sou · GOB321d1 · 2001-01-01 00:00:00 — En fortlöpande prövning av hur lång tjänstgöringen skall vara leder till en flexibilitet i systemet. För en del befattningar eller verksamheter är det sanno- likt möjligt att minska utbildningstiden för andra blir det nöd- vändigt att öka den. Högst två terminers förskjutning av studier Grundläggande för motivationen att genomgå civil eller militär grundutbildning är att det inte dröjer alltför länge innan de tjänst- göringsskyldiga som avser att studera på högskolan kan påbörja sina studier eller att ett eventuellt uppehåll i studierna inte blir alltför långt. Utredningen föreslår därför att ingen skall behöva skjuta upp sina högskolestudier mer än högst två terminer. Utredningen utgår från att både Försvarsmakten och civila utbildningsansvariga myndigheter planerar grundutbildningen så att detta kan förverk- ligas. Undantag från principen om högst två terminers dröjsmål eller uppehåll med studier skall vara mycket väl motiverade. Om högskolestudier eller motsvarande inte skall skjutas upp i mer än två terminer, måste grundutbildningen som regel påbörjas eller augusti som gymnasiestudierna avslutas. Elever som har påbörjat gymnasieutbildning eller annan lik- artad utbildning skall ha rätt att avsluta den, innan de genomgår grundutbildning inom totalförsvaret. Utredningen anser vidare att en del utbildningsformer fristående gymnasier, Komvux, folk- högskolor och arbetsmarknadsutbildning vid tillämpning av pliktreglerna skall jämställas med gymnasieutbildning. Anstånd med påbörjande av högre utbildning Utredningen anser att den som tas in till högre utbildning skall få anstånd med att påbörja studierna eller få göra uppehåll i stu- dierna till dess att grundutbildningen med civil- eller värnplikt är avslutad. Bestämmelserna om anstånd bör gälla all statlig eftergymna- sial utbildning och övrig eftergymnasial utbildning som står under statlig tillsyn t.ex. högskoleutbildning, påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning, s.k. kvalificerad yrkesutbild- ning och utbildning i regi av enskilda utbildningsanordnare som står under statlig tillsyn. Endast en mindre del av årskullen kommer i fortsättningen att kallas in till grundutbildning. Det gör att skillnaderna ekonomiskt sett mellan den som skall tjänstgöra och den som inte gör det kommer att upplevas som mer orättvisa än som varit fallet. Det finns i dagens system ett antal ekonomiska förmåner som syftar till att den civil- eller värnpliktige inte skall lida ren eko- nomisk förlust under tjänstgöringen. Det är fråga om hyresbidrag, familjebidrag och reseersättningar. Utredningen anser att dessa förmåner skall finnas kvar. Utredningen har jämfört den som genomgår pliktutbildning med en högskolestuderande. Utredningen föreslår att dagersätt- ningen för den pliktige skall motsvara det belopp som den hög- skolestuderande får i studiebidrag. utredningens förslag höjas från per dag (gäller från ) till per dag, vilket gör . Utredningen anser att tyngdpunkten i den förbättring av de ekonomiska förmånerna som är en nödvändig kompenserande och motivationshöjande åtgärd skall läggas på en utbildningspremie som de totalförsvarspliktiga får efter genomförd grundutbildning. Utredningen har även här jämfört med studiemedelssystemets ekonomiska förmåner och föreslår en utbildningspremie, som skall beräknas genom att antalet tjänstgöringsdagar multipliceras med dagersättningen. Till var och en som genomgår grundutbild- ning under minst föreslår utredningen att det dessutom ska utgå en långtidspremie på . Den sammanlagda utbildningspremien för den som genomgår 15 månaders utbildning blir därmed ca . Den som gör 12 månaders utbildning får och den som ligger inne ca . För att de som efter genomförd grundutbildning söker sig ut på arbetsmarknaden och drabbas av arbetslöshet skall få ekonomiskt stöd föreslår utredningen att plikttjänstgöringen skall ge rätt till ersättning enligt a-kassans grundförsäkring. Plikttjänstgöringen skall betecknas som förvärvsarbete om grundutbildningen är och den totalförsvarspliktige har slutfört den. Ersättningen enligt grundförsäkringen är . Andra åtgärder som höjer motivationen Utredningen anser att grundutbildningen skall ges ett civilt merit- värde. Många kurser som ingår i grundutbildningen bör kunna avgränsas så att de svarar mot civila utbildningar. Totalförsvarets myndigheter samarbetar med högskolor och univer- sitet om detta. Utredningen föreslår att Försvarsmakten och Hög- skoleverket får i uppdrag att redovisa en lösning som kan tilläm- pas för samtliga förband och skolor inom totalförsvaret. Det tjänstgöringsintyg som den totalförsvarspliktige får efter genomförd grundutbildning kan