sou · GOB355 · 2001-01-01 00:00:00 — I den mån en översyn skulle leda till förändringar i verksamhetens organisation kan det också finnas anledning att se över frågan om ägandet av public service-verksamheten. Enligt Radio- och TV-lagen skall tillstånd som meddelas av regeringen gälla för . De senaste tillståndsperioderna har varit av olika längd. Perioden före nuvarande tillståndsperiod var (1993–1996) och nuvarande period är (1997–2001). Olika förhållanden bör beaktas vid valet av en lämplig tillstånds- period. En fördel med en lång tillståndsperiod är att programföretagen kan ges långsiktiga planeringsförutsättningar, vilket underlättar såväl företagens egna planering som deras relationer med olika aktörer i omvärlden. Mot en lång tillståndsperiod talar bl.a. de stora förändringar på teknikens område som är att vänta också under den närmaste perio- den. Vad som särskilt komplicerar bedömningen är frågan om en över- gång från analog till digital sändningsteknik. Det finns en risk att ett beslut om riktlinjer för en alltför kan verka hämmande för företagens möjligheter att anpassa sig till den pågående utvecklingen. Mot bakgrund av de resonemang jag fört ovan om behovet av att se över förutsättningarna för public service-verk- samheten i större skala än som varit möjligt, anser jag att nästa till- ståndsperiod inte bör vara längre än (2002–2006). , K & , L, Har svenskarna en medieideologi?, i Mitt , nr 16, (1996). , K, Mäktiga eller Maktlösa? Medierna inför 2000-talet, i MedieSverige 1999/2000. , A & , L, Internet som massmedium, i , , Ljusnande framtid, SOM-undersökningen 1998. , D, TV som företag i forskning om public service, Nordicom (1996). , , , Arbetsmarknaden, (1995). Blumler, J, Television in the : Funding Sources and Programming Consequences, (1986). , U, (Red.) Medierna i samhället. Kontinuitet och förändring, Nordicom, (1999). , U, Bucht, C & Facht, U, (Red.) MedieSverige 1999/2000, Nordicom, (1999). , R, Har public service-radio och TV en framtid? i Hela radio och TV, (2000). Dries, J, Woldt, R, The Role of Public Service Broadcasting in the , , (1996). Elgemyr, G, Radiotjänst och statsmakterna 1925-1957, , J, & Elgemyr, G (red.) Tala till och tala med. Perspektiv på den svenska radion och televisionen, (1984). , M, Förtroendet för medierna, (1997). , rådsresolution om public service-radio och TV-verk- samhet (1999/C 30/01). European Audiovisual Observatory, Statistical Yearbook 1999. , A, , G, Broadcasting, Society and Policy in the Multimedia , (1997). , K-E, TV-reklam och TV-konkurrens, Svensk Informations Mediecenter (SIM) (1990). , S & , L Massmedier, Press, Radio & TV i förvand- ling, (1999). , S, Kampen om monopolet. radio och TV , (1998). , N, Ekonomisk uppslagsbok (1997). , O & , A-M, Det svenska TV-utbudet , (1995). Koboldt, Hogg & , The Implications of Funding for Broad- casting Output i Public Purposes in Broadcasting. Funding the BBC, (1999). ,T & ,L, Snöstormen , (1996) Mediamätning i (), Etableringsundersökning , Public Service Broadcasters Around the World, konsultrapport för BBC (1999). MMS (Mediamätningar i ), TV-tittandet 1999. Nordicom, Mediebarometern 1999. , , (1999). Peacock, A (Report of the BBC (1986). , B, The most common of practices, (1994). Riks-SOM-Undersökningarna (Samhälle, opinion och Massmedia). Strid, J, Radiovanor - en fråga om ålder, i , S & , L Ljusnande framtid, nr 22, (1999). , m.fl. Samverkansspiralen: Människan i informations- och kommunikationssamhället, (1978). , L & , K-E Politikens medialisering (i SOU 1999:126). , J, The age of multimedia and turbonews, (1994). Woldt, R, et al., Perspective of in Europe, , (1998). , Redovisning av statligt stöd, BFN R5 Ds 1998:5, Digital marksänd TV – lagändringar. Ds 1994:76, En radio och TV i allmänhetens tjänst! Digital-TV-Kommittén (Ku 1997:06), skrivelse till regeringen förslag om utbyggnad av marksänd digital-TV, (2000). , Att styra avgiftsbelagd