sou · GOB321d2 · 2001-01-01 00:00:00 — Det lockar mer att gå in i enfrågerörelser, t.ex. . 7.4.2Ungdomars attityder till totalförsvar och plikttjänstgöring Ungdomar har enligt de gjorda undersökningarna ojämna och relativt sett begränsade kunskaper om totalförsvaret. Kunskaperna är större hos ungdomar med teoretisk studieinriktning än hos andra ungdomar. Bäst är kunskapen om pliktfrågor och sämst kunskapen om målen för den svenska säkerhetspolitiken. av ungdomarna som deltog i undersökningen svarade rätt på frågor av typ: Vem är skyldig att mönstra? Vilka villkor gäller för kvinnor som vill göra värn- eller civilplikt? Vem får göra civilplikt? Omkring hälften kände till följande: Vad består totalförsvaret av? När var senast i krig? Måste alla som bor i ställa upp inom totalförsvaret? av de mönstrande svarade rätt på dessa frågor: Vilket är målet för säker- hetspolitik? Hur stor del av BNP lade ned på försvaret 1998? 180 Folkförankring och information av antalet svenska ungdomar mellan anser enligt de gjorda undersökningarna att det är viktigt med ett svenskt försvar. av alla inskrivna 18-åringar tycker samma sak och av de högmotiverade. av de mönstrande 18-åringarna vill genomgå grund- utbildning. Ju äldre de unga människorna är desto positivare uppfattningar har de om tjänstgöringen – sannolikt för att fler har egna erfarenheter av den. Ungefär hälften av de mönstrande vill slippa helt eller var likgiltiga. av antalet mönstrande anser att det bör vara en skyldighet att genomgå grundutbildning. av de inskrivna tycker att det bör finnas en plikt, medan av alla som vill genomgå grundutbildning anser att det skall vara en plikt. av dem som ville slippa att genomgå grund- utbildning tycker att tjänstgöringen skall vara frivillig. Som grund för sitt ställningstagande framför dessa framför allt att det är bort- kastad tid och att de ogillar krig. De personliga skälen är få. Sannolikt finns de med personliga skäl för sitt ställningstagande bland dem som inte har skrivits in. av antalet mönstrande är nöjda med informationen inför mönstringen. Kamrater, massmedier, familjen och informations- materialet från myndigheterna är de viktigaste informations- källorna. Skolan och folkrörelserna har mindre betydelse än dessa. Det ämnesområde som i större utsträckning än andra har ett samband med totalförsvarsfrågorna i skolan är FN och inter- nationell rätt. uppger att de har läst detta senare ämne i skolan. Andelen för totalförsvaret och totalförsvarsplikten är 10–. Antalet tjänstgöringsskyldiga som känner sig motiverade att genomgå grundutbildning ökar genom mönstringen med . Folkförankring och information 181 av dem som är positiva till värnplikten skrivs in för grundutbildning och av de negativa. Dessa uppgifter kommer från en undersökning vid ett enda tillfälle och detaljerna i siffrorna är kanske något osäkra. Inom gruppen högmotiverade går hälften på teoretiska linjer inom gymnasieskolan. Det är något mer än de teoretiskt stude- randes andel av de mönstrande. Just denna faktor skiljde gruppen motiverade från dem som brukar kallas potentiella. Dessa är positiva men har inte skrivits in på någon befattning. Bland de lågmotiverade som skrivs in till grundutbildning är de mönstrande som valt praktiska gymnasieprogrammens tek- niska inriktning – t.ex. bygg, el och fordon – klart överrepresen- terade. Många av dessa tvingas in till tjänstgöring ñ sannolikt därför att deras förmåga och färdigheter är så efterfrågade. Inskrivningen till en befattning Om önskemålen på en viss befattning får samvariera med de mönstrandes prestationer, finns det siffror som tyder på att högmotiverade skulle kunna skrivas in till endast en del av befattningarna. Den enda befattningsgrupp som skulle komma att fyllas av högmotiverade är tekniker i chefsposition. Framtidsfrågorna är inte särskilt avgörande för ställningstagan- dena inom gruppen högmotiverade. De vill genomgå grund- utbildningen därför att de skall göra det. Om det finns ett antal mönstrande för vilka