utvecklas vidare. Det sker bl.a. om intygen ger besked om det som är viktigt när den som genom- gått grundutbildning söker anställning, t.ex. förmågan att arbeta i grupp, att ta initiativ och att leda andra. Många förband och skolor inom totalförsvaret låter de civil- och värnpliktiga som ligger inne för grundutbildning gratis få genomgå högskoleprovet. Utredningen föreslår att detta skall tillämpas inom hela totalförsvaret. Utredningen anser vidare att genomförd pliktutbildning skall ge förtur vid antagningen till utbildningen för den som skall bli t.ex. polis eller tulltjänsteman. Formerna för själva grundutbildningen Med de delvis nya uppgifterna för totalförsvaret inte minst kra- ven på medverkan i internationella fredsfrämjande insatser finns det skäl att överväga om principerna för det militära utbildnings- systemet skall förändras. Enligt utredningens mening bör det i beredningen av utred- ningens förslag till principer för plikttjänstgöringen finnas ett underlag som visar hur ett eller flera alternativa utbildnings- system skulle kunna se ut. Utredningen föreslår att Försvars- makten skall få i uppdrag att analysera även sådana system för utbildningen. Att öka den pedagogiska effektiviteten i utbildningen innebär framför allt att ge stöd till och stimulera människors vilja att lära. Detta fordrar stor pedagogisk kunskap och medvetenhet i organi- sationen. Utredningen föreslår att de utbildningsansvariga myndigheter- na skall få i uppdrag att skapa ett forum som gör det möjligt för dem att tillsammans gå igenom och utvärdera det pedagogiska innehållet i utbildningen. Försvarshögskolans ansvar och befogenheter, som gäller den pedagogiska utvecklingen inom totalförsvaret, bör även omfatta grundutbildningen inom både den civila och den militära delen av totalförsvaret. Försvarshögskolans åtgärder leder sammantaget till en kvalitetssäkring, som innebär att pedagogiken i grundutbild- ningen fortsätter att utvecklas och att tiden som de värnpliktiga ligger inne används på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Det är naturligt att för totalför- svarspliktiga () inom ramen för sin verk- samhet följer upp genomförandet av grundutbildningen framför allt ur de totalförsvarspliktigas perspektiv. Uppgifter om den som genomgått godkänd grundutbildning för en befattning eller verksamhet under höjd beredskap skall lämnas till rekryteringsmyndigheten, som beslutar om krigsplacering. För värnpliktiga i de militära förband med hög beredskap som alltid måste vara mobiliseringsbara i huvudsak den s.k. insats- organisationen föreslår utredningen att det nuvarande systemet för krigsplacering skall tillämpas. Värnpliktiga utbildade för övriga militära förband som alltså har låg beredskap krigspla- ceras efter grundutbildningen i en verksamhet. Utredningen föreslår att principen skall vara densamma för civilpliktiga. De som med den nuvarande säkerhetspolitiska hot- bilden grundutbildas för uppgifter i krigsorganisationen hos kommunerna skall tills vidare kunna krigsplaceras som en kol- lektiv resurs för förstärkningar i ett anpassningsskede. Omsättning av personal i förbanden Omsättningen av pliktpersonal i förband och andra enheter hand- lar ytterst om förmågan att lösa de uppgifter som totalförsvarets olika myndigheter har. Ingen skall vara krigsplacerad som inte har förmåga att fullgöra de uppgifter som han eller hon är krigsplace- rad för. Med den syn på omsättningen som Försvarsmakten har blir det möjligt att på ett flexibelt sätt utnyttja de resurser som pliktperso- nalen utgör. Utredningen anser att uppföljningar och utvärde- ringar efter hand får visa om detta ger en tillfredsställande bered- skap eller om principerna för omsättningen bör förändras. Annan rekrytering av personal inom pliktsystemets ram Utredningen föreslår att mönstrande som genomgår eller avser att genomgå utbildning för uppgifter som är särskilt viktiga för total- försvaret skall kunna undantas från inskrivning. Frågan om inskrivning prövas på nytt efter mönstringen. Utredningen föreslår vidare att Försvarsmakten skall få i upp- drag att klargöra behovet av personal med kompetens inom civila specialområden och att utveckla principer för inskrivning och eventuell grundutbildning efter att dessa har genomgått en kvali- ficerad civil utbildning. Försvarsmakten bör få möjligheter att för denna rekrytering skriva in personal med värnplikt även för grundutbildning under . Försvarsmakten, de bemanningsansvariga civila myndigheterna och de frivilliga försvarsorganisationerna bör i samband med mönstringen informera de mönstrande om frivilligverksamheten och uppmuntra dem som inte blir inskrivna med civil- eller värn- plikt att i stället ansöka om