sou · GOB391d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Vår avsikt är mot den bakgrunden att minska den passiva rök- ningen bl.a. genom lagförslag om rökfrihet på restauranger, caféer och andra serveringar som allmänheten har tillträde till. Den allmänna motiveringen och specialmotiveringen till vårt lagförslag redovisas i kapitel 8. Frågan om rökfria restauranger och andra serveringar tas också upp, tillsammans med andra frågor som rör tobak, under mål 12 Minskat tobaksbruk. Våra slutsatser i övrigt är att miljöhälsaarbetet kan stärkas om det lokala och regionala folkhälsoarbetet och Agenda 21-arbetet integreras med varandra. Det ger större möjligheter att väcka opinion och hålla en hög ambitionsnivå inom detta område. Produkters hälsofarliga egenskaper och folkhälsomål med anledning av detta behandlas under mål 8 Skadesäkra miljöer och produkter. Personer med allergiska besvär och annan överkänslighet Personer som bor i områden med stark exponering för ozon, luftföroreningar och buller Nationella mål för folkhälsan 115 Utmaningar till nationella aktörer Staten bör ändra i tobakslagen så att restauranger och andra serve- ringsställen görs rökfria. Staten bör verka för en ökning av antalet sunda hus genom att ange funktions- och emissionskrav för byggnader och byggmaterial. Staten bör bidra till att bristfällig ventilation, fuktiga byggnader och höga radonhalter åtgärdas. Staten bör bidra till en ökning av kunskaperna om brister i inom- husmiljön genom utbildning, information, opinionsbildning och forskning. Staten bör anta regler för miljö- och hälsodeklarering av bostäder. Staten bör anta etappmål för de av antagna miljökvalitetsmålen god bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft och giftfri miljö. Utmaning till byggföretag och fastighetsägare Åtgärda hus med radonförekomst och bostäder som skapar allergi- problem och annan överkänslighet. Utmaning till företag, länsstyrelser och kommuner Åtgärda luftföroreningar och buller genom insatser som i första hand berör vägtrafiken. Knyt samman Agenda 21-arbetet med åtgärder för en god hälsa. 116 Nationella mål för folkhälsan Skadesäkra miljöer och produkter Skadesäkra hemmiljöer, trafikmiljöer och andra offentliga miljöer Minskad användning av hälsofarliga och allergiframkallande pro- dukter Det är en viktig hälsofråga att skapa miljöer som minskar risken för skador. Skador kan vara konsekvensen av oavsiktliga händelser som olycksfall och avsiktliga handlingar som våld, självmord och själv- mordsförsök. Det är främst skador på grund av olycksfall som kan förebyggas med skadesäkra miljöer, men även förekomsten av själv- mord och våld kan i viss mån påverkas genom miljöns utformning. Det skadeförebyggande arbetet har varit mycket framgångsrikt i . Många dödsfall och skador har förhindrats genom föränd- ringar av miljön, inte minst arbetsmiljön, och genom information kring vissa skaderisker. Det är ett folkhälsoarbete som ger snabba resultat i minskat mänskligt lidande. Antalet barnolycksfall med dödlig utgång har t.ex. minskat från omkring 400 barn till omkring 80 dödsolyckor . Skador är ändå fortfarande den vanligaste dödsorsaken för barn, ungdomar och yngre vuxna. Risken att skadas finns i alla miljöer, men de flesta olyckor sker i bostaden, i skolan samt under friluftsliv, motions- och idrottsutövning. Arbetsskador diskuteras i anslutning till Mål 5 om en god arbetsmiljö. Händelser som resulterar i skador sker inte slumpmässigt i befolk- ningen. De inträffar i hög grad i relation till exponering för risker i olika miljöer. Risken att skadas skiljer sig åt mellan människor beroen- de på framför allt ålder, kön och socioekonomisk grupp. För ett samhälle som vill uppnå en god och jämlik hälsa är det därför en viktig uppgift att utforma skadesäkra miljöer. Barn med olika social bakgrund skadas olika mycket. Barn till tjänstemän har t.ex. en betydligt lägre dödlighet på grund av olycksfall än barn till arbetare och jordbrukare. Män skadas mer än kvinnor, en