verksamhet, ESV 1999:16. och TV, Hur lokal är den lokala radion? (1999). och TV, Svenskt TV-utbud , (2000). och TV, rappportserie nr 5, Svenska TV- nyheter – en spegling av och vår omvärld? Hela och TV - en antologi om framtidens public ser- vice-uppdrag. Rapport från utredningen om radio och TV i allmän- hetens tjänst (Ku 1999:08), (2000). betänkande 1990/91:KU39 betänkande 1994/95:KU47 betänkande 1996/97:KU17 betänkande 1998/99:KU6 betänkande 1999/2000:KU06 betänkande 1995/96:KrU12 betänkande 1985/86:21 betänkande 1992/93:KrU28 betänkande 1994/95:KrU26 betänkande 1998/99:KrU1 betänkande 1999/2000:KrU1 betänkande 1999/2000:KrU8 betänkande, 1994/95:KrU26 prognoser (LU 1999/2000) Post och , Den framtida användningen av frekvensområdet , (2000). Proposition 1975/76:110 Proposition 1977/78:91 Proposition 1985/86:99 Proposition 1988/89:18 Proposition 1989/90:111 Proposition 1990/91:149 Proposition 1991/92:140 Proposition 1992/93:100, bil. 1 Proposition 1992/93:236 Proposition 1994/95:100, bil.12 Proposition 1994/95:170 Proposition 1995/96:161 Proposition 1996/96:160 Proposition 1996/97:1, Utgiftsområde 17 Proposition 1996/97:10 Proposition 1996/97:67 Proposition 1997/98:184 Proposition 1998/99:1, Utgiftsområde 17 Proposition 1998/99:143 Proposition 1999/2000:1, Utgiftsområde 17 Proposition 1999/2000:100 Radio- och TV-lagen (1996:844) Regeringsbeslut , Ku96/2384/RTV 426 Litteraturförteckning SOU 2000:55 revisorer, främjande och granskande roll, RR 1999/2000:3. revisorer, och skolans utveckling, RR 1998/99:3. (), Svart arbete 2, Omfattning, RRV 1998:28. (), Skattestatistisk årsbok (1998). skrivelse 981029, dnr 1003-98/901. SOU 1965:20, Radions och televisionens framtid i . SOU 1977:19, Radio och TV 1978-1985, förslag från radioutred- ningen. SOU 1994:88, Mervärdesskatten och EG. SOU 1995:84, Kulturpolitikens inriktning, slutbetänkande från Kultur- utredningen. SOU 1997:148, Utbildningskanalen SOU 1997:60, inom SOU 1999:126, Politikens medialisering SOU 1999:30, Mediestrukturen i SOU 1999:55, Konvergens och förändring SOU 1999:68, Brandkatastrofen i (), Välfärd och ojämlikhet i ett 20-års perspektiv 1975-1995 Styrelsen för psykologiskt försvar, Digital radio och TV – en sårbar- hetsstudie (Dnr 157/99). public service-redovisningar för åren 1997,1998 och 1999. public service-redovisningar för . Utbildningsradion, Lärarnas medieanvändning i och på gymnasiet, rapport nr 6, (1998). Utbildningsradion, omvärldsrapport 2/98 (1998). Utbildningsradion, rapport nr 3, (1999). Utbildningsradion, UR:s regionala radioprogram – lyssnande och effekter, rapport nr 5, (1998). Utbildningsradions public service-redovisningar för . betänkande 1976/77:8. betänkande UbU 1976/77:8 , rapport nr 21, Gränslöst (1999) Radio och TV i allmänhetens Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. Utredaren skall bl.a. behandla pro- gramföretagens uppdrag och organisation, frågor om teknik och distri- bution samt finansieringsfrågor. Uppdraget skall utföras i samverkan med , Sve- riges och . Det skall redo- visas före utgången av . Ett underlag inför nästa tillståndsperiod Sändningstillstånden för (), () och () gäller till utgången av . En ny tillståndsperiod inleds alltså . Det är värdefullt att villkoren för radio och TV i allmänhetens tjänst har en bred politisk förankring. Inför varje ny tillståndsperiod har därför propositioner med förslag till riktlinjer för verksamheten tagits fram under medverkan av en beredningsgrupp där samtliga riksdagspartier har varit företrädda. Detta bör ske även inför den tillståndsperiod som inleds (jfr betänkande bet. 1998/99:KrU3). Innan beredningsgruppen inleder sitt arbete bör det föreligga ett brett underlag för ställningstaganden. Uppgiften att ta fram ett sådant underlag anförtros åt en särskild utredare. Utgångspunkter för utredningens arbete Radion och televisionen är tillsammans med dagspressen våra viktigaste massmedier. De är de enda