medlemsskap i någon av frivillig- organisationerna. Utbildning för internationella insatser Utredningen anser att utbildningsmoment som behövs för tjänst- i samband med internationella fredsfrämjande insatser kan läggas in i grundutbildningen under förutsättning att de också stärker den totalförsvarspliktiges förmåga att fullgöra uppgifter som han eller hon behöver vid beredskaps- eller krigstjänstgöring. I grundutbildning och repetitionsutbildning skall också kunna ingå att med plikt delta i internationella operativa insatser, t.ex. på grund av bilaterala avtal om minröjning och liknande. Förutsätt- ningen är att deltagandet kan inordnas i utbildningsplanen för den totalförsvarspliktiges grundutbildning och att regeringen har läm- nat sitt medgivande. Uppskov m.m. med tjänstgöringen Arbetsmarknadsskäl skall enligt utredningens förslag ges samma tyngd vid prövningen av uppskov som studier. Någon särskild regel som ger den tjänstgöringsskyldige rätt till uppskov med tjänstgöringen vid erbjudande om fast anställning föreslås emel- lertid inte. Uppskov skall däremot kunna beviljas om tjänst- göringen medför allvarliga svårigheter för den tjänstgöringsskyl- diges möjligheter till anställning, dvs för möjligheterna att etab- lera sig på arbetsmarknaden. Elitidrottsutövning på landslagsnivå skall kunna vara grund för uppskov på samma sätt som arbetsmarknadsskäl. Totalförsvarspliktiga som skadas under tjänstgöringen skall så långt det är möjligt ha motsvarande skydd som den som tjänstgör i utlandsstyrkan. Samma regler skall gälla för de civil- eller värn- pliktiga som skadas under tjänstgöringen, oavsett om det är fråga om kortare eller längre grundutbildning. Vid beräkning av livränteunderlaget skall detta inte i något fall beräknas till lägre belopp än som motsvarar 7,5 gånger prisbas- beloppet enligt lagen om allmän försäkring. De föreslagna reg- lerna skall också omfatta den som på frivillig grund fullgör en sådan kortare militär grundutbildning hos Försvarsmakten som utredningen föreslår. När det gäller rehabiliteringsansvaret skall Försvarsmakten ha samma ansvar för den som fullgör värnplikt som myndigheten har för den som tjänstgör i utlandsstyrkan. Rehabiliterings- ansvaret skall bestå . Det skall enligt förslaget kunna förlängas . Anhöriga till den som skadas skall också kunna få ersättning för vissa kostnader från Försvars- makten för att underlätta för dem att engagera sig i rehabilite- ringen av den skadade. Det som sagts om Försvarsmakten skall också gälla den myndighet eller kommun som svarar för utbildningen av den som fullgör civilplikt. Utredningen föreslår vidare en riskgaranti för den som under tjänstgöringen ådrar sig svårare skador eller förolyckas. Vid full- ständig invaliditet betalas ersättning enligt riskgarantin ut med 22 prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Vid dödsfall skall ersättning betalas ut med 22 prisbasbelopp till dödsboet. Dessutom betalas tre prisbasbelopp ut till varje efterlevande barn som vid dödsfallet var . Påföljdsval och straffmätning för totalvägran Utredningen föreslår att den som vägrar fullgöra vapenfri tjänst skall straffas. Påföljden vid vägran skall i normalfallet vara fän- Den som en gång dömts för vägran skall inte kallas in i igen. Utredningen anser inte att någon åtskillnad i princip skall göras beroende på skälen för vägran. Inte heller bör hänsyn tas till omfattningen av den återstående tjänstgöringstiden. Samhälls- tjänst skall inte användas som ett alternativ till fängelse. Civilpliktiga, värnpliktiga, och viss annan personal som tjänstgör inom totalförsvaret lyder under ett disciplinärt ansvarssystem när de tjänstgör. Disciplinära påföljder blir aktuella som tillrättavis- ningsmedel vid förseelser som inte är av den karaktären att de utgör brott som skall anmälas till åtal. Påföljderna utgörs av var- ning, löneavdrag, extratjänst och utegångsförbud. Utredningen föreslår att disciplinreglerna skall gälla även för dem som frivilligt tjänstgör inom den civila delen av total- försvaret. Utegångsförbudet tas bort som disciplinär påföljd. Utredningen föreslår vidare att löneavdrag endast får verkställas med en fjärdedel av lönen per avlöningstillfälle för dem som genomgår grundutbildning med värnplikt eller civilplikt. Yttrande från auditör skall alltid inhämtas i ett disciplinärende om den disciplinansvarige begär det. Prövningstillstånd krävs enligt utredningens förslag för att hovrätt skall kunna pröva ett avgörande i ett disciplinärende. Utredningen föreslår även ändringar som kan väntas leda till en snabbare handläggning av disciplinärenden vid tingsrätt samt en viss skärpning när det gäller förutsättningarna för att en dis- ciplinär