önskan att studera vidare är så stark att de vill slippa plikttjänstgöringen, är de antingen få eller – vilket är mest sannolikt – i stor utsträckning förekommer bland dem som inte tagits ut och som undersökningen av det skälet inte har omfattat. Det som får de högmotiverade att vilja slippa grundutbild- ningen som de skrivits in till är framför allt att de omplaceras till annan befattning ñ i mindre grad arbete, studier eller byte av 182 Folkförankring och information För de lågmotiverade är orsaken till begäran att få slippa i första hand att de blivit erbjudna arbete. Denna grupp är inte känslig för byte av befattning – antingen därför att de inte fått den grundutbildning som de önskat sig eller också för att de från början inte känner sig motiverade. Utbildningsfaktorn har lika stor betydelse för båda grupperna. De som inte skrivs in av antalet mönstrande i undersökningarna skrevs inte in för grundutbildning. Av dessa var positiva till plikten som sådan. ville genomgå grundutbildning och tyckte att landet skall ha ett försvar. Som framgår av de redovisade uppgifterna var personliga eller principiella skäl avgörande för den hos flertalet negativa inställ- ningen till att genomgå grundutbildning. av kvinnorna som svarat på Ungdomsbarometerns frågor vill inte genomgå militär grundutbildning. Endast vill göra värnplikt och civilplikt. En fjärdedel av de negativa kvinnorna vill hellre börja studera. De anser att de förlorar dyrbar tid. vill börja förvärvsarbeta. Ungefär lika många har en pacifistisk inställning eller tycker inte att det behövs ett försvar. De flesta kvinnor som vill göra värnplikt uppger som orsak en utmaning, vill testa mig själv. Bra ledarskapsutbildning kommer på andra plats, medan nyfiken på verksamheten är det därefter vanligaste skälet. 7.4.3Synen på olika samhällsfrågor inom grupperna Med hjälp av Ungdomsbarometern har myndigheterna också kunnat göra djupundersökningar i olika avseenden. Det har bl.a. varit möjligt att klargöra indelningen i livsstilstyper och syssel- sättningen inom de i föregående avsnitt redovisade grupperna. Texten under de rubriker som följer är en kort sammanfattning av Folkförankring och information 183 de synpunkter i olika samhällsfrågor som ungdomarna har gett uttryck för. G Ungdomarna i denna grupp tycker i större utsträckning än samtliga ungdomar att det inte är rätt att leva på bidrag om det finns arbete; G Fler av dessa ungdomar än genomsnittet för samtliga anser att skall ta emot färre flyktingar; G Färre än i ungdomsgruppen totalt sett tycker att demokrati i alla lägen är det bästa styrelsesättet; G Betydligt fler än i ungdomsgruppen totalt anser att frågor om lag och ordning är viktiga; G Betydligt färre i den värnpliktsvilliga gruppen än bland samt- liga ungdomar instämmer i påståendet att dödsstraff inte bör förekomma. De som inte vill göra värnplikt G Det är betydligt fler kvinnor än män som inte vill göra värn- plikt; G Färre än i hela ungdomsgruppen anser att vi skall ta emot färre flyktingar; G Den värnpliktsovilliga gruppen tycker inte i lika stor ut- sträckning som hela gruppen att vi skall minska u-lands- biståndet; G Fler än genomsnittet anser att invandring berikar vår kultur; G Betydligt fler än genomsnittligt för hela ungdomsgruppen anser att dödsstraff inte bör förekomma; G Gruppen är i högre grad än ungdomarna totalt sett beredd att ha en lägre materiell standard om det är nödvändigt för att minska miljöförstöringen. 184 Folkförankring och information De som vill göra civilplikt G Det är något fler kvinnor i gruppen; G Majoriteten – vilket är avsevärt fler än i hela ungdoms- gruppen –tror att de kommer att studera vidare; G Ungdomarna i gruppen anser sig komma att få stora möjlig- heter att påverka samhället. De som är intresserade av freds- och konfliktfrågor G Det är betydligt fler kvinnor i gruppen; G Betydligt fler än genomsnittet för ungdomarna tycker att miljön är en viktig samhällsfråga; G Dessa ungdomar tror att miljö-, freds- och arbetslöshets- frågorna kommer att vara de viktigaste samhälls- frågorna. 