riksmedierna och de enda medier som har möjlighet att återge ett skeende som det inträffar. För många människor är radion och televisionen de huvudsakliga källorna till kunskap om aktuella händelser och de viktigaste kulturbärarna. Under de senaste 10–15 åren har det skett stora förändringar för radion och televisionen. Förändringarna kommer att fortsätta. Denna utveckling innebär utmaningar för en radio och television i allmänhetens tjänst. konkurrerar kommersiella företag med SVT om TV-publikens uppmärksamhet, först i form av satellit- sändningar och sedan slutet av också genom marksänd TV. finns ca femton kommersiella TV-kanaler som särskilt vän- der sig till en publik i . Enligt en undersökning av för radio och TV där programutbudet i SVT jämfördes med innehållet i fem kommersiella TV-kanaler var mångfalden klart större i SVT än i de kommersiella sändningarna. Inom ljudradion pågår kommersiella lokalradiosändningar . har 84 företag tillstånd att sända kommersiell lokalradio. De flesta av dessa tillhör något nätverk med mer eller mindre omfattande programsamarbete. De kommersiella kanalernas innehåll består till mycket stor del av musik. Trots konkurrensen har och en stark ställning hos publiken. av TV-tittandet och två tredjedelar av radiolyssnandet avser dessa företags program. Under den närmaste framtiden kan konkurrensen inom radio- och TV-området väntas öka ytterligare. Digitaltekniken innebär att flera sändningar får plats inom ett givet sändningsutrymme. Den samman- smältning (konvergens) som pågår mellan teletjänster, datatjänster, television och radio innebär att tjänster som var hänvisade till bestämda överföringssätt i ökad utsträckning kan sändas ut med olika slags teknik. Nya tjänster blir möjliga genom att delar från t.ex. tele- tjänster och television kombineras. I takt med att nya tjänster tillkommer kan publikens behov tillgodoses på nya sätt. Konkurrensen medför att befintliga företag ställs inför nya krav. Det är emellertid svårt att nu bedöma hur de möjligheter som skapas genom den tekniska utvecklingen kommer att påverka förutsätt- ningarna för radion och televisionen. I konvergensutredningens betänkande Konvergens och förändring (SOU 1999:55) uttalas att konvergensutvecklingen ökar behovet av radio och TV i allmänhetens tjänst. Enligt utredningen kan kommersiella aktörer inte förväntas tillfredsställa tillgänglighet eller mångfald där detta inte har en kommersiell bärighet. Mot bakgrund av detta, och mot bakgrund av ett ökat medieutbud i stort, kommer det att bli ännu viktigare att garantera en radio- och TV-verksamhet som når i princip alla, som förenar det breda uppdraget med djup och kvalitet och som har integritet och oberoende i förhållande till kommersiella, politiska och andra intressen. Uppgifterna för en radio och TV i allmänhetens tjänst kan således på ett mycket allmänt plan beskrivas som att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet. Detta innebär bl.a. att sändningarna skall kunna tas emot överallt i landet, att både stora och små publikgrupper i rimlig utsträckning skall kunna få sina önskemål tillgodosedda, att sändningarna skall uppfylla krav på opartiskhet, saklighet och oberoende av såväl staten som andra intressegrupper samt att alla program skall hålla hög kvalitet. Utredaren skall utgå från att programföretagens uppgifter även i fortsättningen skall vara av denna karaktär. Utredaren skall utarbeta ett brett underlag för den parlamentariska beredningsgruppens arbete. De frågor som anges i det följande skall särskilt behandlas. Om arbetet ger anledning till det får också andra frågor behandlas. Där det är lämpligt skall olika alternativ utformas. Erfarenheter från andra länder bör beaktas i den utsträckning utredaren finner det motiverat. I de fall utredaren lämnar förslag som innebär kostnadsökningar skall kostnadsberäkningar redovisas. Det ingår inte i utredarens uppdrag att lägga fram