påföljd skall kunna verkställas utan att beslutet vunnit laga kraft. Svåra påfrestningar på samhället i fred Utredningen föreslår i en särskild lag ett pliktsystem för tjänst- vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Syftet är att trygga personalförsörjningen vid sådana situationer och att däri- genom ytterligare förstärka samhällets beredskap mot den typen av påfrestningar. Med allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner avses i den föreslagna lagen omfattande avbrott i kommunikationerna eller i försörjningen med livsnödvändiga förnödenheter eller tjänster, om avbrottet medför allvarlig fara för många människors liv, personliga säkerhet eller hälsa. Om en sådan störning har inträffat får regeringen besluta om tjänsteplikt, om det är nödvändigt för att skydda liv, personlig säkerhet eller hälsa. Ett sådant beslut om tjänsteplikt kan bli ak- tuellt först när ordinarie åtgärder inte är tillräckligt effektiva eller redan på förhand bedöms som otillräckliga för att undanröja en störning eller lindra dess verkningar för befolkningen. Skyldigheten att fullgöra tjänsteplikt föreslås gälla var och en som är bosatt i och som under kalenderåret fyller lägst 18 och högst . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Utredningen har i betänkandet redovisat förslag till åtgärder som i några fall innebär ökade kostnader. De flesta förslagen fordrar däremot ingen särskild finansiering. De kan rymmas inom de ramar som myndigheterna enligt den nuvarande ekonomiska planeringen förfogar över för de berörda verksamheterna. Ökade kostnader får totalförsvarets myndigheter däremot för ersättningarna till de civil- och värnpliktiga. Detsamma gäller kostnaderna för mönstring och inskrivning av kvinnor och för förbättringen av personskadeskyddet. Utredningen föreslår dess- utom ett antal besparingar. Resultatet av den bedömning av de ekonomiska konsekven- serna som kan göras på det här stadiet visar att utredningens för- slag är underfinansierade med 150 milj. kronor. Denna kostnad kan enligt utredningens mening inte täckas inom den del av de totala försvarsutgifterna som pliktverksamheten orsakar. Ett skäl är att de stora besparingarna för det militära försvarets del har genomförts som utredningen arbetat framför allt de stora effekter som den kraftiga minskningen av antalet värnplik- tiga i grundutbildning får. När endast en begränsad del av varje åldersklass skrivs in för grundutbildning fordras det kraftiga motivationshöjande åtgärder. Annars kommer principen om att motivationen skall väga tungt inte att kunna upprätthållas. Om detta inte kommer att kunna ske urholkas pliktsystemet och måste ersättas av något annat. 1Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 16 § regeringsformen skall ha följande lydelse Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon med- borgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsva- rande tjänsteplikt. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon med- borgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor. Denna lag träder i kraft ... 2Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning Härigenom föreskrivs att lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning skall upphöra att gälla den .... 3Förslag till förordning om upphävande av förordningen (1995:240) ) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning Härigenom föreskrivs att förordningen (1995:240) om möjlig- het för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning upphör att gälla den ... Skyldigheten att fullgöra värnplikt omfattar endast svenska medborgare och gäller från början av det kalenderår när den totalför- svarspliktige fyller till slutet av det kalenderår när han eller hon fyller . 4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt dels att rubrikerna i 3 kap. närmast före 1, 4 och 5 §§ skall upphävas, dels att 1 kap. 5 §, 2 kap. 2 och 3 §§, 3 kap. 1 12 och 15 §§, 4 kap. 2 och 3 §§, 5 kap. 3 och 8 §§, 8 kap. 1 § och 10 kap. 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 3 kap. 16 §, 8 kap. 6 11 §§, samt närmast före 8 kap. 6 och 11 §§ nya rubriker av följande lydelse Värnplikten skall fullgöras hos Försvarsmakten och skall alltid inledas med grundutbildning. Skyldigheten att fullgöra värnplikt omfattar endast män som är svenska medborgare och gäller från början av det kalenderår när den total- försvarspliktige fyller till slutet av det kalenderår när han fyller . Av 5 § lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civil- plikt med längre grundutbild- ning följer dock att en kvinna som efter antagningsprövning enligt den lagen skrivits in för värnplikt därefter är skyldig att fullgöra värnplikten. Varje svensk