sou · GOB393 · 2001-01-01 00:00:00 — Det avser särskilt åtgärder för nivåhöjande utbildningsinsatser och kulturöverbryggning, extra- ordinära kostnader för flytt, ombyggnader och IT samt kostna- der för att realisera samordningsvinster. Totalt äskar för omställningskostnader ut- över det som går att täcka med det föreslagna förvaltnings- anslaget i budgetpropositionen. Vi reserverar oss mot kommitténs förslag beträffande myndig- hetens styrelse. Kommitténs förslag till ny organisation för näringslivs- utveckling innebär en sammanslagning av , en långtgående samverkan med Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen samt en omfattande samordning genom att statliga anslag till företagsutveckling fördelas av den nya myndigheten. Förslaget är ett första steg i en process som syftar till att effektivisera, renodla och koncentrera de statliga insatserna och samspelet med det regionala och lokala närings- livet och partnerskapet. Den nya myndigheten föreslås få uppgifter och ansvar som innebär en långtgående delegering av beslutsmandat från regeringen genom att myndigheten ges ägaransvar för , en strategisk roll i samverkan med andra juridiska personer samt ansvar för anslag till Industriella ut- vecklingscentra, Svensk industridesign, Forum för små- företagsutveckling, Starta-eget bidrag, Teknopoler m.m., ett omfattande självständigt beslutsmandat inom ramen för ett samlat nationellt ansvar för statligt finansierad företags- utveckling, mycket komplexa verksamhetsförutsättningar där det gäller att genomföra en samlad statlig näringspolitik med före- tagens behov och tillväxtförutsättningar i fokus och med tydlig regional närvaro genom att bl.a. samordna och sam- verka med organisationer med skilda verksamhetsformer och huvudmän, en huvudroll i en ny organisation för näringslivsutveckling vars verksamhet i sin helhet omfattar ett kapital för finan- siering på och en betydande anslags- nivå. Den nya myndigheten bör mot denna bakgrund ledas av en styrelse med fullt ansvar. Till ordförande bör utses en person med omfattande insikter om företag och företagandets villkor och med hög legitimitet i näringslivet. En ny myndighet för företags- Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas för att lämna förslag till ansvarsområde, organisation, finansiering och arbetsformer för en ny myndighet för företagsutveckling. Vidare skall kommittén analysera och ge förslag till hur myndigheten kan få en stark näringslivsförank- ring. Frågan om att inrätta en ny myndighet och andra därmed sammanhängande frågor har underställts genom rege- ringens proposition (prop. 1999/2000:71) Vissa organisations- frågor inom näringspolitiken. I proposition (prop. 1999/2000:71) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken föreslår regeringen att en ny myndighet för företagsutveckling skall inrättas . Regeringens förslag är ett första steg i ett förändrings- arbete på central nivå för att förbättra kundnytta, samordning och effektivitet. Myndighetens uppgifter och verksamhet Myndighetens huvudsakliga uppgift skall vara att främja före- tagsutveckling med frågor av betydelse för såväl nationell som regional nivå, med tydlig näringslivsförankring och med före- tagens behov i centrum, för olika företagsformer såväl privata företag som kooperativ och otraditionella lösningar. Verksam- heten skall huvudsakligen bestå av uppgifter som handhas av () och (). Myndigheten skall kontinuerligt och i ett brett samhällsperspektiv pröva vilka insatser som är av betydelse för utveckling av näringslivet. Myndighetens uppgifter förutsätter en hög grad av samverkan mellan de olika verksam- heterna. I första hand skall operativa beslut om finansiering till enskilda företag fattas på regional nivå. tillhandahåller olika låneformer såsom lån till växande företag och lån med begrän- sade eller obefintliga säkerheter till personer som startar nya företag. arbetar bl.a. med s.k. såddfinansiering, dvs. genom att med lån och bidrag stödja utveckling av tekniska produktidéer och teknikbaserad affärsutveckling. Blivande och redan etablerade företagare skall på ett enkelt sätt kunna få information om relevanta regler och bestämmelser. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med andra aktörer utforma en s.k. internetportal, där berörda kan hitta relevant, aktuell och situationsanpassad myndighets- information. Systemet skall kunna användas av såväl blivande och redan etablerade företagare som olika näringslivsfrämjare. bör fler tjänster utvecklas och det nationella systemet knytas samman med offentliga informationssystem på regional nivå. Myndigheten för företagsutveckling bör ansvara för att samordna ett utbyggt informationssystem. Myndigheten för företagsutveckling ska ha ett särskilt sek- torsansvar för att stimulera hållbar utveckling inom näringslivet. Sektorsansvarets innebörd framgår av regeringsbeslut i ärende med dnr M98/2998/8. Kunskapsutbyte genom nätverk och mötesplatser Staten bör ta initiativ till och samordna nätverk och mötesplatser där aktörer kan utbyta kunskap. Staten har huvudsakligen en roll som initiativtagare till och katalysator i olika nätverksprojekt och det är viktigt att redan från början tidsbegränsa det statliga engagemanget. Myndigheten för företagsutveckling skall medverka till kunskapsöverföring till blivande och befintliga företagare utifrån deras behov. Myndighetens verksamhet kompletterar också den kunskapsöverföring som kommer att bedrivas inom den av regeringen föreslagna nya FoU- myndighetens verksamhetsområden (prop. 1999/2000:81). Att initiera och, I den utsträckning det är nödvändigt, förvalta nätverksprojekt och mötesplatser bör vara en uppgift och ett arbetssätt för myndigheten för företagsutveckling. Den nya myndighetens kärnverksamhet är företagsutveckling. NUTEKs nuvarande uppgifter inom regionalpolitiken består till största del av företagsutveckling, dvs att främja näringslivets ut- veckling i regionalpolitiskt prioriterade områden. Med utgångs- punkt i företagens behov skall bl.a. följande verksamheter i huvudsak vara uppgifter också för den nya myndigheten. skall samordna och främja myndigheters och andra organs olika åtgärder för näringslivets utveckling i främst regionalpolitiskt prioriterade områden, arbeta med erfarenhets- och kunskapsutbyte, utbildningsinsatser samt styrning, uppfölj- ning och utvärdering av de regionalpolitiska företagsstöden samt projektverksamhet m.m. EG:s regionala strukturfondsprogram och de regionala till- växtavtalen är i huvudsak inriktade på företags- och näringslivs- utveckling. Inom ramen för EG:s strukturfondsprogram har bl.a. följande uppgifter. är utbetalande myn- dighet för Europeiska regionala utvecklingsfonden fram . Under den nya programperioden –2006 arbetar bl.a. som sekretariat för övervakningskommittéerna för mål 1 och mål 2 samt vissa gemenskapsinitiativ. skall tillhandahålla ett.4 datasystem för registrering av projekt, rap- portering och uppföljning vid genomförandet av struktur- fondsprogrammen. Vidare skall svara för samordning, övergripande information, utbildning samt utveckling av meto- der för utvärdering. skall även löpande informera rege- ringen om konsekvenserna för strukturpolitiken av en utvid- gning av EU m.m. samordnar och rapporterar allt stöd, utom stöd till jordbruks- och fiskesektorn, som faller inom ramen för Euro- peiska gemenskapens och bestäm- melser om statligt stöd. Regional näringspolitik och regionala tillväxtavtal Inom ramen för den regionala näringspolitiken har i uppdrag att medverka i överläggningar kring de regionala till- växtavtalens innehåll, genomförande och finansiering. skall också ge analys- och metodstöd till processen. Den nya myndigheten för företagsutveckling bör stödja och bidra till utvecklingen av den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen. Det handlar om att tillgodose efterfrågan från regional nivå på kompetens och information samt nationella behov av sammanställningar och analyser. kan det bli aktuellt att utarbeta