7.4.4Vuxnas attityder till samhälle, försvar och plikttjänstgöring Försvarsviljan har av tradition varit hög i . Det framgår av de studier som de för det psykologiska försvaret ansvariga myn- digheterna har gjort . Enligt den undersökning som Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) genomförde ansåg av de tillfrågade att väpnat motstånd skulle göras, om blev angripet. Knappt en tredjedel såg emellertid mörkt på våra möjligheter att framgångsrikt försvara oss. Något mer än hälften av samtliga svarande trodde att kunde räkna med en snabb och betydande militär hjälp om en främmande makt skulle angripa oss. De som kallas in till längre grundutbildning bör kompenseras för detta – t.ex. ekonomiskt eller genom att utbildningen får ett meritvärde –ansåg knappt två tredjedelar av de tillfrågade. såg tjänstgöringen som en plikt. Opinionen hade i den frågan svängt sedan de närmast föregående undersökningarna. ansåg ungefär hälften att någon form av kompensation borde utgå, medan den andra hälften betraktade det som en medborgerlig plikt. Folkförankring och information 185 Arbetslösheten, miljöproblemen och samhällsekonomin var de ämnen som kommer att dominera i . Frågor om säkerhetspolitik och totalförsvar kom däremot långt ned på listan. Nästan alla ansåg att är ett bra land att leva i och en fjärdedel trodde att det kommer att bli bättre . De flesta tillfrågade ville behålla alliansfriheten. Många såg emellertid positivt på en utveckling mot ett europeiskt försvar. En fjärdedel ansåg att skulle söka fullt medlemsskap i NATO. Enligt utredningens mening har det skett så stora för- ändringar i omvärlden under ungdomsgenerationens livstid att morgondagens vuxna sannolikt inte har samma inställningar till säkerhetspolitik och totalförsvar som sina föräldrar. 7.5Utredningens överväganden och förslag Med en inskrivning av totalförsvarspliktiga i den omfattning som planeras för framåt kommer de direkta kontakterna med totalförsvaret hos den svenska befolkningen att minska. Det gäller både män och kvinnor. Framtidens väljare och besluts- fattare kommer att vara en generation som i stor utsträckning växer upp utan kontakt med totalförsvaret. leder detta till att den politiska inriktningen av verksamheten till en del kommer att formas av människor utan egna erfarenheter av försvarsför- beredelser och plikttjänstgöring. De i avsnitt 8.3 redovisade undersökningarna visar att många ungdomar saknar en helhetssyn på de säkerhets- och försvarspolitiska frågorna. Skolan, frivilligorganisationerna och familjen spelar enligt undersökningarna en allt mindre roll i uppbyggnaden av kunskaper kring säkerhetspolitik och total- försvar. Kvar finns massmedierna och kamraterna och informa- tionsmaterialet från totalförsvarsmyndigheterna. Kamraterna är en god kunskapskälla men förutsätter att kam- raterna har egna erfarenheter och något att berätta. Samma sak gäller familjen. Ju färre som genomgår grundutbildning, desto mer minskar de viktigaste kunskapskällorna i betydelse. Detta måste enligt utredningens mening uppmärksammas vid utform- ningen av de kommande informationsinsatserna. 186 Folkförankring och information Flera undersökningar visar att ungdomar är obenägna att ta del av innehållet i tidningar och etermediers nyhetssändningar. Det är svårt att bedöma vilka konsekvenser detta kommer att få för framtidens nyhetskonsumtion. Flera studier visar på en allt större segregering i nyhetskonsumtionen. Det är konsekvenser av det allt bredare utbudet av information, som leder till att välutbildade använder andra nyhetskanaler än medborgarna i stort. öppnar den ständigt växande informationstekniken nya informa- tionsvägar och informationsmöjligheter. Vilka slag av information skall totalförsvarets myndigheter ge? Utredningen anser att den information som i första hand bör ges till de totalförsvarspliktiga kan delas upp i två kategorier – värde- information och nyttoinformation. Värdeinformationen syftar bl.a. till att G Tydliggöra totalförsvarets roll i samhället och kopplingen till demokrati, konfliktlösning och internationellt engagemang; G Främja människors förmåga att ta ställning till totalförsvarets uppgifter och resurser i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar; G Ge de tjänstgöringsskyldiga kunskaper, så att var och en blir motiverad att utföra en uppgift inom totalförsvaret. Det utredningen rubricerar som nyttoinformation skall G Ge den tjänstgöringsskyldige kunskaper om hur mönstring och grundutbildning går till; G Tillhandahålla information som beskriver de olika alternativ den tjänstgöringsskyldige har när han eller hon skall bedöma vilken inriktning som passar honom eller henne bäst; G Ge den tjänstgöringsskyldige kunskaper om vilka skyldig- heter och rättigheter som var och en har. Utredningen vill framhålla att behovet av värdeinformation ökar när allt färre inom årskullen genomgår grundut- bildning eller på annat sätt får kontakt med totalförsvaret. Folkförankring och information 187 7.5.2En strategi för information om totalförsvar och plikttjänstgöring Utredningens förslag: En strategi för åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om totalförsvar och plikttjänstgöring i samhället skall utarbetas. De berörda fem totalförsvarsmyndigheterna får i uppdrag att i samråd med frivilliga försvarsorganisationer, Centralförbun- det Folk och Försvar, , och andra informatörer utveckla den skiss till strategi med mål och medel för informationen till olika åldersgrupper och ökad inriktning på mottagarperspektivet som redovisas i betänkan- det. Att utveckla folkförsvaret i en ny tid kräver åtgärder som ligger i linje med de uppväxande generationernas värderingar och vanor. Information, opinionsbildning och utbildning bör i ökad grad ske inom eller i anslutning till de verksamheter där ungdomarna finns. Kommunikationskulturen utvecklas ständigt. Samma sak gäller ungdomskulturen. Det är nödvändigt för de myndigheter som skall informera och utbilda att med jämna mellanrum om- pröva sina åtgärder. Även de förändringar som totalförsvaret som helhet genomgår måste avspegla sig i kommunikationsverk- samheten. Mycket talar för att sändarorienteringen i fortsättningen kom- mer att minska i kommunikationen – till förmån för mottagar- perspektivet. Målet för all information inom pliktområdet är att utveckla ett koncept för totalförsvarets ungdomskommunikation som syftar till en integrering mellan informationen till skolelever och totalförsvarspliktiga. Fördelarna med en sådan inriktning är flera: G Möjligheterna att överblicka målgruppens önskemål ökar och därmed förutsättningarna att svara upp mot dem; G Det blir möjligt att nå ett kommunikationsmål för ungdoms- gruppen som helhet; G Förutsättningarna för informatörerna att systematiskt bygga upp kompetensen ökar; G Kostnaderna kan sannolikt begränsas. 188 Folkförankring och information En framgångsrik informationsverksamhet förutsätter ett långt- gående samarbete mellan alla aktörer. Utredningen återkommer i avsnitt 7.5.3 till denna fråga. De samverkande myndigheternas skiss Det är en uppgift för de i informationsarbetet samverkande fem myndigheterna inom totalförsvaret – Styrelsen för psykologiskt försvar, , Försvarsmakten, ÖCB och –att formulera mål för informationsstrategin och planera åtgärder som gör att målen kan uppnås. Detta bör ske i samråd med de frivilliga försvarsorganisationerna, och Försvar, , och andra informatörer. Som en illustration till de av utredningen redovisade prin- ciperna har myndigheterna utarbetat en skiss med förslag till mål och åtgärder för information till alla olika åldrar, som det finns anledning att försöka nå. Det ankommer inte på utredningen att ta ställning till detaljerna i förslaget. Den beskrivning av myndig- heternas förslag som följer syftar enbart till att tydliggöra prin- ciperna. Utredningen vill på nytt framhålla att strategin bör utarbetas i samråd med de redovisade slagen av organisationer. Myndigheterna framhåller i sina kommentarer till skissen att ett läromedel skall ha en avvägd och balanserad syn på ämnet. Ett utbildningsmaterial om totalförsvar och plikttjänstgöring som har legitimitet och objektivitet bör produceras på samma sätt som andra läromedel. Det innebär framför allt att totalförsvaret inte skall vara läromedelsproducent. Den uppgiften har den reguljära läromedelsbranschen. Myndigheterna skall däremot informera om sin verksamhet. Till detta hör att producera informationsmaterial tryckt eller på Internet – som kan vara ett komplement i undervisningen. En annan viktig utgångspunkt är att undvika masskom- munikation till förmån för en mer differentierad kommunikation. Grunden för sådana strävanden är de kartläggningar av ung- domars attityder och medievanor som gjorts i regi av total- försvarets myndigheter. En redogörelse för skissen – som alltså bör överarbetas med beaktande av det föreslagna samrådet – följer nedan: Folkförankring och information 189 Mål: Skapa folkförankring för statsmakternas beslut om säkerhetspolitik och totalförsvar samt förståelse för nationell frihet, demokrati och de svenska totalför- svarsmyndigheternas internationella verksamhet. Ämnet samhällskunskap är i 9 ett ämne, som riktar sig till alla elever. Målet bör vara att på ett naturligt sätt inordna säkerhetspolitik och totalförsvar i årskursernas reguljära verksamhet och att förbereda eleverna för totalförsvarsplikten. I årskurs 9 gör eleverna sina val till gymnasieskolan och behöver för det vissa kunskaper, om de inte i onödan skall uteslutas från en del utbildningar inom ramen för plikttjänstgöringen. Åtgärder: Skolprojekt i med inriktning på natio- nell frihet, internationell samverkan, konfliktlösning och demokrati: GTotalförsvarets övergripande frågor om demokrati, solidariet m.m. bör ingå i läroplan. Läromedelsproducenterna bör stimuleras att utarbeta material för ämnet; GDet bör övervägas om det går att utveckla ett spel för högstadiet enligt dansk modell; GFortbildning bör ske av lärare i samhällskunskap inom . Målgruppen 16-åringar och utländska medborgare bosatta i Mål: Informera de enskilda om att de är tjänstepliktiga enligt föreskrifterna om allmän tjänsteplikt i lagen om totalförsvarsplikt. Åtgärder: Myndigheterna utarbetar ett informationsmaterial, som distribueras till den enskilde – eventuellt via . Det bör övervägas om utbildningen kan inordnas i den undervisning som bedriver. 190 Folkförankring och information Målgruppen totalförsvarspliktiga 18 år Mål: Skapa folkförankring för statsmakternas beslut om säkerhetspolitik och totalförsvar samt förståelse för nationell frihet, demokrati och de svenska total- försvarsmyndigheternas internationella verksamhet. Åtgärd: Teoretiska och praktiska inslag om totalförsvaret i årskurs 2 inom gymnasieskolan. Informationen som är knuten till mönstringen i rekryteringsmyndighetens regi kompletteras under processens gång med befattningsinformation och information om tjänstgöringen. Det kommer att behövas olika slag av informa- tionsmaterial som myndigheterna producerar. Elever- na bör få möjligheter att träffa olika företrädare för totalförsvarets myndigheter och för frivilliga försvars- organisationer. Information lämnas via etablerade informations- kanaler – t.ex. trycksaker, Internet och CD-rom – beroende på vad som är lämpligt för situationen och målgruppen. Målgruppen totalförsvarspliktiga 19–21 år Mål: Ge information inför grundutbildningen. Detta blir ännu viktigare än , om rekryteringen inte avslutas med placering på en befattning eller en utbildningsplats förrän efter inryckningen. Åtgärd: Utsändning av informationsmaterial till var och en. Målgruppen utbildade t.o.m. (därefter enligt den enskildes önskemål) Mål: Upprätthålla försvarets folkliga förankring. Få dem som genomgått grundutbildning att känna sig omhän- dertagna, så att de kan fungera som vidareinfor- matörer. Folkförankring och information 191 Åtgärd: Kundvård enligt modell som tillämpas inom många delar av den kommersiella marknaden: t.ex. aktivite- ter av olika slag, medlemskort och informations- tidningar. Utformningen bör vara densamma inom den civila och militära delen. Målgruppen svenska medborgare i allmänhet Mål: Upprätthålla totalförsvarets folkliga förankring. Åtgärd: En aktiv mediestrategi för totalförsvaret som helhet. 7.5.3Organisatoriska åtgärder för genomförande av förslaget till informationsstrategi Utredningens förslag: Ett informationssekretariat som kan vara en redaktion för framställning av underlag för informa- tionsverksamheten skall byggas upp. Redaktionen skall i sitt arbete utgå från hur ungdomar tar till sig information, bearbetar den och tar ställning i frågor som har betydelse för deras fram- tida liv. får i uppdrag att även svara för forskning, metodutveckling, uppföljning och utvärdering inom verksamhetsområdet. Ett samarbete skall ske genom en referensgrupp mellan myndigheter, frivilliga försvarsorganisationer, bildningsorga- nisationer, och Försvar, , och massmedier. Regeringen styr resurser från de olika myndigheternas infor- mationsanslag till informationssekretariatet och referens- gruppen. Styrelsen för psykologiskt försvar skall i samråd med de samverkande myndigheterna och referensgruppen beskriva och analysera mål, arbetsmodeller och organisation för informa- tionssekretariatets verksamhet. Utredningen anser att det krävs en kraftig samordning av infor- mationsinsatserna för att målet om folklig förankring skall kunna uppnås. 192 Folkförankring och information Ett genomförande av den informationsstrategi som utred- ningen har beskrivit i avsnitt 8.4.2 fordrar en uppstramning av samordningen. Det kan ske genom att G Ett informationssekretariat inrättas i samverkan mellan Styrelsen för psykologiskt försvar, , Försvarsmak- ten, ÖCB och ; G Befintliga resurser förs över från de olika myndigheterna till sekretariatet. G Den informationsstrategi som myndigheterna utarbetar i samråd med bl.a. de frivilliga försvarsorganisationerna läggs till grund för arbetet. G En referensgrupp med företrädare för berörda myndigheter, frivilliga försvarsorganisationerna, och Försvar, , , bildnings- organisationerna och massmedierna knyts till informa- tionssekretariatet. Det faktaunderlag och de erfarenheter som informationssekreta- riatet sammanställer skall göra det möjligt för alla informations- och rekryteringsansvariga organ på olika nivåer inom total- försvaret som kommunicerar med de tjänstgöringsskyldiga att få underlag från ett enda ställe. Den centrala uppgiften för infor- mationssekretariatet blir att vara redaktion – att alltså producera underlaget för de olika informationsåtgärderna. Sekretariatet bör emellertid också svara för forskning, metodutveckling och utvärdering. Som redaktion kommer informationssekretariatet att stå vid sidan om de organ som har en myndighetsfunktion inom plikt- systemet. Det gör det lättare att lägga ett mottagarperspektiv på utformningen av underlaget för informationsverksamheten och på forskning, metodutveckling och utvärdering. Det är nödvändigt att i det här arbetet utgå från hur ungdomar allmänt sett tar till sig information, bearbetar den och tar ställning i frågor som har betydelse för deras framtida liv. Ett sekretariat av den typ som utredningen föreslår har möjlig- heter att skapa en informationskultur av annat slag än som är vanlig hos centrala myndigheter. Den gemensamma redaktionen kommer att kunna gå längre i anpassning till ungdomars intressen och vanor än vad en myndighet med sitt förvaltningsperspektiv i allmänhet gör. En risk med en samordning av den typ utredningen skisserar är att alla myndigheter inte känner sig delaktiga – i varje Folkförankring och information 193 fall inte lika delaktiga som andra. En grundläggande förutsättning för att samarbetet skall lyckas är att goda kontakter mellan myndigheterna blir säkerställda. Ett realiserande av de principer som utredningen föreslår ford- rar en beskrivning och analys av mål, arbetsmodeller och organi- sation.