skillnad som gäller alla åldrar. Många skador kan förebyggas genom skadesäkra miljöer, t.ex. fall- olyckor bland äldre, olyckor i lekmiljöer, brandskydd och god trafik- planering. Andra skador är mer beroende av individers kunskap och beteende. Många unga män skadas genom risktagande under fritids- aktiviteter och i trafiken. Det finns anledning att ha riktade insatser till unga män. Information till cyklister om betydelsen av att använda cykelhjälm och till småbarnsföräldrar om risker i hemmiljön är andra Nationella mål för folkhälsan 117 exempel på informationsinsatser till specifika grupper. Barnsäkra hem- och lekmiljöer är en kombination av information till föräldrar och förskolepersonal och åtgärder i den fysiska miljön. Trafikmiljön behöver göras säkrare, framför allt för oskyddade tra- fikanter. Den s.k. nollvisionen, som innebär att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken, är en vision som lagt fast. Kopplat till visionen finns ett mål att antalet döda i trafiken skall vara högst 270 döda , vilket är en halvering . När det gäller cykelolyckor, så inträffar 40–50 dödsfall därför att cyklisten inte använt cykelhjälm. Utöver detta sker många olyckor som orsakar skallskador. Det görs insatser för att öka hjälmanvändandet, men informations- och påverkansarbetet behöver intensifieras. Inom färdtjänstverksamheten sker olyckor som ofta inte ens rapporteras, därför att tillbuden inte innebär kollisioner. Det handlar om att rullstolar inte sätts fast ordentligt och att säkerhetsbälten inte fungerar. Produkter måste vara säkra för användaren. Det krävs insatser både av tillverkarna och av myndigheter för att minska skaderiskerna. Det är i synnerhet viktigt att leksaker och andra produkter som barn kommer i kontakt med är säkra. Från allergisynpunkt är kraven på olika produkter central. av befolkningen har olika former av kontaktaller- gier. Det är betydligt vanligare att kvinnor har kontaktallergi än män. Det är t.ex. tio gånger vanligare med nickelallergi hos kvinnor. En utsatt grupp är de som i sitt arbete riskerar att utveckla allergi eller försämras i sin allergisjukdom. Nya varor tillkommer ständigt, som kemiska produkter, kosmetika, hygienartiklar och byggnadsmaterial. beskrivs 3 700 olika ämnen som kontaktallergen. Även tillverk- ningen av livsmedel har under förändrats radikalt. Behovet av samråd mellan näringsliv, forskare, myndigheter och allergiorganisationer är stort. I registreras drygt 40 000 nya cancerfall, av vilka är hudcancer. Hudcancer har ökat kraftigt under . Det finns ett klart samband mellan solvanor och hud- cancerrisk. Faktorer som t.ex. charterresor, annat fritids- och rekrea- tionsutbud, klädvanor och trenden att vara brun har bidragit till ökning- en. När solarium används ofta ökar risken för hudcancer. Även solskyddskrämer kan bidra eftersom de skyddar mot hudrodnad som den ultravioletta strålningen kan ge, men inte mot dess cancer- framkallande effekter. Användning av solskyddskrämer kan därför inge en falsk trygghet och istället leda till en ökad exponeringstid. Det är angeläget att information ges om olika orsaker till hudcancer och att solskyddskrämer produktdeklareras. 118 Nationella mål för folkhälsan Insatser för att förebygga självmord är en synnerligen viktig del av folkhälsoarbetet. Även om antalet självmord har sjunkit, så är själv- mord fortfarande den vanligaste dödsorsaken för män och den näst vanligaste för kvinnor i åldrarna 15–. Med goda insatser på olika samhällsområden går självmord att förebygga. Det är bl.a. en fråga om barns uppväxtvillkor, om elevvårdsresurser i skolan, om arbetsmiljön och om hälso- och sjukvårdens förutsättningar att uppmärksamma när en människa är i riskzonen för ett självmordsförsök. Men det är också en fråga om att minska risker i den fysiska miljön. Att förhindra självmord handlar därför om samarbete mellan olika instanser. För kvinnor och barn finns betydande risker att skadas genom våld och övergrepp i det egna hemmet. Att på olika sätt