man som är totalförsvarspliktig är för ut- redning som avses i 1 § skyl- dig att vid genomgå mönstring, om det inte är uppenbart att han saknar förmåga att full- göra värnplikt och civilplikt. Skyldigheten inträder det kalenderår när den total- försvarspliktige fyller eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap sena- re, från och med den dag när han blir svensk medborgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå mönstring efter det kalenderår när han fyller . Mönstringen skall ske i den totalförsvarspliktiges per- sonliga närvaro. Den skall omfatta medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av hans personliga förhållanden. Varje svensk man och kvinna som är totalförsvars- pliktig är för utredning som avses i 1 § skyldig att vid ge- nomgå mönstring, om det inte är uppenbart att han eller hon saknar förmåga att fullgöra värnplikt och civilplikt som är längre än . Skyldigheten inträder det kalenderår när den total- försvarspliktige fyller eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap sena- re, från och med den dag när han eller hon blir svensk med- borgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyl- dig att genomgå mönstring efter det kalenderår när han eller hon fyller . Den som har blivit svensk medborgare efter det att han eller hon har fyllt och önskar fullgöra värnplikt eller civilplikt, har rätt att genom- gå mönstring. Mönstringen skall ske i den totalförsvarspliktiges per- sonliga närvaro. Den skall omfatta medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av hans eller hennes personliga för- hållanden. Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige har förutsätt- ningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt, skall Total- placera honom i en eller flera befatt- ningsgrupper samt skriva in honom för värnplikt eller civilplikt eller i en utbild- ningsreserv. Befattningsgrup- per skall finnas för chefer, för specialister och för övriga. För värnplikt och civilplikt får endast det antal total- försvarspliktiga skrivas in som i krig behövs i För- svarsmakten och det civila försvaret eller för Försvars- maktens fredstida beredskap. För värnplikt och civilplikt skall det antal total- försvarspliktiga skrivas in som i krig behövs i Försvars- makten och det civila försva- ret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Ur varje befattningsgrupp skall de som är bäst lämpade skrivas in för tjänstgöring Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige har förutsätt- ningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt som omfattar längre grundutbildning än , skall placera honom eller henne i en eller flera befatt- ningsgrupper samt skriva in honom eller henne för värn- plikt eller civilplikt eller registrera honom eller henne i ett beredskapsregister. Be- fattningsgrupper skall finnas för chefer, för specialister och för övriga. Ur varje befatt- ningsgrupp skall de som är bäst lämpade skrivas in för tjänstgöring. Totalförsvarspliktig som genomgår eller avser att ge- nomgå utbildning för befatt- ning av särskild betydelse för Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige saknar förut- sättningar att fullgöra värn- plikt och civilplikt, skall be- sluta att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Inskrivning efter annan utred- ning Den som efter annan utred- ning än mönstring bedöms lämplig för civilplikt får av skri- vas in för sådan tjänstgöring, dock inte för civilplikt som omfattar längre grundutbild- ning än . totalförsvaret får undantagas från inskrivning för värnplikt och civilplikt som är längre än eller från re- gistrering i beredskaps- registret. Har utbildningen inte påbörjats från mönstringen skall, om särskilda skäl inte föreligger, inskrivning ske för värnplikt eller civilplikt eller registr- ering ske i beredskaps- registret. Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige saknar förut- sättningar att fullgöra värn- plikt och civilplikt som omfattar längre grundutbild- ning än , skall be- sluta att han eller hon inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Den som efter annan utredning än mönstring be- döms lämplig för värnplikt eller civilplikt får av Total- skrivas in för sådan tjänstgöring, dock inte för värnplikt eller civil- plikt som omfattar längre grundutbildning än . Gemensamma bestämmelser om inskrivning För den som skrivs in för värnplikt eller för sådan civil- plikt som omfattar grund- utbildning, skall följande be- stämmas vid inskrivningen: 1. den befattning eller typ av befattning som han eller hon skall utbildas till, För den som skrivs in för värnplikt eller civilplikt som omfattar grundutbildning, skall följande bestämmas vid inskrivningen: