sou · GOB3125 · 2001-01-01 00:00:00 — Särskilda ställen för röstmottagning – röstmottagningsställen – kan anordnas vid sjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar eller vårdanstalter (vilket brukar benämnas institutionsröstning). Särskilda ställen för röstmottagning kan också anordnas på annan plats utanför vallokal eller vårdinrättning och vårdanstalt. Ett sådant mottagningsställe kan vara ambulerande i den meningen att det kan befinna sig på olika platser (vilket brukar benämnas ambulerande röstmottagning). 11.1.1När kan man rösta i röstningslokalerna? I vallokalerna skall det vara möjligt att rösta på valdagen mellan och 20. Det är huvudregeln. Men om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta får begränsas. På de postkontor där röstmottagning anordnas skall det vid ordinarie val till , vid ordinarie val till landstings- och kommun- fullmäktige samt vid val till vara möjligt att rösta från och med den artonde dagen före valdagen till och med valdagen. Röstning inom landet 159 Vid andra val skall det vara möjligt att rösta på dessa postkontor från och med den tionde dagen före valdagen till och med valdagen. På ett postkontor där röstmottagning anordnas före valdagen skall det vara möjligt att rösta under hela den tid då postkontoret är öppet för allmänheten. Det är huvudregeln. Men får begränsas. Det skall dock alltid vara möjligt att rösta då ett sådant postkontor är öppet för allmänheten. På valdagen skall de postkontor där röstmottagning anordnas vara öppna för röstning och . Detta gäller dock inte vid omval till landstings- och kommunfullmäktige. Vid sådan val finns inget krav på att det skall anordnas någon röstmottagning på postkontor på valdagen Institutionsröstning kan ske från och med den sjunde dagen före valdagen till och med valdagen. Röstning vid ett ambulerande röstmottagningsställe kan ske bara på valdagen. Ett sådant röstmottagningsställe skall var öppet för röstning . Öppethållande bör pågå och . Röstmottagning kan pågå under en på en plats för att sedan flyttas till en annan plats. 11.1.2Vem ansvarar för att det finns vallokaler? Kommunen ansvarar för att det i kommunen finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler för röstningen på valdagen. Grundtanken i vallagen är att det skall finnas en vallokal i varje valdistrikt i kommunen. har indirekt en roll i denna fråga genom att det är som beslutar om kommunens indelningen i valdistrikt, som regel på förslag av fullmäktige i kommunen och i särskilda fall efter samråd med valnämnden. För det fall självmant beslutar om indelningen i valdistrikt, skall fullmäktige i kommunen få tillfälle att yttra sig. Den centrala valmyndigheten har det övergripande ansvaret för när röstning får pågå i en vallokal. Huvudregeln är att en vallokal skall hållas öppen för röstning mellan och 20. Centrala valmyndigheten får bestämma att vallokalen i ett visst valdistrikt skall vara öppen för röstning , om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta. Beslut om s.k. begränsat 160 Röstning inom landet öppethållande har fattas för valdistrikt med få röstberättigade personer, distrikt med färre än 500 och 800 röstberättigade personer. utser vem som skall vara valförrättare i varje valdistrikt. 11.1.3Vem ansvarar för att det finns postkontor att rösta på? Den centrala valmyndigheten bestämmer helt efter samråd med på vilka postkontor röstmottagning skall anordnas. Den enda begränsningen är att det vid val till och vid ordinarie val till landstings- eller kommunfullmäktige måste finnas minst ett postkontor för röstning i varje kommun. utser vem som skall vara röstmottagare på postkontor. 11.1.4Vem ansvarar för att särskilda röstmottagningsställen inrättas Den centrala valmyndigheten har det centrala ansvaret för institutions- röstningen och den ambulerande röstmottagning. Det är den centrala valmyndigheten som bestämmer i vilken utsträckning det skall inrättas särskilda röstmottagningsställen vid institutioner, och som ambulerande röstmottagning. Den centrala valmyndigheten får delegera beslutanderätten om att inrätta särskild röstmottagning på institutioner och som ambulerande röstmottagning till någon annan. Detta avses främst att ske till kommunen t.ex. skall kunna samordna denna röstning med röstningen på valdagen (prop. 1996/97:70 s. 146). Den centrala valmyndigheten skall samråda med valnämnden innan den bestämmer var särskild röstmottagning skall anordnas. Inför beslut om att anordna institutionsröstning skall myndigheten samråda också med institutionens ledning om var och när den skall anordnas. Inför beslut om att anordna ambulerande röstmottagning skall myndigheten samråda också med om var den skall anordnas. Kravet på samråd gäller också den som centrala valmyndigheten delegerat beslutanderätten till. Röstning inom landet 161 Den centrala valmyndigheten bestämmer fritt vem som skall ha hand om den särskilda röstmottagning, Det kan vara valnämnden, Posten aktiebolag eller annan. Den särskilda röstmottagningen svarar i stort mot vad som gäller vid poströstning. Den centrala valmyndigheten utser röstmottagarna på de särskilda röstmottagningsställena. Myndigheten får uppdra åt valnämnden eller någon annan att utse röstmottagare. 11.2Poströstningen och institutionsröstningen och Posten Aktiebolags nya servicenät Första gången poströstning ägde rum var vid kommunalval. Till en början fick endast den som av särskilda skäl var förhindrad att rösta i sin vallokal rösta på posten. Möjligheterna att poströsta vidgades års val. Det primära röstningsalternativet är alltjämt som utredningen inledningsvis framhållit röstning i vallokal på valdagen. Om väljaren vistas utomlands eller av någon annan anledning inte kan rösta på valdagen i sin vallokal får han eller hon rösta på postkontor. Antalet poströster har sedan poströstningen infördes successivt ökat. av samtliga röstande röstar numera på posten. Institutionsröstning har av tradition genomförts före valdagen på tillfälliga postkontor som inrättas vid olika vårdinrättningar eller vårdanstalter, som t.ex. sjukvårdsinrättningar, ålderdomshem, , kriminalvårdsanstalter, häkten, hem för vård eller boende. anordnas sådan röstning också på valdagen och den kan också anordnas inte bara av utan av annan, t.ex. kommunens valnämnd. Vid det senaste valet anordnade ett tjugotal valnämnder sådan röstning. Antalet röstande vid institutionsröstningen uppgår till omkring 40 000 eller knappt en procent av samtliga röstande. Sedan Postverket ombildades till har den centrala valmyndigheten blivit central valmyndighet också för förtidsröstningen inom landet, dvs. för såväl poströstningen som institutionsröstningen. Detta ansvar låg tidigare helt hos Posten. Det är också bakgrunden till att centrala valmyndigheten är hänvisad till att enbart använda sig av när det gäller annan röstmottagning – t.ex. vid institutionsröstningen – än den som sker i Posten Aktiebolags ordinarie lokaler (prop. 1996/97:70 s. 145). 162 Röstning inom landet De närmare villkoren för utförandet av poströstningen regleras genom avtal mellan den centrala valmyndigheten och . Rent praktisk går det till så att upprättar en förteckning över postkontor som kan ha röstmottagning. En sådan förteckning omfattar inte bara postkontor med kassaservice som driver med egen personal (egen regi) utan också post i butik med annan persons personal (annans regi). Den centrala valmyndig- heten beslutar därefter formellt om att röstning skall ske på de platser som upptagits i förteckningen. upprättar även en förteckning över postställen som inte kan ha röstmottagning. Även den förteckningen fastställs formellt av den centrala valmyndigheten. En i huvudsak motsvarande ordning tillämpas också för institutions- röstningen. Omfattningen av poströstningen och institutionsröstningen genom framgår av följande tabell. Poströstning och institutionsröstning genom vid val och Europaparlamentsval Procent av samtliga röster Öppna postkontor på valdagen genomgår en