förslag till ändrade beskattnings- regler. Hur programföretagens uppdrag utformas Den huvudsakliga inriktningen av programföretagens uppgifter bestäms av efter förslag av regeringen. Regeringen fastställer därefter olika styrdokument. finns dels villkor i programföre- tagens sändningstillstånd, dels anslagsvillkor som fastställs i samband med medelstilldelningen . Tillståndsvillkoren uttrycks i kvalitativa termer, medan några av anslagsvillkoren är kopplade till produktionsvolym eller resursmängd. Uppföljning av hur programföretagen utför sina uppgifter sker såväl när det gäller enskilda program som i fråga om verksamheten i stort. och TV granskar innehållet i sända pro- gram. Programföretagen upprättar vidare särskilda redovisningar av verksamheten. Dessa s.k. public service-redovisningar granskas av med avseende på om rapporterna ger ett tillräck- ligt underlag för såväl staten som allmänheten. Utredaren skall överväga om det nuvarande sättet att beskriva pro- gramföretagens uppgifter är ändamålsenligt och om ordningen för att följa upp verksamheten är tillfredsställande. Om utredaren anser att det finns behov av det skall utredaren föreslå förändringar. De senaste tio årens utveckling har inneburit en kraftigt ökad tillgång på kommersiell radio och television. Publiken har härigenom fått ökade valmöjligheter inom ett begränsat antal genrer (för televisionen bl.a. underhållning, spelprogram, film och seriedramatik, för radion främst populärmusik). Det nuvarande uppdraget för en radio och television i allmänhetens tjänst omfattar att tillgodose alla publikgrupper med ett mångsidigt utbud av hög kvalitet. Utredaren skall överväga om det, utifrån förut- sättningen att detta uppdrag ligger fast, finns anledning att föreslå för- ändringar i överensstämmelse med förändringar i medielandskapet i stort. I detta sammanhang skall utredaren också behandla den lämpliga avvägningen mellan kvalitet och kvantitet i programverksamheten. Programföretagen skall enligt gällande villkor beakta funktionshindrades behov. Företagen får samarbeta om på vilket sätt programmen skall göras tillgängliga för funktionshindrade. De samlade insatserna skall vara minst oförändrade och ny teknik skall utnyttjas för att öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. Program skall även produceras för funktionshindrade som särskilda målgrupper. SR, SVT och UR får samarbeta om hur ansvaret för funktionshindrade skall fördelas. En utgångspunkt bör vara att radio- och TV-programmens tillgäng- lighet för funktionshindrade skall öka. Utredaren skall undersöka om det behöver ställas ytterligare krav på programföretagen för att uppnå en ökad tillgänglighet och föreslå hur sådana krav i så fall skall utformas. Utredaren bör i detta sammanhang beakta erfarenheter från andra länder och möjligheterna att använda ny teknik. Språkliga och etniska minoriteter Programföretagen skall enligt sändningstillstånden sända program som speglar olika kulturer i och utlandet. Språkliga och etniska minoriteters behov skall beaktas, varvid samiska, finska och meänkieli (tornedalsfinska) skall inta en särställning. SR, SVT och UR får sam- arbeta om hur ansvaret för invandrar- och minoritetsspråk skall fördelas. Utredaren skall bedöma om tyngdpunkten ligger rätt när det gäller programföretagens verksamhet för språkliga och etniska minoriteter och om de särskilda insatserna bör ges en annan omfattning. Därvid skall regeringens bedömning om bl.a. chib i propositionen Nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143) beaktas. I detta sammanhang är det också viktigt att ta hänsyn till radions och televisionens stora betydelse som nyhetsförmedlare. Erfarenheterna från brandkatastrofen i bör beaktas. En särskild utredare avgav betänkandet Brandkatastrofen i . Myndigheter (SOU 1999:68). Betänkandet har överlämnats till Utredningen om erfarenheter av branden i (dir. 1999:46) som fått i uppdrag att