metoder, genomföra och sam- manställa studier kring tillväxtavtalsprocessens utveckling. Det är väsentligt att nationella initiativ som planeras och genomförs i myndighetens regi utarbetas i nära samarbete med företrädare för den regionala nivån. Erfarenheterna från med- verkan i arbetet med tillväxtavtalen skall tas tillvara i den nya myndigheten och vara en viktig del i utarbetandet av nästa om- gång tillväxtavtal. Myndigheten ska främja ökad samordning mellan aktörer inriktade på företagsutveckling t.ex. Industrifonden, Svensk- norsk Industrifond, Norrlandsfonden, Innovationscentrum, tek- nikbrostiftelser, industriella utvecklingscenter, Svensk Industri- design och andra. Dessutom bör myndigheten utveckla ett nära samarbete med den nya , det nya , om- världsbevakning och utvärdering, , Sve- riges geologiska undersökning, i synnerhet dess regionala organisation i form av Exportcentra och Invest in (), särskilt vad gäller service till potentiella investerare och utlandsägda företag i , och med arbets- marknadsmyndigheterna i fråga om bl.a. nyföretagande. Myn- digheten skall utveckla samarbetet med , Arbetsmarknads- verket och för att skapa en one-stop-shop för potentiella utländska investerare och utlandsägda företag i . Myndigheten skall ha en regional organisation i vilken dotter- bolagen i skall inlemmas. Program är en etablerad arbetsform, bl.a. inom EG:s struktur- fonder, och det bör övervägas hur programformen kan integreras i arbetet hos myndigheten. Detta bör ske med beaktande av hur den regionala nivån kan medverka i ett sådant arbete. Myndigheten skall vara ett för företagsut- veckling, entreprenörskap och finansiering med focus på före- tagarnas och företagens behov, nationellt och regionalt. För att detta skall vara möjligt krävs det att myndigheten gör egna analyser. Syftet med den egna analysverksamheten är att öka kvaliteten i myndighetens verksamhet så att myndighetens verk- samhet överensstämmer med företagens behov, och att säker- ställa att myndigheten kan lämna kvalificerade beslutsunderlag till regeringen. måste ansvarsfördelningen i förhållande till det nya , omvärldsbevakning och utvärderingar samt till den nya och andra berörda myndigheter tydliggöras. Det förutsätter ett nära samarbete och löpande samråd mellan myndigheterna.. Myndigheten skall samla in, bearbeta och sprida kunskaper I administrativa, kommersiella och ekonomiska frågor av bety- delse för utvecklingen inom näringslivet. är för när- varande statistikansvarig myndighet för företagsstatistik avseen- de nyetableringar, konkurser och internationella företag. För att upprätthålla statistikens kvalitet och användbarhet är det viktigt att det finns kopplingar mellan statistikansvar och analys- verksamhet, men också mellan statistikansvar och operativ verk- samhet. Vidare skall myndigheten främja etablering och utveckling av små och medelstora företag och underlätta strukturomvandling och internationalisering. Myndigheten skall inom sitt verk- samhetsområde följa den internationella utvecklingen och främja svenskt deltagande i internationellt samarbete. Myndigheten skall inom sitt verksamhetsområde ta fram det underlag som behövs för medverkan i det internatio- nella samarbetet. Den skall biträda regeringen med faktaunderlag och expertkunnande i form av underlagsrapporter och personal i det näringspolitiska förhandlingsarbetet. Sam- arbetet mellan myndigheten och skall utformas så att kraven på snabbhet och flexibilitet kan tillgodoses. Myndigheten skall i hela sin verksamhet sträva efter att utveckla en beställarroll. Genom att i högre utsträckning arbeta med anbudsförfarande ges stora möjligheter till regionala initiativ för att utföra uppgifter enligt statens långsiktiga målsättningar. Det ställer höga krav på att myndigheten kan vara en kompetent kravställare med tydliga mål för företagsutveckling. Utgångspunkten för kommittén skall vara de riktlinjer för en ny myndighet som regeringen har redovisat i propositionen (prop. 