stödja föräldrarna att klara av sin fostrarroll är viktigt för att undvika barnmisshandel. Kvinnofridspropositionen, som antogs av , konstate- rade att våld mot kvinnor är ett stort folkhälsoproblem. I propositionen nämns att av alla flickor blivit utsatta för sexuella övergrepp . Nästan dödas en kvinna i av en närstående man. Enligt andra undersökningar är siffran något lägre. Mäns våld mot kvinnor resulterar i både fysiska och psykiska skador. De insatser som antagit med anledning av kvinnofrids- propositionen skall utgöra underlag för insatser mot våld mot kvinnor. Våld mellan män tillhör de vanligaste våldsbrotten. Att förebygga den typen av brott handlar om uppväxtvillkor och levnadsförhållanden i stort, men det handlar också om en mansroll som behöver förändras. Arbetet för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män är ett sätt att verka mot våld. Våld som uttryck för diskriminering av en viss grupp är en allvarlig företeelse. Grupper som utsätts för detta är framför allt homosexuella och invandrare, särskilt de som kommer från . Alla människor kan tillfälligt tillhöra en skaderiskgrupp genom att befinna sig i en särskild miljö. Nöjesliv och restaurangbesök är ofta förknippat med alkoholförtäring. Bråk och våld kan uppstå . Det ställer stora krav på nöjesarrangörer och krögare att förhindra detta, men det är också viktigt med en effektiv tillsyn. har gjort framgångsrika skadeföre- byggande insatser, som resulterat i en dramatisk minskning av dödsfall på grund av skador. har lokala skadeförebyggande pro- gram enligt modellen för En säker och trygg kommun lett till att olycksfallsskadorna minskat inom resp. kommun. Modellen bygger på att det är många aktörer som samverkar i det skadeförebyggande arbetet. Vid Epidemiologiska Centrum, EpC, pågår ett uppbyggnads- och utvecklingsarbete för att få till stånd ett nationellt Nationella mål för folkhälsan 119 Ambitionen är att bygga upp ett register i två delar, en del med nationellt heltäckande data och en del baserad på data från ett representativt urval av sjukvårdsenheter. Registret skall omfatta alla typer av skador, både sådana som uppkommit avsiktligt och sådana som orsakats av olyckshändelser. Ett nationellt skaderegister skall ge underlag för preventiva insatser och för utvärdering av dessa insatser. Det skall tillgodose kommuners behov av data för att minska skaderisker. Det skall också kunna användas för att ge epidemiologisk kunskap, för planering inom hälso- och sjukvården för att förbättra behandling och för forskning. Det skall även tillgodose behov av data för uppföljning och utvärdering av de nationella folkhälsomålen. Möjligheterna att belysa skador ur ett jämlikhets- och socioekonomiskt perspektiv är särskilt viktig. Det är angeläget att detta kommer till stånd och att regeringen utfärdar en förordning för hälsodataregister. Den så kallade sektorsprincipen som ger olika myndigheter sek- torsansvar i skilda frågor bör också omfatta ett ansvar för att miljöerna inom resp. område är skadesäkra. Hela befolkningen beträffande skador, men olika grupper behöver olika form av information och insatser. Människor med allergiska besvär Utmaningar till nationella aktörer Alla aktörer, offentliga och privata, bör svara för åtgärder och kost- nader för att utforma en skadesäker miljö inom sitt ansvarsområde. Ett nationellt skaderegister bör inrättas av . För att möjliggöra detta bör en förordning om hälsodataregister utfärdas. 