredning och individ blir då ca inklusive skatt och arbetsgivareavgifter. Utredningen skattade behovet till ca 100 000 nivå 2-utredningar. Det innebär att den totala kostnaden för de enklare rehabiliteringsutredningarna kommer att uppgå till . Nivå tre, slutligen, kräver en mer fördjupad rehabiliteringsutredning. (Se nedan.) Tidsåtgången för en mentorsinsats (jfr avsnitt 13.3) beräknas i genom- snitt till per sjukskriven individ. Tidsinsatsen kan variera betydligt mellan olika individer. Arvodet per person med behov av antages till ca inklusive skatt och arbetsgivaravgifter. Under förutsättningen att 40 000 individer (de som får fördjupad reha- bilitering) i genomsnitt använder i i mentorstid blir den totala årliga kostnaden för mentorsstödet . Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare Av de ca 1,3 miljoner anställda inom de fyra offentliga sektorena beräknas i genomsnitt 50 000 personer vara i behov av rehabilitering. Enligt avsnitt 14.1.5. införs ett nytt bidrag till offentliga arbetsgivare för vissa förebyggande och rehabiliterande insatser. Bidraget motsvarar av havda kostnader. Den genomsnittliga kostnaden per insats är beräknad till . Totalkostnaden för denna avdragsrätt beräknas till . Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering Antalet egenföretagare med behov av rehabilitering och där återgång till sitt företag/firma ej blir möjligt har skattats till ca 1 000 personer. Stödinsatserna beräknas gälla för en period och ersätt- ningen per person och dag till i snitt . Totalkostnaden uppgår därmed till . (Jfr kap. 14). Försök med rådgivare till arbetsplatsen – case manager Försöksverksamhet med rådgivare (case-manager) enligt avsnitt 14.3, som stöd till mindre arbetsgivare i rehabiliteringsarbetet bör genom- föras i några län. Försäkringen finansierar och organiserar ett försök med sammanlagt 30 rådgivare . Uppgiften blir i första hand att vara ett stöd för små och medelstora arbetsgivare i frå- gor kring förebyggande insatser, arbetsanpassning och rehabilitering till arbete. Kostnad för de 30 rådgivarna (case managers) inkluderas i kostnadsposten för personaltillskottet av koordinatorer enligt nedan. Individuella köp av rehabiliteringsinsatser (inkl. fördjupad rehabiliteringsutredning) För nå en aktivare rehabilitering krävs utrymme, enligt avsnitt 15.4, för försäkringen att göra individuella köp av rehabiliteringstjänster, när huvudmän ej möter upp eller ej har utbudet i fråga. I detta ingår även rehabiliteringsutredning enligt nivå 3 ovan. Styrelsen för den nya Rehabiliteringsstyrelsen förutsätts få mandat att avgöra hur mycket medel av försäkringsmedlen som bör användas för aktiva köpinsatser för skynda på rehabiliteringen. Styrelsen har sedan redovisnings- skyldighet gentemot regeringen. Till en början avsätts enligt mitt förslag 1,3 miljarder till sådana köp. Beloppet förutsätts behövas räknas upp senare år. Likartade medel över statsbudgeten finns uppgående till , som dras av i kalkylen längre fram. Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster Kostnaderna för försöksverksamhet med köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster för skynda på vård-/behandlingsinsatser när vänte- tiden annars blir lång beräknas enligt ovan kunna beröra bortåt 20 000 långtidssjuka personer. (jfr avsnitt 15.5). Under förutsättning att den genomsnittliga kostnaden per åtgärd ligger på så kommer den totala kostnaden att uppgå till ca . Nuvarande s.k. Dagmarmedel över statsbudgeten som kanaliserats via försäkrings- kassorna för vissa avtalade tjänster med landstingen kan härvid upp- höra. Central och regional försäkringsorganisation Som framgår av kapitel 15 skapas en ny central myndighet, Rehabilite- ringsstyrelsen, för leda arbetet med rehabiliteringsförsäkringen och rehabilitering till arbete. Dagens resurser på för sjukförsäkringsadminist- rationen och hantering av förtidspension liksom stöd till rehabilitering blir därmed ej behövliga. Regionalt