1999/2000:71) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken och vad som här anförts. Kommittén skall samråda med organisationskommittéerna för en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar (Dir. 2000:19) och en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (Dir. 2000:33). Kommitténs arbete skall genomföras i två etapper. I en första etapp skall kommittén lämna förslag till mål, ansvars- och resursfördelning, organisation, uppgifter, kompetens och arbets- former för den nya myndigheten. Vidare skall kommittén sär- skilt analysera och ge förslag till hur myndigheten kan få en stark näringslivsförankring, och hur kompetent personal från de organ som handhar de aktuella frågorna skall kunna knytas till myndigheten. Under den andra etappen av utredningsarbetet skall i huvudsak sådana åtgärder genomföras som krävs för att den nya myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet . Detta arbete bör påbörjas redan innan den första etappen är slutförd. Etapp 1 av utredningsarbetet Myndighetens verksamhet skall baseras på uppgifter som handhas av och . Vid upp- byggnaden skall delar av den verksamhet som bedrivits inom och integreras i myndigheten tillsammans med kompetent och erfaren personal från dessa organ. Kommittén skall föreslå metoder för att vidareutveckla och förnya verksamheten I enlighet med prop. 1999/2000:71. Vidare skall kommittén analysera konsekvenserna av att vidta de åtgärder som behövs för att inlemma ALMIs verksamhet i den nya myndigheten respektive att avvakta med detta tills myndigheten är inrättad och lämna förslag på lämplig tidpunkt för åtgärderna till regeringen. Lämpliga former för organisatorisk struktur, styrning och arbetssätt skall analyseras av kommittén i samråd med en.8 referensgrupp bestående av bland annat företrädare för den regionala nivån och näringslivet. Kommittén skall, i samråd med (Närings- departementet) och Industrifonden, överväga om och hur myndighetens finansieringsverksamhet kan samordnas med Industrifonden och därigenom uppnå högre effektivitet och måluppfyllelse, bl.a. när det gäller skalfördelar, förmågan att attrahera och bibehålla kompetens samt en tydlig närings- livsförankring. I detta sammanhang bör för- och nackdelar med avseende på styrbarhet, transparens och kontroll samt konsekvenserna för den statliga regionala organisationen belysas. Kommittén skall också överväga vilka organisatoriska kon- sekvenser lån- och bidragsverksamhet i samma organization bör ge upphov till. Vidare skall ansvarsfördelning och avvägningar gentemot verksamheten vid den nya , lys, omvärldsbevakning och utvärdering samt andra näraliggande verksamheter analyseras. Kommittén skall samråda med kommittén för en ny myn- dighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar kring den framtida ansvarsfördelningen när det gäller företagsstatisti- ken. Verksamhetsmål, finansiering m.m. Kommittén skall lämna förslag till verksamhetsmål för myndig- heten som möjliggör en ändamålsenlig resultatstyrning, uppfölj- ning och utvärdering. Kommittén skall i samråd med (Närings- departementet) och övriga organisationskommittéer överväga och lämna förslag om omfattning, resursåtgång och finansiering i fråga om den nya myndighetens verksamhet. Kommittén skall vidare ta fram budgetunderlag för den nya myndigheten för . Ett förslag till budget för skall lämnas till regeringen . Kommittén skall tillsammans med övriga organisations- kommittéer, sörja för att verksamheter, inclusive avtal om finansiering, initierade av och bedrivs i enlighet med gällande åtaganden, liksom att dessa organisationers verk- samhet fortsätter att fungera. Kommittén skall analysera och lämna förslag om hur ALMIs avtal om kreditgarantier med kan fullgöras och om eventuella förutsättningar för en förlängning av avtalet. Dessutom skall kommittén analysera och lämna förslag till organisatoriska former för att säkerställa och följa upp kvaliteten och relevansen i förhållande till företagarnas och företagens behov i