sou · GOB352d1 · 2001-01-01 00:00:00 — I skogs- och mellanbygder planteras stora ytor jordbruksmark med skog eller lämnas att växa igen. Särskilt i slättbygderna försvinner diken, småvatten och åkerholmar på grund av jordbrukets rationaliseringar. Byggnader och gårdsmiljöer är viktiga för odlingslandskapets karaktär och människors identitet. I dessa miljöer finns också ofta en rik, kulturbetingad biologisk mångfald. Även för fäbodarna och fäbod- kulturen krävs stödåtgärder. Landsbygdsprogrammet och tidigare ersättningsformer, t.ex. NOLA-stödet, har haft positiva effekter på odlingslandskapet. Ett ökat samhällsstöd till jordbruket krävs för t.ex. skötsel och vård av marker, kulturhistoriskt värdefulla inslag i landskapet och äldre karaktärsbyggnader. Med utökat stöd bedömer vi att det finns goda förutsättningar att nå etappmålen. Inledning och sammanfattning 69 Parallellt med de åtgärder som beskrivs nedan måste forskning och utveckling bedrivas. HUR NÅ ETAPPMÅLEN? Fortsatt skötsel av den befintliga arealen hävdade ängs- och betes- marker är den viktigaste åtgärden för att bevara den biologiska mång- falden och det agrara kulturarvet. Det är väsentligt att hagar, strand- ängar, alvarmarker och andra naturbetesmarker fortsatt hävdas och att hävden återupptas på igenväxande betesmarker. Detta gäller både i slättbygder och skogs- och mellanbygder. Skötseln måste inriktas på de områden som klassats högt i Natur- vårdsverkets bevarandeplan. En kompletterande inventering behövs, bl.a. för att förbättra kunskapen om slåtter- och betesmarkernas kultur- historiska värden och totala utbredning. Inventeringen bör leda till en revidering av den nationella bevarandeplanen. För att nå det första etappmålet krävs även en god tillgång på betesdjur. Vissa typer av marker har blivit så ovanliga att restaurering och utökning behövs. Det gäller särskilt naturbetesmark i norra , ljunghedar och skogs-, fäbod- och alvarbete samt slåtteräng. Särskilt i slättbygderna behövs en större mängd småbiotoper, t.ex. vattenmiljöer, dikes- och åkerrenar för vilda växter och djur. Vi föreslår att tillsammans med andra berörda myndigheter får i uppdrag att ta fram en strategi för hur mängden småbiotoper kan öka i dessa bygder. Vi vill också betona de äldre vägarnas och vägkanternas betydelse för kulturhistoria och biologisk mångfald, liksom parkers och trädgårdars värde för kulturlandskapet och som livsmiljö för växter och djur. Kulturbärande element i landskapet kan vara fornlämningar, alléer, stenmurar, fägator, åkerholmar, hamlade träd och mycket mer. Vi anser att förutsättningarna för vård av sådana speciella kulturvärden behöver förbättras. Här är information och kompetensutveckling viktiga inslag, och vi föreslår att , Riksantikvarie ämbetet och Lant- bruksuniversitetet får ett gemensamt ansvar för insatserna. Antalet äldre ekonomibyggnader som skapar karaktär hos landskapet men som inte längre behövs eller används inom jordbruket ökar i rask takt. Särskilt ladugårdarna är en hotad byggnadskategori. Fortsatt användning av dem bör underlättas och stödjas. För att bevara dessa hotade ekonomibyggnader behövs investeringsstöd till ombyggnad och ersättning för underhåll av värdefulla byggnader som inte längre används. Det är osäkert hur stort behovet är, dvs. 70 Inledning och sammanfattning för att landskapet inte ska utarmas. Ett nytt etappmål bör formuleras när sådan kunskap finns, . För att på lång sikt nå ett tillräckligt stort antal renrasiga avelsdjur, enligt det femte etappmålet, måste miljöersättning utgå till djurägare som håller dessa raser. Även ideella organisationer kan göra viktiga insatser. Det är också väsentligt att det nationella programmet för växtgenetiska resurser genomförs. Bevarande och skötsel av odlingslandskapets livsmiljöer är avgö- rande för överlevnaden av de mellan 15 och 80 hotade arter i odlings- landskapet som behöver särskilda insatser. Behovet av åtgärdsprogram är avhängigt av hur framgångsrika ovan beskrivna åtgärder blir. Offentligt finansierade ersättningar via miljö- och landsbygds- programmet är det viktigaste styrmedlet för att nå målet Ett rikt odlingslandskap. När det gäller finansiering av anläggning av småbio- toper i slättbygderna och skötsel av äldre ekonomibyggnader behövs en översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet inför nästa programperiod. Viktiga styrmedel är även utbildning, informationsinsatser