inrättas en ny resultatenhet inom den regionala försäk- ringskasseorganisationen för administrera försäkringen och leda arbetet med rehabilitering till arbete. Dagens motsvarande resurser erbjuds gå över till den nya organisationen eller dras befattningarna in. Som framgår av kapitel 15 föreslås att utbetalning och redovisning m.m. köps av den nya myndigheten från nuvarande försäkringsorganisation. För att den nya försäkringen skall fungera, som avsett krävs kompe- tensförstärkning och en volymökning av handläggande personal. En nyckelfunktion för den nya försäkringen är koordinatorn. En heltids- koordinator beräknas kunna handlägga i genomsnitt 100 individers rehabilitering . Det föreligger sannolikt en stor variation i antalet individer per koordinator, bl.a. beroende på rehabiliteringsinsatsernas olika komplexitet och varaktighet. För att säkra tillgång för detta men även för vissa kvalificerade personalresurser i den nya myndigheten beräknar jag att reformen kräver 800 nya heltidstjänster. I denna siffra har också inkluderas de 30 s.k. case managers som i en treårig försöksverksamhet blir rådgivare till små och medelstora arbetsplatser (jfr avsnitt 14.3). En heltidstjänst beräknas kosta ca /år inklusive skatt, arbetsgivareavgifter och overheadkostnader. Den totala kostnaden för 800 tjänster kommer alltså att uppgå till . Metod – och utvärderingsenheten Uppgiften för denna nya myndighet har beskrivits i avsnitt 15.8. Sam- manlagt beräknas ett drygt 30-tal tjänster till myndigheten till en kost- nad av ca , inklusive kringkostnader. Myndigheten före- slås lokaliseras utanför storstadsområdena, men där en lämplig miljö för verksamhetsområdet finns. För att få en större fokus, men också djupare kunskap i att förebygga ohälsa föreslår utredningen att resurser satsas på ett nationellt utbild- ningsprogram. Utbildningen vänder sig till ca 3 000 nyckelpersoner på arbetsplatser och myndigheter. Kostnaden per utbildningsplats är beräknad till ca per person. Den totala kostnaden uppgår till och avsikten är att programmet genomförs av för att sedan utvärderas. Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud För att snabbt minska brist på utbud av rehabiliteringsresurser föreslår utredningen, enligt avsnitt 17.1, stimulansbidrag till uppbyggnaden av bl.a. diagnostiska centra samt regionala och lokala rehabiliteringspro- ducenter på områden där det råder brist. Stimulansbidraget beräk- nas till av . Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning Som ett led i syfte att erbjuda möjligheter till arbete föreslår utred- ningen en utökad rätt till studier som kan underlätta återgång i arbete (avsnitt 17.3).Omfattningen av detta är svår att beräkna. Initialt reser- veras /år för utökad rehabiliteringsersättning. Övriga eventuella merkostnader ligger inom ramen för studiestödssystemet. För smärre regeländring för tillhandahållande av arbetshjälpmedel från försäkringen beräknas ett medelstillskott ,jämfört med , om En kompetensförstärkning med nya yrkesinspektörer till Arbetar- skyddsstyrelsens regionala organisation inom områdena beteendeveten- skap och arbetsorganisation har föreslagits för påbörja ett arbete att dämpa de psykosociala hälsoriskerna på arbetsplatser. En 10-procentig förstärkning har beräknats motsvarande ett 40-tal befattningar. Kostna- den per tjänst och år, inklusive socialutgifter och overheadkostnader beräknas till ca . Totalkostnaden uppgår därmed till ca . Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden Utredningen föreslår att det ges en ny möjlighet att medverka till att anställda sjukskrivna personer får en mjukstart hos sin ordinarie arbetsgivare genom att försäkringsgivaren ekonomiskt kan kompensera arbetsgivaren för en mer begränsad arbetsinsats än personen kunde utföra innan sjukskrivningen. Försäkringsgivaren kan göra detta med ett lönebidrag. I vissa fall ska det också vara möjligt att ge stödet till en extern arbetsgivare, t.ex. för vissa egenföretagare eller projekt- anställda. (Jfr avsnitt 18.5). 