sou · GOB351d2 · 2001-01-01 00:00:00 — 1.Utredaren skall kartlägga och beskriva de viktigaste förslagen och existerande modellerna för ett system för individuell kompetensut- veckling (även exempel från andra länder). 2.Utredaren skall ange den eller de modeller som utredaren anser är att föredra. Utredaren kan även föreslå en ny/egen modell för indi- viduell kompetensutveckling. Den ekonomiska ramen för individu- ell kompetensutveckling anges i budgetpropositionen till och därefter . Utredaren skall lämna förslag till hur avsatta medel för individuell kompetensutveckling effektivast skall disponeras. 3.Utredarens förslag bör vara så flexibelt att den ekonomiska ramen kan utvidgas eller begränsas. Olika ambitionsnivåer och utformning för ett utbyggt generellt system, som skall vara tillgängligt för alla löntagare och företagare, skall redovisas. För- och nackdelar med förslaget/förslagen skall redovisas samt kostnadsberäknas. Alla för- slag till ökade utgifter eller minskade intäkter måste åtföljas av för- slag till finansiering. 4.Utredaren skall analysera förslaget utifrån ett effektivitets- och till- växtperspektiv samt från ett fördelningspolitiskt perspektiv. Försla- gets konsekvenser för olika grupper av individer, t.ex. med olika inkomst- och utbildningsnivå, kön eller etnisk tillhörighet, skall redovisas. I samband med detta skall utredaren pröva hur systemet kan bidra till att nå en mer jämlik utbildningsnivå. 5.Utredaren skall redogöra för huruvida systemet kan stimulera andra avtals- eller försäkringslösningar på marknaden, bl.a. bör visas på en lösning där arbetsgivaren bidrar till finansieringen av individuell kompetensutveckling. Sådana möjligheter får dock inte påverka individens möjlighet att bestämma över de sparade medlen. 6.Utredaren skall redovisa vilken relation det system som utredaren förespråkar bör ha till studiestödssystemet och andra offentliga stöd till utbildning. Det viktiga är att systemet för individuell kompe- tensutveckling används till vad det är avsett för. 7.Utredaren skall analysera hur ett system för individuell kompe- tensutveckling kan komma att påverka utbudet och efterfrågan på utbildnings- och på arbetsmarknaden. Utredaren skall belysa sam- spelet med och effekterna på det reguljära utbildningssystemet samt hur systemet kan komma att inverka på formerna för hur reguljär Utredaren skall analysera vilka effekter förslaget kan få för personalutbildningen. 8.I sitt förslag skall utredaren ta särskild hänsyn till de eventuella problem som är förknippade med små och medelstora företag samt egenföretagare. Utredaren skall även redovisa förslagets konsekven- ser för egenanställda och personer med tidsbegränsade anställ- ningar. 9.Utredaren skall ange hur snart systemet skulle kunna vara verksamt i full skala. 10.Utredaren skall ta ställning till hur staten, i form av reducerad skatt, skall subventionera den individuella kompetensutvecklingen. I sam- band med detta skall utredaren särskilt beakta följande frågeställ- ningar: Skall avkastningen på eventuellt fonderade medel vara skattefri eller skall den schablonbeskattas? Skall subventionen vara proportionell mot skattesatsen på för- värvsinkomster, kapitalinkomster eller skall den ges i form av en skattereduktion? Hur skall arbetsgivarens eventuella bidrag till individuell kom- petensutveckling behandlas skattemässigt? Vilken skattebehandling skall gälla vid uttag av eventuellt fon- derade medel? 11.Förslaget eller förslagen kan exempelvis utformas som ett konto eller en försäkring. I utredarens förslag skall följande frågeställ- ningar besvaras: Hur lång bör spartiden tillåtas vara? Hur stort bör det sparade beloppet maximalt få vara? Vilken slags utbildning och vilka typer av kostnader bör spa- randet kunna användas till? Hur bör de ej utnyttjade sparmedlen hanteras? Skall det finnas en begränsning inom vilken utbildningen måste påbörjas? Bör den maximala sparsumman bestämmas nominellt eller som andel av lönen? Skall individen kunna påverka avkastningen? 12.Utredaren skall föreslå vem eller vilka som skall förvalta eventuellt fonderade medel. I samband med detta skall redovisas i vilken utsträckning det finns system som kan utnyttjas även för detta ändamål samt hur förvaltningen av detta system bör förhålla sig till förvaltningen av pensionsmedlen. 13.Utredaren skall också ta ställning till de civilrättsliga frågor som följer av det föreslagna systemet, t.ex.: Skall det sparade beloppet kunna utmätas? Vad händer med sparandet om den som har sparat försätts i konkurs eller avlider? Vad händer med det sparade beloppet vid en bodelning? 14.Utredaren skall analysera hur sparandet till individuell kompe- tensutveckling kan inverka på andra sparformer samt på den finan- siella marknaden. Förslaget skall tydligt redovisas inklusive eventuella lagförslag eller ändringar av befintliga lagar. Utredaren skall i sitt arbete samråda med . En samordning skall också ske med den pågående översynen av arbets- marknadsutbildningen (1999/8867/A). Därutöver skall utredaren sam- råda med arbetsmarknadens parter, näringslivet, och när det gäller för- valtningen av sparmedel särskilt med företrädare för finansmarknaden, samt . Därutöver skall utredaren beakta kommittéförordningen (1998:1474). Kommittéförordningen kompletteras vad avser nya och förändrade reglers effekter för små företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga och villkor i övrigt av förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor och därtill hörande förordningsmotiv (Fm 1998:2). Utredaren har möj- lighet att samråda med SimpLex- kommissionen (N) i dessa frågor. Uppdraget skall redovisas . Utredaren bör, , redovisa förslag till hur avsatta budgetmedel kan disponeras för individuell kompetensutveck- ling . Utredaren skall redovisa principer för ett flexibelt system. Utredaren kan här i stället välja att fortlöpande redo- visa sitt arbete till regeringen.