och försöks- och utvecklingsverksamhet. Styrinstrument av regionalpolitisk karaktär kan krävas när det gäller att stödja brukare på små och medelstora gårdar i skogs- och mellan- bygder. Ett forskningsprogram är också angeläget för att förbättra kun- skapen om vilka åtgärder som har störst betydelse för att bevara bio- logisk mångfald och är mest kostnadseffektiva. Mer kunskap behövs också om vilken betydelse ekologisk produktion kan ha för att nå miljömålen och om riskerna med genetiskt modifierade organismer. Miljökvalitetsmålet som det fastställts av anger att genetiskt modifierade organismer inte skall sättas ut om det hotar biologisk mångfald. Det finns även andra risker. Frågan utreds av kommittén om biotekniken i samhället (U 1998:01). Målet bör ses över mot bakgrund av förslagen från även denna kommitté. Inledning och sammanfattning 71 Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksam- heter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: ·Fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sammanhängande områden bibehålls. ·Fjällens biologiska mångfald bevaras. ·Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. ·Kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras och utvecklas. ·Rennäring, turism, jakt, fiske och annat nyttjande av fjällen liksom bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn till naturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftsliv. ·Låg bullernivå eftersträvas. KOMMITTÉNS FÖRSLAG TILL DELMÅL Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitetsmålet: ·Lokala bestånd av fisk i fjällens sjöar och vattendrag svarar för reproduktion och återväxt samt har bibehållen genetisk mångfald och funktion i ekosystemet. ·Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga popu- lationer säkras. ·Vegetationstäcket på kalfjället minskar inte. ·Arealen tysta områden ökar. Förslag till etappmål: 1.Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet är försumbara. 2.Buller från motordrivna fordon och flyg i fjällen minskar och upp- fyller nedanstående specifikation: 72 Inledning och sammanfattning –flygbuller är försumbart både inom skoterregleringsområden klass A och inom av nationalparksarealen –av terrängskotrarna uppfyller högt ställda bullerkrav (lägre än ) 3.Senast 2010 har merparten av områden med representativa kultur- och naturvärden i fjällområdet ett långsiktigt skydd, som vid behov innefattar skötsel och restaurering. 4.Senast 2005 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. VILKA ÄR PROBLEMEN – OCH HUR KAN DE LÖSAS? För att bevara fjällens karaktär av betespräglat landskap är det väsent- ligt att renskötsel kan bedrivas även i fortsättningen. Om inga särskilda åtgärder vidtas kommer dock antalet renskötselföretag att minska. måste rennäringen bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och antalet renar anpassas till de naturliga förutsättningarna. Strukturför- ändringarna i det samiska samhället innebär också att äldre, traditionella samiska kulturmiljöer som t.ex. visten, renvallar och andra lämningar efter renskötseln förfaller. För att motverka en utarmning av fjällbygden måste både rennäringen och jordbruket kunna bedrivas även fortsättningsvis och värdefulla miljöer skyddas och vårdas. Nya verksamheter ska utövas i samklang med den befintliga miljön. Ökat markslitage och risk för erosion är ett av de problem som den känsliga fjällmiljön är utsatt för. Terrängkörning, hårt bete och tramp från ren samt ökad turism är några av orsakerna. På grund av t.ex. utbyggd infrastruktur, energianläggningar, mineralutvinning och turistanläggningar minskar också de obrutna fjällområdena i storlek och fjällens karaktär och upplevelsevärden påverkas negativt. Buller från flygtrafik och terrängkörning är ytterligare ett problem. Det är angeläget att verksamheterna i fjällen anpassas till kulturmiljöns och ekosystemets förutsättningar. Om de föreslagna delmålen följs och stor hänsyn tas till miljön, bedömer vi att hållbarhet kan nås inom en generation. Rennärings- politiska kommittén har en viktig uppgift, bl.a. när det gäller miljösek- torsmål för rennäringen. Inledning och sammanfattning 73 HUR NÅ ETAPPMÅLEN? För att kunna bibehålla ett obrutet vegetationstäcke på kalfjället och förhindra erosionsskador krävs det förbättringar av terrängfordonen. I vissa känsliga områden måste användningen begränsas. En strategi för hur skador på mark och vegetation kan undvikas är nödvändig, och där handlar det både om att anpassa antalet renar till vad marken tål och att begränsa körningen med barmarksfordon. Alternativa metoder i ren- näringen måste fortsätta att utvecklas. Rennäringspolitiska kommitténs slutbetänkande bör ge ett fördjupat underlag om åtgärder för ren- näringen. finns det 140 000 skotrar och antalet ökar. Vi anser att alla skotrar successivt bör bytas ut mot mer tystgående för att minska bull- ret. Flertalet har tvåtaktsmotorer och ett utbyte till fyrtaktsmotorer med katalysator skulle ge både god ljuddämpning och mindre utsläpp av kolväten och partiklar. Minskat buller från flygtrafik kräver att flyg- rutterna och landningsplatserna i fjällen anpassas till skoterreglerings- områdena och nationalparkerna. För att slå vakt om natur- och kulturvärden som är knutna till och beroende av renskötsel och ett fjällnära jordbruk är det viktigt att tra- ditionella verksamheter kan bedrivas även fortsättningsvis. Vissa områden kan behöva ett särskilt skydd, t.ex. de sista resterna av de miljöer som vittnar om den gamla jakt- och fångstbaserade resurshus- hållningen. En översyn av de samlade kultur- och naturvärdena och en översyn av riksintressen för kulturmiljövården enligt bör genomföras. Även en fortsatt systematisk inventering av forn- och kulturlämningar i fjällen är angelägen. Länsstyrelserna och kommunerna har viktiga roller; de berörda länsstyrelserna bör få i uppdrag att utveckla regionala miljö- och hushållningsprogram. Kommunerna bör ange förutsättningarna för en hållbar utveckling i sin fysiska planering. Vi bedömer att åtgärdsprogram behövs för en handfull hotade arter i fjällområdet. En teknisk utveckling av terrängfordonen är nödvändig och för att påskynda och stödja utvecklingen bör en höjd skatt på äldre fordon övervägas. Ett tidigare förslag om en differentierad försäljningsskatt med skattebefrielse för miljöklass 1 bör också beaktas. Det nya EG-direktivet om buller från arbetsmaskiner och arbetsred- skap innehåller inga gränsvärden för snöskotrar, och vi anser att 74 Inledning och sammanfattning på nytt bör ta upp frågan om bullerkrav med för att få till stånd harmoniserade regler inom EU. Vi föreslår att Natur- vårdsverket ges i uppdrag att utreda ekonomiska styrmedel som kan kopplas till miljöklassning av arbetsmaskiner och framtida avgas- och bullerkrav på skotrar. Verket bör dessutom analysera idén om införande av en skrotningspremie för äldre skotrar och hur miljömärkning och frivilliga åtaganden kan bidra till att målet nås. Ytterligare reglering av körning med fordon på barmark i fjällområ- det bör övervägas. Vilket lagutrymme som bör användas för att reglera flygets start och landning i känsliga områden behöver också ses över. Säkerställande enligt och samt miljöstöd och andra bidrag behövs för att väsentliga delar av den fjäll- nära traditionella bebyggelsen och natur- och kulturlandskapet ska ha möjlighet att överleva och utvecklas. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och häl- sosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. ·Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. ·Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggna- der och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. ·Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses. ·Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. ·Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. Inledning och sammanfattning 75 ·Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. ·Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhets- risker. ·Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. ·Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förny- bara energikällor används. ·Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. ·Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. ·Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. ·Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mel- lan staden och dess omgivning. KOMMITTÉNS FÖRSLAG TILL DELMÅL Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitetsmålet: ·En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid lokali- sering av nytillkommande bebyggelse och verksamheter och om- vandling av befintlig. ·Boende- och fritidsmiljön, utom- och inomhus, uppfyller höga krav på frihet från buller, tillgång till solljus och ren luft. Förslag till etappmål: 1.Senast 2010 grundas den statliga och kommunala planeringen på program och strategier för: –en utveckling av trafiksystemet som anger hur miljöanpassade och resurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbränsledrivna transporter minskas, –hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas, –hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, 76 Inledning och sammanfattning – hur förnybara energiresurser och förutsättningar för utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi och vindkraft ska tas till vara. 2.Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar översti- gande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder har minskat och jämfört med . 3.Den äldre kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen ska vara identifierad och ett program för skydd av dess värden finnas. 4.Senast år 2015 har alla byggnader en tillfredsställande inomhusmiljö , vilket innebär att: –olägenheter som orsakats av fukt- och mögelskador är avhjälpta. återkommande skadefall är högst 1/10 av nivån , –inomhusluften är av fullgod kvalitet och ventilationen är ända- målsenlig. I nya byggnader får 90 kWh/m2/år. 2005 används direktverkande elvärme i nybebyggelse endast i fritidshus. Energianvändningen i det totala byggnadsbeståndet – bostäder och lokaler – minskar successivt och är lägre än för att minst halveras . Andelen fossila energikällor i bostäder och lokaler minskar och utgör högst . 6.År 2010 är uttaget av naturgrus i landet högst /år och andelen rent återanvänt material utgör av ballastanvändningen. är uttaget av naturgrus högst 3 mil- joner ton/år och andelen rent återanvänt material högre än 2010. 7.Samtliga avfallsdeponier har uppnått en enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. 8.Den totala mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall har minskat med räknat års nivå och den totala mängden genererat avfall exklusive gruvavfall har minskat . 9.Senast år 2010 ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. Inledning och sammanfattning 77 10.Mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) använder under sin livscykel har minskat jämfört med . Delmålen gäller den bebyggda miljön i såväl städer och tätorter som på landsbygden, och berör även andra kvalitetsmål. VILKA ÄR PROBLEMEN – OCH HUR KAN DE LÖSAS? Den bebyggda miljön, dvs. bebyggelse, kommunikationsleder, anlägg- ningar och teknisk infrastruktur har genomgått en stor förändring under industrisamhället och särskilt under den senare delen av . Påfrestningarna på miljö och människor har blivit mycket stora och listan över problem kan göras lång: Luftföroreningar som ger hälso- problem och skador på byggnader, buller som orsakar hälso- och sömnproblem, fukt och mögelskador i sjuka hus, dålig inomhusluft etc. Teknisk utveckling, bullersanering, avvägningar mellan ventilation och uppvärmning, kvalitetsdeklarationer och miljömärkning av bostäder och byggnadsmaterial är några exempel på åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Många åtgärder är dessutom gemensamma för flera av miljökvalitetsmålen. Den bebyggda miljön brottas även med en rad andra problem. Det handlar t.ex. om biltrafikens negativa effekter. Här måste en förändring ske för att både utöka kollektivtrafiken och utveckla miljöanpassade och resurssnåla transportsätt. Det handlar också om kulturmiljövärden som hotas av exploatering och strukturomvandling. Det kan vara exempelvis hamnområden, bangårdar och äldre industriområden eller byggnader som sjukhus och skolor. En ökad hänsyn måste tas till kulturmiljön och komma in tidigt i planeringen för att motverka en utarmning av den byggda miljön. Även för grön- och vattenområden är det viktigt att nya planerings- och förvaltningsmodeller utvecklas. Allt mer parkmark används för bebyggelse och trafikanläggningar. Ytterligare ett problem är den för höga och ineffektiva energianvändningen. Energieffektivisering och främjande av förnybara energikällor är därför nödvändig. Under resurshushållning tar vi upp riskerna med att naturgruset kan ta slut om inga åtgärder vidtas. Vi uppmärksammar också bl.a. proble - men med avfallsdeponier som läcker föroreningar och kräver stora utrymmen, behovet av att minska kemiska utsläpp och ohållbara uttag av både ändliga och förnybara resurser. Ändliga resurser som fosfor och metaller är prioriterade områden. Mycket är kvar att göra innan kretsloppen har slutits. 