myndighetens verksamhet, samt hur myndigheten på bästa sätt kan införa rutiner för överföring av kunskap och säkra en god kontakt och lärandeprocess med de huvudsakliga intressenterna. Myndighetens ledning och organisation Kommittén skall lämna förslag om inriktning och omfattning för den nya myndighetens verksamhet. Kommittén skall också beakta vad regeringen har uttalat om nya förvaltningsstrukturer med användning av ny teknik och andra arbetsformer. De erfarenheter som gjorts vid inrättandet av Statens energi- myndighet bör beaktas. Kommittén skall lämna förslag till vilken ledningsform som är lämpligast för myndigheten med tanke på de uppställda målen för verksamhetsområdet. Kommittén skall särskilt analysera och föreslå hur myndigheten kan få en stark näringslivsförankring, t.ex. genom en styrelse med fullt ansvar. Kommittén skall ta fram förslag till instruktion och namn för den nya myndigheten samt nödvändiga ändringar i berörda författningar. Etapp 1 skall delrapporteras , samt och slutrapporteras . Etapp 2 av utredningsarbetet Kommittén skall vidta sådana praktiska och administrative åt- gärder som krävs för att verksamheten skall kunna påbörjas, t.ex. anskaffa lokaler, förbereda anställning av personal och ansluta den nya myndigheten till de statliga redovisnings- och revisions- systemen. Kommittén skall bedöma vilken kompetens som är nödvändig för myndighetens verksamhet och föreslå innehavare av anställ- ningar som skall tillsättas av regeringen. Kommittén skall fatta beslut om bemanningen liksom även i övrigt utöva arbetsgiva- rens befogenheter. Den nya myndigheten skall bemannas med beaktande av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Kommittén skall lämna förslag på utformning av reglerings- brev för myndigheten. Kommittén skall redovisa arbetet successivt till Näringsdepar- tementet. Uppdraget skall i sin helhet vara slutfört . Kommittén skall fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och beakta kommittéförordningen (1998:1474). Kommittén skall samråda med , , Riksgälds- kontoret och Statskontoret. Kommittén skall informera arbets- marknadens parter om arbetet och ge dem tillfälle att framföra sina synpunkter. Nulägesbeskrivning av systemet för statliga insatser till företagsutveckling Företagsutveckling för tillväxt i en öppen ekonomi vilar på ett mycket stort antal faktorer och beslut. Avgörande är den allmänna ekonomiska situationen med sunda statsfinanser och låga räntor. Lika viktigt är också en konkurrenskraftig infrastruktur med transporter, utbildning, forskning och ett allmänt gott näringsklimat. De allmänna ekonomiska villkoren omsätts i konkret ut- veckling på den regionala och lokala nivån. Staten har tagit initiativ till samverkan regionalt genom de regionala tillväxt- avtalen. Till detta kommer de statliga insatserna för företagsutveck- ling som , Närings- och teknik- utvecklingsverket (), Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen innovationscentrum (), Industriella utveck- lingscentra (IUC), Svensk industridesign, m.fl. svarar för. Dessa statliga verksamheter ska ses i relation till det breda utbud av företagsutvecklande insatser som erbjuds via privata och offentliga aktörer regionalt och lokalt. Konkurrensförmågan är inte given utan resultatet av stän- dig tillväxt och förnyelse. har därför större vikt lags vid statliga insatser för att skapa förutsättningar för ut- veckling och nya affärsmöjligheter. Grundläggande villkor för företagsutveckling Globalisering och lokala utvecklingsmöjligheter – marknader i förändring Den svenska ekonomin är öppen och internationell med EU som hemmamarknad. Företagens, näringslivets och ytterst den svenska ekonomins framgångar bestäms av hur väl svenska produkter och tjänster står sig på de inhemska och internationella marknaderna. I den meningen är den svenska ekonomin internationell och global. Konkurrensförmågan grundläggs hemma av ett mycket stort antal faktorer och beslut. Makroekonomiska förutsättningar så- som låg