120 Nationella mål för folkhälsan arbete för att minska skador i trafiken bör fullföljas. bör ha ansvar för en intensifierad information för att öka användningen av cykelhjälm. bör ges möjligheter att förbättra kontrollen av produkters säkerhet, särskilt leksaker. bör verka för att solskyddskrämer produkt- deklareras. Utveckla skadesäkra miljöer enligt modellen En säker och trygg kommun. Minska skaderisker i äldres hemmiljö bl.a. genom att förebygga fallolyckor. Förbättra tillsynen av lekmiljöer och tydliggör fastighetsägarnas ansvar för säkerheten i dessa miljöer. Skolan bör kontrollera att alla barn kan simma. Kommuner och färdtjänstentreprenörer bör ställa högre krav på säkerheten inom färdtjänsten. Beakta allergiframkallande och andra hälsofarliga egenskaper hos produkter vid upphandling. Informera berörda yrkesgrupper och allmänheten om allergifrågor. Utveckla informationen inom hälso- och sjukvården om skaderisker genom mödrahälsovården och barnhälsovården. Förbättra samordningen mellan hälso- och sjukvården och kom- munerna när det gäller skadesäkra miljöer. Beakta allergiframkallande och andra hälsofarliga egenskaper hos produkter vid upphandling. Informera berörda yrkesgrupper, patienter och allmänheten om allergifrågor. Nationella mål för folkhälsan 121 Mer fysisk rörelse i skolan och i anslutning till arbetet I bondesamhället var kroppsarbete självklart och nödvändigt, medan det i dagens samhälle ställs allt mindre krav på fysisk aktivitet. För att få den rörelse kroppen behöver måste vi, till skillnad mot tidigare, själva ta initiativ på vår fritid och röra oss. Därför uppstår också stora skillnader i befolkningen när det gäller fysisk aktivitet. Allmänt sett rör vi oss alldeles för lite för att vi skall må bra. Det ökande stillasittandet är ett hot mot hälsan för många. Den fysiska aktiviteten blir också alltmer en fråga om social tillhörighet. Fysisk aktivitet – precis som många andra levnadsvanor – följer tydliga sociala mönster och är kopplad till livsstilen och levnadsvillkoren i stort. De med längst utbildning motionerar mest och de med kortast utbildning minst. De som är fysiskt aktiva äter också mer hälsosamt och röker mindre än andra. Det finns ett mycket tydligt samband mellan omfattningen av fysisk aktivitet och hälsotillstånd. En halvtimmes måttlig fysisk rörelse skulle minska risken för hjärt-kärlsjukdom, icke-insulinberoende diabetes, fallolyckor, benskörhet , vissa cancerformer och lättare former av depression. En av anledningarna till den ökande övervikten i befolkningen är att människor rör sig för lite. Det handlar också om matvanor för många. Man räknar med att av befolk- ningen är överviktiga eller feta. Många arbetar i yrken som innebär hård fysisk belastning. Det gäller särskilt för kvinnor i vårdyrken. Men det är en felsyn om man tror att de får sitt behov av fysisk aktivitet tillfredsställt genom sitt arbete. Istället kan det vara tvärtom. Om man arbetar i yrken med sned belastning och ensidiga rörelser, så kan behovet av motion vara ännu viktigare för att undvika belastningsskador och värk. Det borde vara en självklarhet att ingen skall skadas av sitt arbete, vilket det också är när det gäller kemiska exponeringar. På alla arbetsplatser med stillasittande arbeten eller arbeten med ensidig fysisk belastning borde förebyggande fysisk aktivitet ingå som en naturlig del av arbetsdagen. Lekar och spontantidrott har förändrats vilket innebär att barn och unga rör sig för lite. är idrott den i särklass populäraste organiserade fritidsaktiviteten bland barn och ungdom. Pojkar är akti- vare än flickor. Den sociala snedrekryteringen till idrottsaktiviteter är 122 Nationella mål för folkhälsan har i förhållande till många nationer i ett lågt antal timmar med fysisk aktivitet i skolan. Friluftslivet har en alltför undanskymd plats i skolan. Förskolan och skolan bör stimulera till fysisk aktivitet. Barn med olika funktionsnedsättningar måste ges möjlighet till aktivitet som är anpassad efter deras förut- sättningar, vilket också bör gälla för barn med kraftig övervikt. är det många barn som inte lär sig simma. Det är särskilt vanligt bland barn med utländsk bakgrund. För äldre är fysisk aktivitet och möjlighet att komma ut mycket viktigt för att bevara och förbättra hälsan. Ändå förblir många stilla- sittande i sina hem eller i särskilda boenden, därför att de inte får hjälp och stöd att komma ut. Vissa funktionshindrade får inte alls den fysiska aktivitet som är nödvändig för att upprätthålla sin fysiska förmåga. Det stöd som skulle