6–7 000 personer under rehabilitering bedöms bli aktuella för detta stöd . Verksamheten bedrivs som försök och utvärderas innan perioden gått till ända. Kostnaden för försäkringen beräknas till . När rehabiliteringen är klar eller sjukskrivningsperioden av andra skäl är slut som den enskilde inte orkar arbeta full ut som tidigare är en situation som inte är ovanlig för de som haft riktigt långa sjuk- skrivningar. får dessa personer ofta till förtidspension. I avsnitt 18.5. har föreslagits att denna grupp skall få tillgång till arbets- marknadspolitiska medel. För att ge möjlighet att pröva detta införs en möjlighet att använda rehabiliteringsersättning övergångsvis. Ett utrymme för 10 000 personer reserveras. Utredningen föreslår att rehabiliteringsersättning ges till denna grupp även om de rehabiliterande insatserna är avslutade. Kostnaden för försäk- ringen beräknas till /år. SOU 2000:78 Ekonomiska konsekvenser 399 Enligt avsnitt 19.1. byggs successivt upp en forskning inom området rehabilitering till arbete. Medlen förutsätts kanaliseras genom ett forskningsråd där ett särskilt programområde kommer till. Kostnaden för rådets anslag till rehabiliteringsområdet startar med för att i förlängningen uppgå till . För treårsperioden föreslås för år , år och år 3, . Till detta kommer förslaget att utlysa en första professur finansierad över statsbudgeten med inriktning på rehabilitering och samhällseko- nomi. Med kringkostnader beräknas detta till . Högskoleutbildning i rehabiliteringsvetenskap/metodik För få adekvat kompetens till den nya förstärkta försäkringen och olika aktörer som skall bidra till rehabilitering till arbete skall lyckas bryta onödig sjukskrivning och korta längden av densamma krävs en hög- skoleutbildning. I det omedelbara perspektivet på en ort. Längre fram på ytterligare en högskoleort/universitet. Medel reserveras för den första skolan här, som förutsätts bygga vidare på tidigare utbildningar i rehabilitering för att snabbt komma igång. kan härvid vara en möjlig lokalisering. Kostnaderna för personalekonomiska bokslut för offentliga arbets- givare har inte medtagits i beräkningarna. Basmaterial bör finnas på arbetsplatser och att göra en systematik av detta är en begränsad resursinsats. Informationskostnader vid start av den nya försäkringen har ej heller särberäknats. 400 Ekonomiska konsekvenser SOU 2000:78 Summering av kostnader År 1 ( Mkr) Förstärkning med nya yrkesinspektörer Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering Rehabiliteringsinsatser (inkl fördjupad rehabiliteringsutredning) Avdrag för nuvarande medel till köp av rehabiliteringstjänster Avdrag för nuvarande Dagmarmedel Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster Nationell metod och utvärderingsenhet Koordinator (inkl. försök med 30 arbetsplatsrådgivare/case-managers) Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud (inkl utredningsresurser) Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden Kompletterande arbetsmarknad - förlängd rehabiliteringsersättning Forskningsmedel (statsbudgeten) Högskoleutbildning i rehabilitering (statsbudgeten) Resultat för åren 1, 2 och 3. Kostnaderna, som kommer att belasta den nya försäkringen respektive statsbudgeten är relativt konstanta över de tre åren. I takt med resurs- utbyggnad för rehabilitering blir klar räknar jag med att Rehabilite- ringsstyrelsen får anledning att avsätta ytterligare medel för indivi- duella köp av rehabiliteringstjänster. För kalkylens skull nedan räknar jag därför upp detta belopp till år 3. Andra kost- nadsposter försvinner 4 som exempelvis anordningsbidrag. De kostnadsposter som belastar statsbudgeten markeras särskilt ovan. Redan första året nås enligt denna kalkyl en s.k. break – even räknat utifrån nuvarande antal sjukskrivna. Investeringen i de nya resurserna vägs i stort upp av inbesparade ersättningsdagar. Kommande år ger tydliga överskott i försäkringen. Men den kanske än större effekten, som dock ej kalkylerats här, är att den nu prognostiserade fortsatta ökningen av långtidssjukskrivningarna skall stanna upp! Ser vi till effekten av de minskade sjuktalen enligt målsättningen ovan, över de fyra sektorerna på offentliga sidan, ger reformen ett mycket kraftigare positivt resultat enligt de samhällsekonomiska be- räkningarna (jfr avsnitt 21.2 ovan). 