sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — –Fiskar och andra arter som lever i eller är direkt beroende av sjöar och vattendrag kan fortleva i livskraftiga bestånd. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation 12.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till preciseringar av miljökvalitetsmålet: a)I dagens oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag bibehålls naturliga vattenflöden och -nivåer. b)Kultur- och naturmiljöer som visar sjöarnas och vattendragens betydelse för människans bosättning, försörjning och transporter är bevarade. c)Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popu- lationer säkras. 402 Levande sjöar och vattendrag d)Sjöar och vattendrag har God ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. e)Biotoper som är unika skyddas. f)Utsättning av genmodifierad fisk får inte äga rum. Förslag till etappmål: 1.Senast 2010 har av skyddsvärda miljöer i sjöar och vattendrag och anslutande värdefulla natur- och kulturmiljöer ett långsiktigt skydd. 2.Senast till 2010 har av värdefulla eller potentiellt värdefulla vattendrag restaurerats. 3.Senast 2010 har kommunala vattenförsörjningsplaner med vat- tenskyddsområden och skyddsbestämmelser för alla allmänna samt större enskilda ytvattentäkter upprättats. 4.Senast 2005 sker utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur på sådant sätt att den biologiska och genetiska mångfalden inte påverkas negativt. 5.Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fiskstammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. Vi bedömer att det finns goda förutsättningar att nå etappmålen till 2010 och miljökvalitetsmålet inom en generation. Det kan dock krävas revidering av etappmålen efterhand som ny kunskap kommer fram. Likaså kan nya etappmål behöva formuleras för perioden . Olika statliga myndigheter samt kommunerna kommer att ha ett stort ansvar för att åtgärder vidtas. Det är också viktigt att jord- bruket, skogsbruket och fisket, samt energi- och transportsektorerna tar sitt ansvar. De största tillkommande utgifterna statsfinansiellt be- dömer vi uppstår vid inrättande av reservat, restaurering av vatten- drag och för att upprätta vattenförsörjningsplaner med skyddsbe- stämmelser för vattentäkter. Kunskapsinhämtning och inventering av vattenområden krävs för att miljökvalitetsmålet ska nås. Levande sjöar och vattendrag 403 12.3Skälen för kommitténs förslag Underlaget för förslagen till preciseringar och etappmål har i första hand hämtats från sjöar och vattendrag (NV rapport 4996, 1999), redovisning av tilläggs- uppdrag till regeringen , om sektors- mål för ekologiskt hållbar utveckling (Information 1999:7), och miljön (RAÄ 1999) och propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145). Fiske och bifångster behandlas samlat under Hav i balans samt levande kust och skärgård (kap. 14). a)Denna precisering bygger på förslag till delmål och förslag till sektorsmål. Med denna precise- ring tar kommittén ställning för att utbyggnad av vattenkraft eller andra intrång i opåverkade vattendrag inte ska ske. Preciseringen ansluter också till förslag (SOU 1996:155) vad gäller skydd av orörda vattendrag. b)Preciseringen har föreslagits av . c)Detta mål har, något allmännare formulerat, antagits av i samband med miljöpolitiska beslut. Regeringen preciserade i miljömålspropositionen målet och gjorde bedömningen att det bör fortsätta att gälla som ett delmål. Eftersom målet främst är ett kvalitetsmål bedömer vi att det bör utgöra en precisering, men vi har också kompletterat med särskilt etappmål om hotade arter (etapp- mål 5). d)Preciseringen anknyter till EU:s kommande ramdirektiv för vatten där det anges att god ytvattenstatus ska uppnås. Vad som är god ytvattenstatus ges en ramdefinition för i direktivet, men de exakta kriterierna ska efter direktivets ikraftträdande fastställas av varje land. e)har föreslagit att gynnsam bevarandestatus ska upprätthållas för livsmiljöer för hotade, sällsynta eller hänsynskrä- vande arter samt för naturligt förekommande biotoper med bevaran- devärden. Den i preciseringen använda formuleringen anknyter till av beslutad strecksats under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård (biotoper som är unika skyddas). f)Preciseringen är en förstärkning av beslutade miljökva- litetsmål (enligt 12.1) och grundas på de stora risker som vi ser med utsättning av genetiskt modifierade organismer. 404 Levande sjöar och vattendrag 1.Målet har, något annorlunda formulerat, föreslagits av Naturvårds- verket. Den nivå förordat är att av de skyddsvärda miljöerna ska ha ett långsiktigt skydd till 2010, och att samtliga bör vara skyddade till 2020. Kommittén har också inkluderat skyddet av kulturmiljöer för att uppnå mål och precisering b). Etappmålet överensstämmer med ett av de delmål regeringen i miljömålspropositionen angivit bör fortsätta att gälla: Biotoper som är viktiga för den biologiska mångfalden i sjöar och vattendrag samt i deras nära omgivningar, bör skyddas i möjligaste mån. 2.Etappmålet har, med en något annorlunda formulering, föreslagits av (redovisning av tilläggsuppdrag). Den nivå förordat är att av vattendragen med nationellt skyddsvärde ska ha restaurerats till 2010. Målet överens- stämmer också med det delmål som regeringen i miljömålsproposi- tionen föreslagit som utgångspunkt för myndigheternas miljömåls- arbete: Biotoper som är viktiga för den biologiska mångfalden i påverkade sjöar och vattendrag samt i deras nära omgivningar, bör återskapas i möjligaste mån. Målet innefattar även de delmål som föreslagits av och som syftar till att kultur- historiskt värdefulla anläggningar ska bevaras och brukas. Däri- genom ansluter etappmålet även till precisering b). 3.Målet har, med en annan formulering, föreslagits av Naturvårds- verket. 4.Detta etappmål har, något annorlunda formulerat, föreslagits av Fis- keriverket. Att stor restriktivitet ska råda vid introduktion av främ- mande arter och genetiskt modifierade organismer uttrycks i en av strecksatserna till miljökvalitetsmålet. har i sin rapport om sektorsmål för ekologiskt hållbar utveckling angivit att främ- mande arter och stammar av fisk, kräftdjur och blötdjur inte får introduceras. Vi har i precisering f) föreslagit att utsättning av genmodifierad fisk inte alls ska få äga rum. 5.Etappmål 5 har tagits fram inom ramen för vårt arbete, och utgör ett komplement till övriga etappmål för att uppnå miljökvalitetsmålets ambitioner vad gäller biologisk mångfald och särskilt den föreslagna preciseringen a). Vi bedömer att skydd av vattenmiljöer och ökad generell hänsyn i sektorerna måste kompletteras med individuellt utformade åtgärdsprogram för att också de mest hotade arterna ska kunna fortleva på lång sikt. Levande sjöar och vattendrag 405 12.3.3Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen gjorde i miljömålspropositionen bedömningen att delmål borde utvecklas för användning av sjöar och vattendrag som dricks- vattentäkt, skydd av biotoper som är viktiga för den biologiska mång- falden och utbredning av hotade arter. De föreslagna områdena täcks av vårt förslag till preciseringar och etappmål. De delmål som föreslogs av , och Riks- antikvarieämbetet har beaktats och täcks i huvudsak av föreslagna pre- ciseringar och etappmål. Genomgång av problem som behöver rättas till, orsakerna till problemen och aktiviteter som behöver förändras. Försurning, tillförsel av miljö- Se Bara naturlig försurning Exploatering av vattendrag; Ökad hänsyn vid vatten- 1,2,5 Fysisk påverkan på stränder, ring av stränder samt och dränering vid jord- och Ökad hänsyn vid utsättning av fisk och kräftor samt metoder, se kap.14 vägbyggnad, transporter, jordbruk, avfallshantering. 