kartlägga och sammanställa resultaten av de olika utredningsaktiviteter som genomförts med anledning av Göteborgsbranden. Enligt tillståndsvillkoren skall SR:s och SVT:s programutbud i sin helhet präglas av folkbildningsambitioner. I SVT:s public service-redovisning för anges att vissa program och programtyper har folkbildande karaktär. Frågan berörs inte i SR:s redovisning, men samma bedömning kan givetvis göras även i fråga om vissa program inom SR. För UR gäller att bolaget har till uppgift att bedriva programverksamhet inom utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Utredaren skall överväga om det är lämpligt att inslaget av folk- bildning inom programföretagens samlade verksamhet förstärks, t.ex. genom att arbetet med dessa frågor samordnas i högre grad. Även andra sätt att förstärka folkbildningsinslaget bör belysas. En radio och TV i allmänhetens tjänst har en mycket stor betydelse för kulturlivet. Genom sin ställning som uppdragsgivare spelar program- företagen en viktig roll för konstnärlig förnyelse och för att ge yrkes- verksamma kulturarbetare arbetstillfällen och uttrycksmöjligheter. Radion och televisionen har också egna konstnärliga uttrycksformer. Under nuvarande tillståndsperiod har SVT och SR i sin roll som kulturbärare fått uppdraget att vidga och fördjupa sitt kulturansvar genom att bl.a. utöka sitt samarbete med kultur- och musikinstitutioner i hela i syfte att erbjuda fler utsändningar av föreställningar och evenemang. Programföretagen har också i uppdrag att ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. En utgångspunkt är att arbetet med att fördjupa och vidga kultur- ansvaret skall fortgå inom hela public service-verksamheten. Utredaren skall belysa programföretagens förutsättningar och förmåga att på olika sätt leva upp till sitt kulturansvar. Vidare skall utredaren bedöma om de nuvarande villkoren är ändamålsenligt utformade. finns det tre formellt jämställda företag för radio och television i allmänhetens tjänst. Vart och ett av företagen har egen sändningsrätt, egen finansiering och egen teknik. UR har emellertid inte eget kanalutrymme utan utnyttjar sändningsutrymme i SR:s och SVT:s sändningar. Företagen samarbetar kring olika frågor, bl.a. fördelningen av sändningstid och hur ansvaret för språkliga och etniska minoriteter och funktionshindrade skall fördelas. För uppbörd av TV-avgifter och förvaltning av avgiftsmedel har programföretagen dotterbolaget i . Utredaren skall överväga om denna struktur är ändamålsenlig utifrån de uppgifter som programföretagen bör ha. Om utredaren finner skäl för detta skall utredaren föreslå förändringar. Förslagens skattemässiga konsekvenser skall analyseras. har ställt upp olika krav som gäller programföretagens interna organisation och arbetssätt. För SVT och SR finns krav på att de skall ha en distriktsorganisation som är uppbyggd så att förhållanden i olika delar av landet kan speglas. Den närmare indelningen bestäms av respektive företag. För SVT finns vidare krav på två självständiga nyhetsredaktioner och en separat nyhetsredaktion för text-TV. Vidare gäller för SVT och SR att av allmänproduktionen skall ske utanför . Omfattningen av utomståendes medverkan skall öka i samtliga programföretag. Även omfattningen av SVT:s och SR:s samarbetsprojekt med kulturinstitutioner och SVT:s utläggningar av produktionsuppdrag m.m. skall öka . Syftet med de angivna reglerna är att de skall skapa förutsättningar för mångfald och för att programmen präglas av olika perspektiv och även speglar hela . Ett ytterligare syfte är att produktionsmiljöer skall växa upp runt om i landet och att förutsättningar skall skapas för fristående produktionsföretag utanför huvudstadsregionen. Utredaren skall bedöma om de krav som återfinns i nuvarande upp- drag är ändamålsenliga i förhållande till angivna syften eller om syftena med preciserade villkor skulle kunna nås på annat sätt. Eventuella