omfattande omorganisation. Den nuvarande bankverksamheten med har sagts upp och postgiroverksamheten har sålts. Den fysiska hanteringen av brev och paket behålls. Förändringarna görs för att klara statens lönsamhetsmål och den växande konkurrensen. skall ha en ny verksamhetsorganisation och ett nytt kontorsnät. utreds frågan hur det nya kontorsnätet närmare kommer att se ut för att täcka Röstning inom landet 163 Det nuvarande kontorsnätet kommer inte att avvecklas före . Det är tänkt att det nya kontorsnätet skall introduceras successivt och fungera parallellt med det gamla nätet fram till dess. Vilka konsekvenserna blir för poströstningen och institutions- röstningen med den nya organisationen och det nya nätet är för tidigt att uttala sig om. Enligt vad utredningen inhämtat från är bolaget av den uppfattningen att poströstningen kan utföras precis som . Däremot säger bolaget att man inte kommer att ha tillräckligt med personal för att kunna utföra institutionsröstning. Posten Aktiebolags pågående omvandling till ett rent logistikföretag får betydelse för den nuvarande poströstningen och Postens Aktiebolags möjligheter att ombesörja institutionsröstningen. Det nuvarande postkontorsnätet i landet kommer att förändras till följd av att avvecklar postgiro- och kassaverksamheten. När det gäller institutionsröstningen har deklarerat för utredningen att man efter omorganisationen inte kommer att ha personal för uppgiften. Det nya servicenätet kommer att bestå av två slag av postkontor post och logistikcentraler i egen regi med egen personal för post och lager för avtalskunder/företag, kontor i annans regi (partnerkontor) för brev och paket (fullservice- kontor) och för bara brev (begränsad service) för kontantkunder/ privatpersoner. Det är på nuvarande stadium för tidigt att kunna ta ställning till frågan om Posten Aktiebolags möjligheter att svara för poströst- ningen. Med det nuvarande kontorsnätet har poströstning anordnats vid 1998 och val på omkring 1 400 postkontor, varav närmare 400 var partnerkontor (post i butik). Antalet traditionella postkontor kommer att minska kraftigt. Det är säkert. Hur många partnerkontoren blir och hur de kommer att vara utformade är däremot i skrivande stund högst osäkert. Enligt utredningens uppfattning går det inte att bedöma om det är praktiskt möjligt att kunna anordna röstning på dessa kontor. En viss osäkerhet i bedömningen föreligger också för de kontor som skall driva i egen regi. Dessa kontor kommer att vara enbart inriktade på de s.k. avtalskunderna/företagen och därmed kanske mindre lämpligt lokaliserade och planerade för andra personer. 164 Röstning inom landet 11.3Utredningens överväganden och förslag 11.3.1Ansvaret för all röstning inom landet bör överföras till kommunerna Utredningens förslag: Det övergripande ansvaret för att det finns platser i kommunen där väljarna kan lämna sina röster före och på valdagen bör samlas hos kommunen. Det är angeläget att varje väljare har en plats att rösta på inom rimligt avstånd från sin bostad och att regelverket tydligt anger vem det är som har ansvaret för detta. Posten Aktiebolags nya verksamhetsinriktning och kontorsnät gör det angeläget att på nytt se över ansvarsfördel- ningen för röstningen. Valadministrationen är uppdelad på tre nivåer. Centrala valmyndigheten ansvarar centralt för förberedelserna och genomföran- det av de allmänna valen. Länsstyrelserna ansvarar på den regionala nivån och kommunerna genom valnämnderna på den lokala nivån. Denna ordning innebär att både stat och kommun är engagerade i att se till att det finns platser där väljarna kan rösta. Enligt utredningen finns det problem med att ansvaret för röstningen är delat mellan flera huvudmän. Kommunen ansvarar för att det finns en vallokal till varje valdistrikt där väljarna kan rösta på valdagen. Den centrala valmyndigheten ansvarar för förtidsröstningen på posten och för institutionsröstningen. En konsekvens av ansvars- fördelningen på flera huvudmän är att