behövas för att utföra viktiga rörelser som är anpassade till individen saknas ofta. De allra flesta som ägnar sig åt motion gör det för att få rekreation och bli avstressade. Att motionera eller röra på sig mer i vardagslivet tillhör de hälsofaktorer som vi som individer direkt kan påverka själva. är det en samhällsfråga. Det måste rent praktiskt bli möjligt för alla att röra på sig. Det är ett samhällsansvar att barn stimuleras till fysisk aktivitet och att skolvägen och skolgårdarna uppmuntrar till cyk- ling och spontan fysisk aktivitet. På samma sätt är det ett samhälls- ansvar att äldre och funktionshindrade aktivt erbjuds möjligheter till motion eller träning på sina egna villkor. Arbetsgivarna har på mot- svarande sätt ett ansvar för att arbetstagarna erbjuds fysisk aktivitet i anslutning till arbetet. Idrottsrörelsen inkl. handikappidrotten har stor betydelse för att stimulera breddidrotten. Kommunernas stadsplanering påverkar möjligheterna till att snabbt och enkelt nå rekreationsområden och motionsanläggningar. Kommunerna har också genom skolan ett ansvar för att alla barn ges möjlighet att lära sig simma. Vissa funktionshindrade och långtidssjuka Yrkesverksamma i yrken med hög eller ojämn belastning och/eller mycket stillasittande Nationella mål för folkhälsan 123 Utmaningar till nationella aktörer Staten bör stimulera motion och breddidrott i alla former. bör informera sina kunder om sambandet mellan fysisk aktivitet och hälsa. Verka för att skolan och förskolan stimulerar till fysisk aktivitet. Skapa förutsättningar för att alla barn lär sig simma. Skapa förutsättningar för att äldre kan komma ut . Stöd ideella organisationer som har olika motionsaktiviteter. Hälso- och sjukvården bör stimulera patienter till fysisk aktivitet. Se till att funktionshindrade erbjuds träning som är anpassad efter individuella behov. Rekrytera nya grupper av människor till den organiserade idrotten. Utmaning till arbetsgivare och fackliga organisationer Arbetsplatsen bör bli en stödjande miljö för hälsofrämjande fysisk aktivitet. Ytterligare aktörer och åtgärder redovisas under målen 6 och 8. 124 Nationella mål för folkhälsan Ökad konsumtion av frukt och grönsaker och minskad kon- sumtion av fett och socker Minskad övervikt i befolkningen Ökad förekomst av amning Maten och våra matvanor påverkar vår hälsa, men fungerar också som kulturbärare, mötesplats och en källa till njutning. En riktigt samman- satt kost har en stor betydelse för hälsan, både genom att främja och bevara god hälsa och genom att förebygga sjukdomar. Matvanorna är en del av vår kulturella och sociala tillhörighet. Förändrade matvanor i befolkningen beror på en kombination av priser, marknadsföring, nya trender, förändrade familjemönster, arbetslivsvillkor och hälsoinforma- tion. Matvanorna skiljer sig åt mellan människor med olika kulturell och social bakgrund, mellan könen, mellan ung och gammal och mellan olika delar av . Kunskap och medvetenhet om matens betydelse för hälsan är något lägre bland människor som är korttidsutbildade jämfört med dem som har längre utbildningar. Kvinnor äter mer hälso- samt än män och är mer benägna att förändra sina matvanor. Ungdomar äter magrare mjölkprodukter men mindre frukt och grönsaker än vuxna. Barn och ungdomar äter mer godis, glass och läsk än vuxna. Friska äldre äter generellt sett balanserat, men näringsbrist och undernäring förekommer inom särskilda boendeformer och bland vissa ensamboende äldre. Alla människor bör ha tillgång till både säker och hälsosam mat. har än så länge varit förskonat från större livsmedels- katastrofer. Lagstiftning och kontroll av kvaliteten på livsmedel och dricksvatten, livsmedelsmärkningen, hållbarheten och uppgift om ursprungsland är centrala frågor för befolkningens hälsa. En ökad vaksamhet krävs nu genom internationaliseringen och harmoniseringen av lagstiftningen inom EU. De flesta konsumenter är medvetna om betydelsen för hälsan av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grönsakskonsumtionen. Konsumtionen