och stabil räntenivå, sunda statsfinanser, låg inflation, konkurrenskraftiga skatter och avgifter, infrastruktur, utbild- ning och forskning är avgörande för att kunna mäta sig med företag i omvärlden. Till de allmänna förutsättningarna kommer närings- och regionalpolitiken. Denna ställer krav på helhetssyn, så att åtgär- der som har positiva effekter på ekonomins utvecklingskraft prioriteras och ses i ett sammanhang. En offensiv nationell näringspolitik förutsätter ett tydligt ställningstagande, med angivande av mål och färdriktning även i den regionala och lokala miljön. En sådan nationell politik med regionala förgreningar etableras successivt genom det samarbete som utvecklas inom ramen för arbetet med tillväxtavtalen. Konkurrensförmågan är inte en gång för alla given. Företagen och förutsättningarna i omvärlden förändras. En kontinuerlig förnyelse av näringslivet blir därför en förutsättning för stabil tillväxt. Ett högt omvandlingstryck ger drivkraft för förnyelse och tillväxt men förutsätter ett gott näringsklimat där människor ges möjlighet att utveckla sin kompetens och sina idéer inom organisationer och företag eller genom att starta egna företag. En närings- och regionalpolitik för nya möjligheter Närings- och regionalpolitiken har traditionellt varit inriktad på att komplettera de allmänna makroekonomiska förutsättningar- na med riktade insatser, såsom finansiering och rådgivning. En tanke bakom detta har varit att vissa företag, särskilt de små, har specifika problem som kan lösas med riktade insatser. har detta perspektiv kommit att kompletteras med insikten om att närings- och regionalpolitiken också kan bidra till att förbättra företagens förutsättningar att se nya möj- ligheter. Detta har inneburit ett ökat intresse för satsningar på olika typer av internationella, nationella och regionala/lokala nätverk och mötesplatser där företagare möter andra företagare, företrädare för forskningen, beställare och leverantörer. Syftet med dessa nätverk och mötesplatser är att skapa förutsättningar för utveckling och nya affärer – att göra det lättare för företagare och andra aktörer i näringslivet att få nya kontakter och iden- tifiera möjligheter. I sammanfattning kan sägas att dagens statliga åtgärder för före- tagsutveckling bygger på flera olika politik- och insatsområden i samverkan. För det första är det som redan nämnts ovan de generella ekonomiska ramarna som spelar roll samt sociala vill- koren för tillväxt och förnyelse – den allmänna ekonomiska politiken och det arbete som görs för att förnya och effektivisera spelreglerna. Här utgör konkurrenspolitik, regelförenkling och attitydpåverkan viktiga inslag. För det andra utgörs dagens företagsutveckling av de åtgärder som ibland benämns den lilla närings- och regionalpolitiken med direkta insatser för att lösa problem och att skapa nya möjligheter. Konkret rör det sig om insatser som information och rådgivning, nätverk och mötesplatser, företagsfinansiering och regional näringslivsutveckling. och har viktiga uppgifter inom ramen för närings- och regionalpolitiken. Nedan görs en kortfattande beskrivning av hur dessa aktörer arbetar . ska främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, kompetenshöjning, finansiering och kontaktskapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företagen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är de små och medelstora företagen, i alla branscher, med upp till 250 anställda. Verksamheten bedrivs i 21 regionala dotterbolag i vilka som regel äger och landstingen (alt. de regionala självstyrelseorganen) äger . Dotter- bolagens styrelser är sammansatta av regionalt förankrade före- tagare och politiker med erfarenhet av näringslivsfrågor. Lånefonden ägs och förvaltas av moderbolaget medan utlå- ningen sker i kommission av de regionala bolagen. har ca 550 anställda varav kvinnor. Dotterbolagen är olika stora, från ca 100 anställda i det största till 12 anställda i det minsta. Moderbolaget har 22 an- ställda.