varje huvudman ordnar röstningen enligt sina principer. Det finns ingen myndighet som har det övergripande ansvaret för att denna service för väljarna håller en i alla avseenden godtagbar nivå i valdistrikten. Den centrala valmyndigheten har ingen närmare kännedom om förhållandena i valdistrikten. För sin uppgift att säkerställa förtidsröst- ningen på posten och de särskilda röstmottagningsställena är myndigheten beroende av att få in uppgifter från i första hand kommunerna. Det är i kommunerna som den nödvändiga lokalkänne- domen finns när det gäller befolkningsstruktur, transportmöjligheter och behov. Den centrala valmyndigheten har dock möjlighet att delegera beslut om att inrätta särskilda röstmottagning åt någon annan, t.ex. till eller valnämnden eller till som då också utser röstmottagare. Sådan delegation har skett till länsstyrel- sen när det gäller beslut om att inrätta särskilda röstmottagningsställen på valdagen – vilket bl.a. omfattar s.k. ambulerande röstmottagning. Röstmottagning ombesörjs i de fallen av valnämnden. Röstning inom landet 165 bestämmer den centrala valmyndigheten själv när särskild röstmottag- ning skall anordnas, dvs. den s.k. institutionsröstningen. Den centrala valmyndigheten har det ekonomiska ansvaret för denna röstning. Poströstningen och det regelverk som byggts kring denna har sin grund i det förhållandet att postverksamheten tidigare var en myndighetsuppgift. I samband med Postens bolagisering har ansvaret för poströstningen förts över från Posten till den centrala valmyndigheten medan regelverket för poströstningen varit intakt beroende på att postverksamheten som sådan legat fast. Så är emellertid inte längre fallet. Omorganiseringen av och bolagets nya verksamhetsinriktning gör att också regelverket för denna röstning måste anpassas. Utredningen har inledningsvis pekat på att uppdelningen av ansvaret för röstmottagningen i kommunen på flera huvudmän kan innebära risker vad gäller servicen till väljarna. Den osäkerhet som följer med Posten Aktiebolags omorganisation gör det än mer angeläget att få ett samlat grepp över hur röstmottagningen ordnas i kommunen. Utredningen föreslår att kommunen genom valnämnden skall ha det övergripande ansvaret för all röstning i kommunen, både förtidsröst- ningen och röstningen i vallokalerna. Med detta följer att valnämnden också skall besluta om röstningslokalernas öppethållande. Den del av valanslaget som den centrala valmyndigheten använt för förtidsröstning på posten och vid särskilda röstmottagningsställen bör som en följd av utredningens förslag överföras till kommunerna. Härigenom säkerställs att kommunerna får ekonomisk kompensation för den nya uppgiften. 11.3.2Den framtida förtidsröstningen och alternativ till poströstning Utredningens bedömning: Posten Aktiebolags nya servicenät ställer krav på andra lösningar inte bara för förtidsröstningen utan också för röstningen på valdagen. Kommunen skall ges möjlighet att finna flexibla lösningar där röstning på posten kan ses som ett komplement till annan röstning. Enligt utredningens förslag skall det övergripande ansvaret för att väljarna i varje kommun ha en tillräckligt god tillgång på röstnings- lokaler ligga på kommunerna. En renodling av ansvaret för all röstmottagning löser emellertid inte de frågor som uppkommer till följd av större valdistrikt och Postens Aktiebolags nya servicenät. 166 Röstning inom landet Enligt utredningens bedömning är det högst osäkert om det efter Posten Aktiebolags omorganisation kommer att vara möjligt att anordna poströstning i den omfattning som skett. De traditionel- la postkontoren med kassaservice ersätts av andra kontorsformer. All postverksamhet som vänder sig till privatpersoner kommer att uppdra till andra att driva (partners). En sådan upphandling pågår . Det är således för tidigt att uttala sig om vilka företag som kommer att driva den delen av postverksamheten. Det är inte heller möjligt att uttala sig om på vilka platser i landet sådana kontor kommer att etableras. Aktiebolags sida har sagts att servicen till allmänheten när det gäller brev- och pakettjänster inte kommer att bli sämre utan bättre. Tänkbara partners är bl.a. företag inom dagligvaruhandeln m.m. med rikstäckande butiksförsäljning (livsmedelsbutiker, bensinstationer m.fl.). Huruvida och i vilken omfattning den här typen av post i butik kommer att kunna uppfylla de krav som ställs på röstningen går inte att bedöma utan att man först får se exempel på sådan partnerkontor. Även om kontorsformen med utgångspunkt från valet väcker tvekan, vill utredningen inte utesluta att förtidsröstning skall kunna ske på sådana ställen. Enligt utredningen torde dock dessa partnerkontor när det gäller uppgiften att ombesörja röstmottagningen, generellt sett inte ha några särskilda fördelar framför andra ställen. Vilka lösningar är då tänkbara för att väljarna i varje kommun skall ha en tillräckligt god tillgång på röstningslokaler före och på valdagen? I den följande framställningen kommer utredningen att behandla möjligheten för valnämnden att ordna röstmottagning under hela eller delar av den tid som poströstning får pågå, och möjligheten att i större utsträckning än inrätta ambulerande röstmottagning. Röstning inom landet 167 11.3.3Förtidsröstning i regi införs för att kompensera de förutsedda begränsningarna i poströstningen Utredningens förslag: Särskild röstmottagning skall kunna anordnas på centrala kommunala förvaltningar som t.ex. kommunkontor, stadsdelskontor och på bibliotek, medborgarkontor m.fl. ställen som kan anses lämpliga för uppgiften som förtidsröstning på postkontoren får pågå . Röstning på postkontor skall ses som en möjlighet bland andra. Vid val till och vid ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige måste sådan röstmottagning alltid anordnas på valdagen i åtminstone ett kommunkontor i varje kommun. Öppethållandet bör motsvara vad som gäller för poströstning på valdagen. Förtidsröstningen gör det möjligt för väljare som av någon anledning inte kan rösta på valdagen i sin vallokal att rösta i en annan röstningslokal, dock inte i en annan vallokal. Röstningslokaler för förtidsröstning är postkontor (poströstning) och särskilda röstmottag- ningsställen. Som utredningen tidigare redovisat är det i hög grad osäkert om en tillräcklig spridning av möjligheten att förtidsrösta kan garanteras genom Postens Aktiebolags nya organisation. Utredningen föreslår därför att kommunerna genom sina respektive valnämnder tar över ansvaret för denna förtidsröstning. Det finns enligt utredningens bedömning inget annat alternativ som kan garantera väljarnas möjligheter till bra tillgång till en röstningslokal. Förslaget kräver författningsreglering. Enligt nuvarande regler i vallagen kan förtidsröstning hos kommunen endast anordnas som institutionsröstning och särskild röstmottagning på valdagen. För att kompensera väljarna vid en eventuell begränsning av möjligheterna att poströsta bör det bli möjligt att förtidsrösta på alla centrala kommunala förvaltningar – kommunkontor – som poströstning pågår. I den mån det behövs för att tillgodose väljarnas möjligheter att förtidsrösta skall kommunen också kunna anordna sådan röstmottagning på stadsdelskontor, medborgarkontor, m.fl. liknande ställen. Vad som sagts utesluter inte, om kommunen anser det lämpligt, att även fortsättningsvis ge i uppdrag att anordna förtidsröstning på de postkontor som driver såväl i egen regi som genom partners. 