78 Inledning och sammanfattning HUR NÅ ETAPPMÅLEN? Det är viktigt att vi använder marken, bygger hus, vägar och andra anläggningar på ett sådant sätt att det positivt påverkar människors livsmiljö och hälsa men även natur- och kulturmiljön. Miljökvalitetsmålet har stor betydelse för hela samhällsplaneringen och förutsätter samordning mellan olika samhällssektorer och samverkan mellan be- rörda aktörer. De frågor som berörs ligger till stor del inom kom- munernas ansvarsområden och hanteras ofta i den kommunala plane- ringen. En viktig uppgift för både kommuner och statliga myndigheter är att utveckla program och strategier för de olika områden som anges i första etappmålet. För att utveckla ett miljöanpassat och resurssnålt trafiksystem ger vi olika exempel till ledning för utveckling av program och strategier, bl.a. om konsekvensbedömningar när byggande sker på icke exploaterad mark, att ny bebyggelse, offentlig förvaltning och privat service förläggs till platser där kollektivtrafik redan är utbyggd och att kollektivtrafikens infrastruktur byggs ut så att behovet av biltrafik minskar. Andra exempel är att gång-, cykel- och kollektivtrafik bör prioriteras i städernas centra samt att vägavgifter och miljözoner kan användas för att minska och miljöanpassa trafiken. När det gäller hur kulturhistoriska och estetiska värden ska bevaras och utvecklas bör planeringsunderlaget ta sin utgångspunkt i respekt för dessa värden när nya byggnader och anläggningar uppförs, underhålls och förvaltas. Särskilt i större tätorter är det angeläget att sammanhängande och varierande grön- och vattenområden bevaras och utvecklas, och i pla - neringen bör t.ex. områden för rekreation ingå i en medveten struktur. I program och strategier för hur förnybara energiresurser som vind- kraft och solenergi samt fjärrvärme kan tas tillvara kan utgångspunkter- na bl.a. vara att främja en bebyggelselokalisering som möjliggör fjärr- värmeanläggningar med hög grad av rening och att bebyggelse loka- liseras med hänsyn till lokala förhållanden för att bättre ta tillvara alternativa energikällor. Trafiken är den främsta störningskällan när det gäller buller. Ett utvidgat rikstäckande handlingsprogram för trafikbuller bör därför tas fram och utvidgas med utvecklade riktvärden för olika miljöer. Ett sådant program bör samordnas med ett rikstäckande handlingsprogram även för annat buller. Ett fortsatt arbete med att minska bullret vid käl- lan, t.ex. genom åtgärder på fordon, däck och vägbeläggningar samt Inledning och sammanfattning 79 genom flyttning av trafik är viktigt. Därutöver behövs teknikutveckling och möjligheter att ställa bullerkrav på fordon, maskiner, byggnader m.m. Vi behöver ha ökad kunskap om den äldre bebyggelse som är kultur- historiskt värdefull. Varsamhetskraven behöver bli kända för fastig- hetsägarna. Vi föreslår att får i uppdrag att arbeta med detta. Sambanden mellan en god inomhusmiljö, graden av ventilation och kemiska ämnen i byggmaterial och inomhusmiljö är inte tillräckligt kända och vi anser att det behövs mer uppmärksamhet kring dessa frågor för att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas. Vid nybyggnation finns det kostnadseffektiva metoder som förbättrar inomhusklimatet utan att öka energiförbrukningen. Det kan gälla fläktsystem, behovsstyrd ventilation, solavskärmningar m.m. En förutsättning för god luftkvalitet inomhus är isolerade och täta hus som gör att till- och frånluft kan styras med hänsyn till bl.a. hälsokrav. Viktigt att se över är om det finns t.ex. byggmaterial, textilier och möbler som kan avge kemiska ämnen. Nyproducerade småhus och fler- familjshus behöver isoleras mer för att målet för energianvändningen ska uppnås. t.ex. kan fönster med extra isolering minska energiförlus- terna radikalt. En bättre kontroll av gällande byggnorm är viktig, liksom valet av t.ex. energisnål belysning, ventilation och vitvaror. Införande av individuell mätning av värmen i flerfamiljshus är ett viktigt medel för energihushållningen. Ersättningen av fossila bränslen med bioenergi och andra förnybara bränslen måste fortsätta. 80 Inledning och sammanfattning Uttaget av naturgrus bör minska successivt och ersättningsmaterial användas i allt högre grad. Mer kunskap behövs om tillgång och behov av naturgrus, liksom om möjligheter till återanvändning och ersätt- ningsmaterial.