406 Levande sjöar och vattendrag bättre skydd och vård Överfiske, men också kemisk påverkan genom övergödning, Mer hänsynsfulla fiskemetoder, se kap 14 Minskad kemisk påverkan, se respek- till stränder (rekrea- Försurning, tillförsel av miljögifter och övergödning påverkar i hög grad de biologiska förutsättningarna i sjöar och vattendrag. Den kemiska påverkan försämrar också möjligheterna att använda ytvattnet som dricksvatten. Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag kan inte nås om inte också betydelsefulla insatser görs inom målen Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Åtgärder som vidtas för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet har också betydelse för ytvattenkvaliteten. Intensiv markanvändning inom de areella näringarna (jord- och skogsbruk) minskar förutsättningarna för biologisk mångfald i inlandsvatten. Påverkan är både fysisk, t.ex. rätningar, dikningar, avverkningar, och kemisk, t.ex. markläckage via markavvattning. Exploatering av stränder och vattendrag har ofta negativa konsekvenser för natur- och kulturmiljön, och minskar förutsättningarna för rekreation och fiske. Vattenkraften innebär en omfattande miljöpåverkan lokalt och regionalt; dels genom reglering av vattennivåer och flöden dels genom dammar som utgör vandringshinder. Odling och utsättning av fisk, kräftor och blötdjur kan utgöra hot mot vilda arter och stammar. Ett potentiellt problem kan vara utsättning av genetiskt modifierade organismer, men detta är inte aktuellt i . Hormonbehandling av fisk i fiskodlingar kan också bli ett problem. Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av fattade beslut om regler och styrmedel. I nollalternativet ingår också en bedömning av den allmänna utvecklingen i samhället och i omvärlden. Levande sjöar och vattendrag 407 Områdesskyddet för sjöar och vattendrag är eftersatt. Det finns 48 naturreservat som helt eller delvis inrättats med syftet att skydda söt- vattenmiljöer. Skyddsvärda sötvattensbiotoper utsätts i en ökande om- fattning för exploateringshot etc., medan skydd och skötsel av sjöar och vattendrag kan bli slumpartad på grund av bristande kunskaper om värdena. Befintliga vattenskyddsområden är och riskerar att fortsätta vara otillräckliga för att långsiktigt trygga samhällets vattenförsörjning. har av landets kommunala vattentäkter särskilda skyddsbestämmelser. Vissa kommersiellt intressanta fiskarter är utsatta för ett hårt fisketryck som delvis har att göra med att man saknar skatt- ningar av fritidsfiskets omfattning och effekter. Det innebär att even- tuella skador på hotade arter eller känsliga miljöer upptäcks först när skadorna redan uppstått. Det yrkesmässiga insjöfisket fortsätter att minska. Den restaurering av kraftigt påverkade vattendrag som behövs riske- rar att inte komma till stånd. Statliga bidrag till minikraftverk motverkar ofta restaureringsmöjligheterna i måttligt påverkade vattendrag. Många arter kommer fortsatt att vara hotade om inte åtgärder som värnar den biologiska mångfalden vidtas. Opåverkade vattendrag riskerar att exploateras eftersom många orörda vattendrag och älvsträckor saknar skydd. Skydd och vård av historiska anläggningar och verksamheter knutna till vattendragen är ofta eftersatt. I samband med Vattendragsutred- ningen (SOU 1996:155) pekade ut ett antal kul- turvattendrag (92 st) med särskilda kulturvärden. Äldre kanaler, far- leder, broar och hamnar förfaller på grund av nedläggning. En ökande turism håller dock liv i vissa vattenvägar och kanalsystem. Fornläm- ningar under vatten liksom strandbundna fornlämningar riskerar att skadas vid exploatering och vid restaurering. 12.5.2Hur hanteras problemen ? innehåller ett antal bestämmelser som är relevanta för delmål under detta miljökvalitetsmål. Förutom balkens allmänna regler, bl.a. hänsynsreglerna i 2 kap. aktualiseras reglerna i 3 kap. 2 § om skydd för stora oexploaterade områden och i 3 kap. 3 § om skydd för ekologiskt känsliga områden. Vidare finns i det kapitlet och i 4 kap. bestämmelser om områden av riksintresse bl.a. för naturvård, kultur- miljövård och friluftsliv. 