förslag om förändringar skall kompletteras med en analys av deras konsekvenser. I tillståndsvillkoren för SVT och SR anges att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot sändningarna via det analoga marknätet. Företagen är också ålagda att köpa utsändnings- tjänster av . SVT, SR och UR bedriver även marksändningar med digital teknik. Den digitala marksända televisionen införs i etapper. Den första etappen omfattar fem områden motsvarande av befolkningen. (Ku 1997:06) har till uppgift att följa sänd- ningsverksamheten under den första etappen. För digitala ljudradio- sändningar har regeringen medgett sändningar i de tre storstadsregion- erna samt i motsvarande av befolkningen. Regeringen har angett (prop. 1996/97:67 s. 35) att en utvärdering kan göras när mottagare väl finns tillgängliga och såväl radioföretag som allmänheten i tillräcklig utsträckning har givits möjligheter att bedöma för- och nackdelar med den nya tekniken. Programföretagen sänder även via satellit. SVT:s och UR:s sändningar riktade till skall enligt gällande uppdrag vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. Detta utesluter inte avgifter för till- handahållande och hantering av programkort för marksänd digital TV. Det ingår inte i utredarens uppdrag att lägga fram förslag om utbyggnad av digitala sändningar av radio eller television. Däremot skall utredaren redovisa ett eller flera alternativ för hur en övergång från analog till digital sändningsteknik för de aktuella programföretagen skulle kunna gå till. I detta sammanhang skall beredskapsfrågorna uppmärksammas. Genom ny teknik, framför allt Internet, skapas nya möjligheter för programföretagen att göra programinnehållet tillgängligt för allmän- heten. Utredaren skall överväga om det finns behov av några särskilda riktlinjer för hur programföretagen gör innehåll tillgängligt på annat sätt än genom radio- och TV-sändning. Systemet för finansiering av radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst bör uppfylla olika krav. Programföretagen bör ges tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppdrag. bör inte finan- sieringsmetoden begränsa programföretagens oberoende eller på annat sätt påverka programverksamheten på ett sätt som kan strida mot uppdraget. Det är en fördel om företagen kan överblicka de ekonomiska förutsättningarna för . Systemet för finansiering bör vidare gynna en sund hushållning med resurser, inbegripet ett fortlöpande rationaliseringsarbete. Det bör också vara lätt att överblicka och enkelt att hantera. finansieras programföretagen så gott som uteslutande med TV-avgifter. För SVT finns dessutom viss möjlighet till sponsring. UR får också ta emot vissa allmänna medel för särskilda utbildningsinsatser av engångskaraktär. Programföretagen får inte sända kommersiell reklam. Utredaren skall presentera ett brett underlag som belyser olika sätt att finansiera radio och TV i allmänhetens tjänst. Utifrån förutsättningen att TV-avgiftsmedel även i fortsättningen bör vara den helt dominerande finansieringskällan skall utredaren överväga vilka konsekvenser det skulle få om även andra finansieringsformer skulle utnyttjas i större omfattning än . Till grund för utredarens överväganden om finansiering skall ligga en ingående analys av programföretagens resursbehov, , med beaktande av de förslag utredaren lämnar i denna utredning. Utredaren skall också följa den utveckling som pågår inom EU vad gäller finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. För huvuddelen av sin verksamhet anvisas programföretagen en klumpsumma som fördelas på programföretagens eget ansvar. För vissa ändamål anvisas emellertid särskilda medel från rundradiokontot; gäller detta för digitala sändningar, för kvalificerad pro- duktion av TV-program samt för SR:s programverksamhet till utlandet, Radio . Utredaren skall beskriva för- och nackdelar med att sär- skilda medel anvisas för bestämda ändamål.