22 Reformens övriga konsekvenser I utredningens uppdrag ingår att också analysera och ange vilka konsekvenser förslagen får för olika verksamheter i samhället. Vilka konsekvenser får förslagen för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen? Förslagen påverkar inte den grundstruktur med kommunalt självstyre för primärkommun och landstingskommun som vi har i . Utred- ningen påtalar eftersatta utbud av rehabiliteringsresurser regionalt och för vissa diagnosgrupper inom ramen för gällande lagstiftning. Det möts med förslag till stimulansbidrag för en successiv utbyggnad under med möjlighet för försäkringsgivaren att göra individuella köp av vård och behandling när väntetiden blir lång. I avsnittet om arbetsgiva- res ansvar för att förebygga, anpassa och rehabilitera föreslås att arbetsgivare inom den offentliga sidan får krav på att redovisa perso- nalekonomiska bokslut. Förslaget syftar till att lyfta fram de mer mjuka frågorna som hur arbetet organiseras och leds. Av kartlägg- ningen framgår tydligt att det finns en skillnad i utvecklingen av sjuk- frånvaron vid jämförelse mellan privat och offentlig verksamhet. Brottslighet och brottsförebyggande arbete När det gäller förslagens direkta betydelse för brottslighet och brotts- förebyggande arbete är det min bedömning att de är neutrala. Förslaget om rätt till rehabiliteringsstöd har naturligtvis betydelse även för de 404 Reformens övriga konsekvenser grupper kriminalvården ansvarar för i den mån rehabiliteringsförsäk- ringen berörs. Utredningens förslag syftar till att i än högre utsträckning få ett genom- slag för arbetslinjen i socialförsäkringen. I utredningens kartläggnings- avsnitt beskrivs hoten om brist på arbetskraft om inte nuvarande utveckling bryts och fler ges möjlighet att återinträda i arbetslivet genom en aktiv rehabilitering. Förslaget om ökad fokus på förebyg- gande insatser (individens, arbetsgivarens och försäkringens ansvar) syftar till att minska behovet av sjukskrivningar. En mer aktiv rehabi- literingsförsäkring har som ett av huvudsyftena att korta sjukskriv- ningstiderna. Dessa båda målsättningar påverkar möjligheten till ett ökat arbetskraftdeltagande. I kapitel 16 lämnar jag vidare ett förslag till en ny etisk plattform för rehabiliteringsförsäkringen. En av huvudprin- ciperna är just arbetslinjen. Principen om arbetslinjen betonar arbetets värde för välfärd och välbefinnande. Aktiva insatser prioriteras före passiva utbetalningar i syfte att öka möjligheten att försörja sig genom eget arbete. I kap 18 utvecklas olika förslag som syftar till att under- lätta återinträde i arbetslivet efter sjukdom och skada. Dessa förslag har också stor betydelse för just sysselsättningen, att fler får chans att åter komma i arbete. Regeringen bör kunna sätta rullande mål för hur detta ska utvecklas. Som en första etapp bör antalet långtidssjuka () minska med 55 000 . Försäkringsgivaren tar över ansvaret för att en rehabiliteringsutredning genomförs . Detta förslag innebär en lättnad för fram- för allt små och medelstora företag som rimligtvis aldrig kan få rutin på denna typ av uppgift. Försöksverksamhet med tillgång till rådgiv- ning för mindre arbetsgivare underlättar också möjligheten att ta det ansvar som arbetsgivare har för att förebygga, anpassa och rehabilitera sin personal. Utredningens förslag om ändrade kriterier, rehabilitering till lik- värdigt arbete kommer underlätta möjligheterna för framförallt egna företagare att få rehabilitering. Den s.k. steg-för-steg-modellen med nuvarande utformning missgynnar egenföretagares