408 Levande sjöar och vattendrag Områdesskydd för att värna natur- och kulturvärden regleras i 7 kap. , liksom det generella strandskyddet. Enligt samma kapitel kan också vattenskyddsområden inrättas till skydd för ytvattentillgång som utnyttjas, eller kan antas komma att utnyttjas, för vattentäkt. eller kommunen ska i sådana fall meddela föreskrifter för inrättat vattenskyddsområde. Föreskrifterna kan avse förbud mot t.ex. hantering av petroleumprodukter och andra kemikalier, spridning av gödsel eller bekämpningsmedel, infiltration av hushållsspillvatten och kommunalt dagvatten samt båtfart. Ett hinder mot att upprätta tillräckligt omfattande vattenskyddsområden med tillhörande föreskrifter kan vara reglerna om ersättning i de fall då pågående markanvändning avsevärt försvåras. Intrångsersättning utgår i vissa fall till markägare enligt reglerna i 31 kap. . Ett alltför kortsiktigt tidsperspektiv beaktas när det gäller hållbar utveckling av våra dricksvattenresurser. Olika former av vattenverksamhet, t.ex. åtgärder som ändrar vatten- flöden eller vattennivåer, regleras av 11 kap. Miljökvali- tetsnormer enligt 5 kap. kan användas bl.a. för att föreskriva om nivåer på vattenstånd och flöden. Andra för detta miljökvalitetsmål relevanta frågor regleras i 8 kap. om utsättning av främmande arter, i 9 kap. bl.a. om utsläpp från miljöfarliga verk- samheter, i 10 kap. om förorenade områden, i 12 kap. om täkter och samråd, i 13 kap. om genteknik, i 14 kap. om kemikaliehantering och i 15 kap. om avfall. I den svenska fiskelagen (1993:787) och förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen finns bestämmelser för fiskevården av långsiktig karaktär, t.ex. förbud mot fiske efter flod- pärlmussla och mot fiske med sprängämnen, elektrisk ström m.fl. meto- der. får meddela föreskrifter om begränsningar av fiskets omfattning, t.ex. genom licenser, redskapsbegränsningar, förbudsom- råden och fisketider. föreskriftsrätt gäller i de (, , , och i ) och upp till första definitiva vandringshindret i vattendrag. Fiske- vattenägarna, ofta organiserade i fiskevårdsområdesföreningar, ansva- rar för fiskets vård inom en övervägande del av inlandsvattnen, dvs. alla vattendrag ovanför första vandringshinder och de allra flesta insjöar (förutom de ). Länsstyrelserna har också en viktig roll i det regionala och lokala arbetet med fiskefrågor. Vattenbruk regleras genom fiskerilagstiftningen. Alla fiskodlingar kräver tillstånd enligt fiskerilagstiftningen, samt vad gäller större odlingar också enligt 9 kap. . Fisk och kräftor får inte utan tillstånd av sättas ut eller flyttas från ett vattenområde till ett annat. Det finns också regler om införsel av fisk, kräftdjur och blötdjur och om förflyttningar av vattenbruksdjur för att förhindra spridning av sjuk- Levande sjöar och vattendrag 409 Användningen av genetiskt modifierade organismer regleras i 13 kap. och i genteknikförordningen. All användning och utsättning av genmodifierade organismer är tillståndspliktig. Fornlämningar har ett skydd enligt kulturminneslagen och synnerligen märkliga byggnader och anläggningar kan förklaras som bygg- nadsminnen. Det kommunala planmonopolet och ger kom- munerna möjlighet att styra mark- och vattenanvändningen. Genom områdes- och detaljplanebestämmelser kan natur-, kultur- och frilufts- livsvärden skyddas. I detta avsnitt redovisas först vilka åtgärder som kan krävas för att nå etappmålen. Vissa förtydliganden av innebörden av och syftet med etappmålen ges också. Därefter beskrivs vilka alternativa ambitions- nivåer vi analyserat och skillnader i konsekvenser mellan nivåerna. Slutligen redovisas skälen för vald ambitionsnivå samt konsekvenser på för att nå miljökvalitetsmålet. 