1999 till ägde poströstning rum i drygt 400 168 Röstning inom landet partnerkontor med andra röstmottagare än Posten Aktiebolags egen personal. Enligt utredningens bedömning bör reglerna tillåta flexibla lösningar. Tanken med det nu redovisade förslaget till kompensation för utebliven poströstningen är att det i varje kommun förutom vallokalen skall finnas minst ett röstmottagningsställe med samma möjligheter till förtidsröstning som dagens poströstning ger. Möjligheten att rösta på ett sådant ställe skall enligt utredningen inte vara begränsad till det egna distriktets väljare. Det finns därför som utredningen ser det inga bärande skäl för att dessutom tillåta s.k. poströstning i vallokal. Dessutom innebär poströstning i vallokal att det tillkommer en hel del administration som det är olämpligt att lägga på valförättarna jämte de uppgifter de har. 11.3.4Flera röstningslokaler på valdagen i geografiskt sett stora valdistrikt Utredningens bedömning: Den nuvarande möjligheten i vallagen att anordna särskild röstmottagning på valdagen bör om det behövs användas för att inrätta flera röstningslokaler i ett valdistrikt. Som en kompensation åt de väljare som till följd av utredningens förslag om valdistriktsindelning får längre väg till sin vallokal anser utredningen att den nuvarande möjligheten att på valdagen inrätta särskild röstmottagning med tillämpning av 12 kap. 2 § vallagen bör används för att vid behov inrätta en eller flera röstmottagningslokaler i varje valdistrikt vid sidan om vallokalen. En motsvarande regel tas upp i utredningens förslag. 11.3.5Den ambulerande röstmottagning på valdagen bör utvecklas Den nuvarande möjligheten i vallagen att anordna särskild röstmottag- ning på valdagen i form av ambulerande röstmottagning bör ytterligare utvecklas, t.ex. genom att låta sådan röstmottagning utföras av Posten Aktiebolags lantbrevbärare. Vid sådan röstmottagning bör röstmottaga- ren föra med sig valurnan. Annars blir det fråga om budröstning. Röstning inom landet 169 Utredningens bedömning och förslag: Den särskilda röstmottag- ningen som har ombesörjt vid sjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanstalter eller liknande vårdinrätt- ningar eller vårdanstalter kommer på grund av personalminskning inom upphöra. Det innebär kommunerna i fortsättningen måste klara denna uppgift helt på egen hand. Den särskilda röstmottagningen som anordnas av – på uppdrag av den centrala valmyndigheten – vid sjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar eller vårdanstalter skall kommunerna (valnämnden) i fortsättningen svara för. Enligt vad som upplysts utredningen kan Posten fortsättning- en inte svara för denna service. Postens nya organisationen har helt enkelt inte personal för denna uppgift. Valnämnderna har redan i ett tjugotal kommuner svarat för denna förtidsröstning. Erfarenheterna är goda. Det är därför nödvändigt att ansvaret för röstningen vid institutionsröstningen läggs på kommunen. 11.3.7Häktades och anhållnas möjligheter att rösta Utredningens förslag: Den som är häktad eller anhållen skall kunna budrösta. Av 13 § lagen (1976:371) om behandling av häktade och anhållna m.fl. följer att den som är häktad eller anhållen kan medges att besöka en närstående som är svårt sjuk, närvara vid en närståendes begravning eller i annat fall, då det finns synnerliga skäl, lämna förvaringslokalen för viss . Av 14 kap. 2 § vallagen följer att väljare som är sjuka, funktionshindrade eller gamla och därför inte personligen kan komma till sin vallokal eller någon annan röstningslokal får lämna sin valsedel genom bud. redovisade regler innebär att häktade och anhållna som frihetsberövats i nära anslutning till valdagen kan bli betagna sin möjlighet att rösta. Enligt vallagens bestämmelser har en person rätt att rösta genom bud endast om han eller hon är sjuk, funktionshindrad eller gammal. Föreligger inte någon sådan situation och finns ingen möjlighet för den häktade eller anhållne att utöva sin rösträtt på något 170 Röstning inom landet annat sätt, t.ex. genom poströstning i häktet, är den intagne utesluten från möjligheten att rösta (se Justitiekanslerns beslut , dnr ). Som anförts i utredningens direktiv är detta inte en godtagbar ordning. För att undvika att en sådan situation skall kunna uppkomma som Justitiekanslern pekar på bör tillämpningsområdet för budröstning i 14 kap. 2 § vallagen vidgas så att den också omfattar den som är häktad eller anhållen. 11.3.8Personer med funktionshinder och röstning i vallokal