av frukt och grönsaker har ökat kraftigt, men fortfarande äter vi genomsnittligt för lite grönt, för lite fibrer och för mycket socker och fett för att det långsiktigt skall vara bra för hälsan. Nationella mål för folkhälsan 125 Det som människor själva upplever som hinder för att äta hälsosamt är framför allt brist på tid, att man inte vill avstå från mat man tycker om samt att man saknar praktisk kunskap eller möjligheter att tillaga och förvara mat. Grupper med lägre socialgruppstillhörighet anger att priset är en av de faktorer som har störst betydelse för valet av livsmedel. Överkänslighet mot födoämnen förekommer oftare hos barn än hos vuxna. Bland barn och bland tonåringar och unga vuxna är överkänsliga eller allergiska mot något födo- ämne. I högriskfamiljer för allergi bör barnen avhålla sig från att äta utpräglat allergiframkallande ämnen som ägg och fisk före . En säker och heltäckande livsmedelsmärkning är av största betydelse för människor med födoämnesallergi eller överkänslighet. Övervikt och framför allt fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem. Detta problem är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. Nästan hälften av den vuxna befolkningen är överviktiga eller feta. Kraftig övervikt av den omfattningen att den kan förväntas förkorta livslängden har blivit så vanlig att man räknar med att av alla vuxna tillhör riskgruppen. Det är särskilt anmärkningsvärt att andelen med fetma och övervikt även ökar bland yngre. Insjuknandet i åldersdiabetes har ökat. En av orsakerna är troligen den kraftiga ökningen av kroppsvikten. Olika former av ätstörningar är ett problem bland yngre, särskilt hos flickor. Man räknar med att av kvinnor mellan 13–har någon form av ätstörning. Man uppskattar att ungefär 30–av de kraftigt överviktiga har en hetsätningsstörning. Det har skett en kraftig uppgång av antalet kvinnor som ammar och av amningstidens längd . Amning och bröstmjölk är mycket positivt för barnet. Alla landets förlossningskliniker är amningsvänliga. Trots detta finns fortfarande stora regionala skillnader i hur mycket och hur länge mödrarna ammar. Unga, korttidsutbildade kvinnor ammar minst. Matvanorna är starkt förknippade med socialgruppstillhörighet. Gymnasieelever som kommer från hem med arbetaryrken äter inte frukost lika ofta som övriga elever. Elever som äter skollunch har bättre kondition än de som sällan äter lunch. För att förbättra matvanor bland dem som behöver det mest är det viktigt med stödjande miljöer som bra utbud i lunchrestauranger, i skolan och inom olika vårdformer. Den offentliga sektorn har ett särskilt ansvar för att den mat som serveras inom olika institutioner och skolor är både god och hälsosam och att matmiljön stimulerar till trev- liga måltider. I skolan är det viktigt att undervisningen om hälsa och mat integreras med annan hälsoundervisning, eftersom ohälsosamma matvanor ofta är förknippade med andra livsstilsrisker. 126 Nationella mål för folkhälsan är det viktigt att främja en positiv inställning till mat och till den egna kroppen. Metoder för en integrerad hälsoundervisning bör utvecklas. Äldre som kan laga sin mat själva är ofta beroende av leverans av färdiglagad mat. Lusten att äta kan minska, när man är med och lagar den mat man själv tycker om. Att äta ensam innebär också att matlusten för en del försvinner. Det bör därför vara möjligt för äldre att få sin mat tillagad hemma i vissa fall, på samma sätt som svårt funktionshindrade kan få det genom personliga assistenter. Personer med utvecklingsstörning och en del av dem som har psykiska funktionshinder kan ha behov av att få stöd till bra matvanor. Det är vanligt att personer med utvecklingsstörning eller psykiska funktionshinder både äter ohälsosam mat och lever inaktiva liv, med övervikt och dålig hälsa som följd. Hos människor med psykiska funktionshinder är viktökning också en vanlig biverkan av neuro- leptika, främst därför att medicinen ökar hungerkänslan.