möjligheter att få aktiva rehabiliteringsinsatser med stöd från sjukförsäkringen. Reformens övriga konsekvenser 405 söksverksamhet med rådgivare till små och medelstora företag i försäk- rings- och rehabiliteringsfrågor kommer också öka förutsättningarna för dessa arbetsgivare att bättre lyckas med sitt ansvar för förebyg- gande-, anpassnings och rehabiliteringsåtgärder. Jämställdhet mellan kvinnor och män När det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män måste konstateras att det är stora skillnader mellan kvinnor och män i sjukskriv- nings- och förtidspensioneringsfrekvens. Kvinnors sjukfrånvaro är högre än männens och har ökat kraftigare. Kvinnor lever än män och drabbas inte i högre utsträckning av allvarliga sjukdomar så att det rimligen bör kunna avläsas i den statistik vi kunnat ta del av. Orsakerna bakom detta är inte tillräckligt analyserade men borde enligt min mening vara påverkbara. Utredningens förslag om satsning på forskning borde ge ökad kunskap om orsakerna till dessa skillnader och därmed kunna bidra till att minska skillnaderna. Den etiska plattformen och efterföljande riktlinjer för prioriteringar (kap. 16) är särskilt utformade för att hindra en fortsatt ojämn köns- representation vid rehabilitering. Utredningens förslag om en reform för rehabilitering till arbete med individen i centrum skall också öka förutsättningarna för mer indivi- duellt anpassade åtgärder. Detta i kombination med rätten till rehabili- teringsstöd räknar jag med också ger positiv inverkan på kvinnors möj- lighet till rehabilitering i den mån olika rehabiliteringsprogram i högre utsträckning tidigare varit mer anpassade för män. För att möta risk att personer med invandrarbakgrund åsidosätts har jag skapat en etisk plattform som ska gälla för försäkringsgivaren runt om i landet. Den innebär bl.a. att prioriteringar till rehabilitering inte får ske utifrån ras, hudfärg, etnisk bakgrund eller religion. Rätten till i rehabiliteringsprocessen kan få särskild betydelse för just personer som har dålig eller mindre kännedom om det svenska samhället. 406 Reformens övriga konsekvenser Rätten till en grundläggande utredning av rehabiliteringsbehovet till- sammans med rätten till en tror jag kommer få störst betydelse för individer med olika funktionshinder. I och med att behoven blir mer grundligt utredda är det min förhoppning att kraven på olika huvudmän att ställa resurser till förfogande för att möta dessa behov kommer att öka. Även rehabiliteringsförsäkringens förstärkta möjlighet att köpa olika insatser bör särskilt komma de funktionshindrade till del. För funktionshindrade personer kommer förslagen i kapitel 18 att få stor betydelse. Just för individer med funktionshinder kan exempelvis förslaget om mjukstart på en arbetsplats komma att underlätta (åter-) inträde på arbetsmarknaden. Här blir det extra viktigt att samarbetet mellan och arbetsmarknadsmyndigheterna fungerar. Ökade möjligheter till förebyggande sjukpenning kommer stärka de grupper som har behov av återkommande rehabilitering för att hindra en mer permanent utslagning (personer med kronisk reumatism, psoriatiker m.fl.) I den etiska plattformen och förslaget om prioritering vid rehabili- tering föreskrivs särskilt att den som redan har ett funktionshinder och behöver rehabilitering inte får hamna i ett sämre läge. Syftet med reformen är att stärka den offentliga servicen gentemot sjukskrivna och hjälpbehövande i en rehabiliteringssituation. Ett av de grundläggande förslagen rör just rättigheten för individen att få rehabi- literingsstöd. Den offentliga försäkringen kommer i ökad utsträckning genom denna rättighet utreda individuella rehabiliteringsbehov. Även rätten till är en utökad service för medborgare i behov av stöd. Försäkringsgivarens skyldighet att skynda på relevanta rehabilite- ringsinsatser och – om väntetiden blir lång – köpa individuella vård- och behandlingsinsatser m.m. skall öka servicen till sjukskrivna.