12.6.1Åtgärder för att nå etappmålen har av skyddsvärda miljöer i sjöar och vattendrag och anslutande värdefulla natur- och kulturmiljöer ett långsiktigt skydd. Med procent avses andel av antalet objekt som anges i en nationell sammanställning av särskilt värdefulla områden. Ett objekt kan vara allt från en biotop eller en kulturhistoriskt intressant anläggning till ett helt vattensystem. Målet syftar till att undvika exploatering och olämplig mark- och vattenanvändning av områden med höga natur- och kulturvärden och att säkra fortsatt stöd till vård och bruk av kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Det bör betonas att skyddet inte enbart bör gälla miljöer under vattenytan, utan också kan gälla anslutande markområden och kultur- lämningar, liksom hela vattensystem med anslutande miljöer. Områden med höga natur- och kulturvärden har ofta stort värde för friluftsliv och rekreation, men det kan också finnas anledning att särskilt beakta fri- luftslivets behov. Ett första viktigt steg i en åtgärdsstrategi är att identifiera skydds- värda naturområden och naturmiljöer. har tillsammans med Artdatabanken inlett arbetet med att ta fram en lista över biotoper 410 Levande sjöar och vattendrag och arter som är särskilt skyddsvärda ur ett nationellt perspektiv. Arbetet beräknas vara klart och ska bl.a. leda till kriterier för urval av särskilt värdefulla vattenmiljöer i landskapet. Därefter bör en bevarandestrategi tas fram av i samråd med övriga berörda myndigheter. En metod för att välja ut vattendrag med speciella naturvärden har tidigare föreslagits av (SOU 1996:155), men metoden har kritiserats av bl.a. . bör utarbeta en motsvarande strategi för utveckling av kulturhistoriskt värdefulla miljöer. En inventering av och bättre kunskap om forn- och kulturlämningar längs med sjöar och vattendrag behöver göras för att få underlag för ett urval av områden som har särskilda värden och få en bild av vilken potential som finns för bl.a. en utveckling av turismen. En utgångspunkt är här de 92 kultur- vattendrag som finns redovisade i och de sjöar och vattendrag som utgör riksintressen enligt 3 och 4 kap. . Ett långsiktigt skydd kan nås på många olika sätt. Man bör inte till- gripa skyddsformen reservat (enligt 7 kap. ) mer än i de fall där inga andra möjligheter står till buds för att säkra de värden man vill skydda. Det saknas bedömningar av hur stort skyddsbehovet är, vilket ger en osäkerhet i uppskattningen av kostnaderna för att nå detta etappmål. Vi har i beräkningsunderlaget antagit att mellan och av sjöarna och vattendragen är skyddsvärda och dessutom kräver reservatsbildning (med intrångsersättning eller markinköp) eller liknande för att skyddas. Andelen skyddsvärda sjöar och vattendrag är troligen betydligt högre, men i många fall bör tillräckligt skydd kunna uppnås utan större kostnader. Det är först när man har bättre underlag som skyddsbehov och kostnader kan fastställas exakt. Etappmålets nivå kan behöva omprövas när inventeringsresultat och en bevarandestrategi finns tillgängliga. Bland åtgärderna märks, förutom skydd och vård, inventering av biotoper, anläggningar och områden samt utarbetande av bevarandestrategier. Ansvariga för genomförandet är kommuner, länsstyrelser, skogs- vårdsstyrelser, , och Fiskeri- verket. Medverkan av skogs- och jordbrukssektorn behövs. Senast till 2010 har av värdefulla eller potentiellt värdefulla vattendrag restaurerats. Med procent avses andel av den sammanlagda längden (km) av värde- fulla eller potentiellt värdefulla vattendrag. Vad gäller inventeringar och underlag för att fastställa vad som kan anses vara särskilt värdefullt hänvisas till de bevarandestrategier som omnämns under etappmål 1. Levande sjöar och vattendrag 411 Målet gäller dels skador på grund av fragmentering av känsliga ekosystem som inte föregåtts av vattendom, som exempelvis skador orsakade av mindre vägar och äldre dämmen, dels större skador från exploatering som föregåtts av vattendom, som exempelvis vattenkrafts- utbyggnad. För fiskar och andra djur som rör sig i eller längs med vattendrag utgör vägtrummor och andra konstruktioner ofta hinder eller barriärer. Även om vattnet fortfarande rinner blir vattendragen i bio- logisk mening fragmenterade. I många vattendrag är det omöjligt för vandrande fiskarter, t.ex. lax och havsöring, att ta sig upp. är medfinansiär till två pågående forsknings- projekt kring teknik och miljö för vattenkraften: Vattenkraften – miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vattendrag och Vattenkraften – turbinteknik. Denna forskning i kombination med annan nationell och internationell forskning förväntas ge förbättrat underlag för fortsatt effektivisering och ökad miljöanpassning av vattenkraften. finns dock kända och accepterade metoder för miljöanpassning av vattenkraften. De första resultaten av de två forskningsprojekten förväntas föreligga 2002. Därefter bör miljöför- bättrande åtgärder påbörjas i de reglerade vattendragen. Ett verktyg för att få förändringar till stånd är att staten begär omprövning av vatten- domar för utbyggda älvar och vattendrag. All restaurering måste ske i samarbete mellan natur- och kultur- miljövård så att inte värdefulla kulturhistoriska lämningar och anlägg- ningar skadas. Vissa dämmen kan vara medeltida och av stort kultur- historiskt intresse liksom vissa äldre vattenkraftverk. För att inte skada strandbundna fornlämningar krävs en aktuell fornminnesinventering för de vattendrag som ska restaureras. Även biologiskt kan det finnas vär- den knutna till reglerade vattendrag, vilket ytterligare talar för en hel- hetssyn vid restaurering. Etappmålet innebär även en möjlighet att restaurera kulturhistoriskt intressanta anläggningar som är av betydelse för den lokala identiteten och kan bidra till en utveckling av turismen, som t.ex. kanaler och kvarnar. Behovet av upprustning och vård av dessa anläggningar i och längs med sjöar och vattendrag behöver preciseras inför revideringen av etappmålet. Åtgärderna handlar i första hand om borttagande av vandringshinder, men kan också innebära återskapande av ursprungligt lopp och naturlig bottenstruktur. Efter omprövning av vattendomar bör åtgärder också inriktas mot de större utbyggda vattendragen. Kostnadsunderlag för dessa åtgärder saknas. Ansvariga myndigheter för genomförandet är , , , , Fiskeri- verket, och samt länsstyrelser, skogsvårdsstyrelser och kommuner. Kammarkollegiet har ansvar för 412 Levande sjöar och vattendrag omprövning av vattendomar. Medverkan av sektorerna för skogsbruk, jordbruk, transporter och energi krävs. Det nationella åtgärdsprogrammet för att återuppbygga produktionen av vild lax i vissa älvar som tillsammans med Natur- vårdsverket, och berörda länsstyrelser har utarbetat bör samordnas med restaureringen av vattendrag. har kommunala vattenförsörjningsplaner med vattenskyddsområden och skyddsbestämmelser för alla allmänna samt större enskilda ytvattentäkter upprättats. Målet rör skydd för områden kring befintliga eller framtida dricks- vattentäkter. Med större vattentäkter avses sådana som används av fler än 50 personer, eller har ett vattenuttag som är större än 10 m /dygn. Målet pekar också på betydelsen av att ta fram vattenförsörjningsplaner för att garantera tillgången till dricksvatten på lång sikt. En vattenför- sörjningsplan bör också innehålla åtgärder för att effektivisera vatten- användningen och därigenom minska vattenförbrukningen. Kommu- nerna bör efter inventering upprätta kommunala vattenförsörjnings- planer. Länsvis eller i framtida avrinningsområdesdistrikt bör regionala vattenförsörjningsplaner upprättas. Dessa kan vara en del av de åt- gärdsprogram för vattenområden som kommer att krävas genom EU:s ramdirektiv för vatten. har av landets kom- munala dricksvattentäkter och knappast inga enskilda täkter områdes- skydd och skyddsföreskrifter. För att garantera en god dricksvatten- kvalitet bör skydd finnas för alla dricksvattentäkter. Befintliga vatten- skyddsområden behöver förbättras för att ge ett bättre och verkligt skydd.