sou · GOB37d3 · 2001-01-01 00:00:00 — kommer de första kärnkrafts- verken att uppnå sin 40-årsdag, vilket är den ålder när de antas tas ur bruk, om inga politiska beslut om en förtida avveckling kommer . kommer, oavsett när avvecklingen inleds och hur den sedan sker, de flesta av reaktorerna troligen att ha varit igång en huvuddel av de 15 driftsår som återstår fram . Detta gör att lagret av uttjänt kärnbränsle och övrigt material som smittats med radioaktivitet, som därför måste omhändertas och slutförvaras på något lämpligt sätt, kommer att ha ökat och vara knappt dubbelt så stort som . Jordbrukets produktion antas minska något. De ökande halterna av marknära ozon, som riskerar att framkallas av ökade kväveoxidutsläpp, kan också minska avkastningen från de uppodlade arealerna. Kraven från nedströms liggande ekosystem, att kväve- och fosforläckaget måste minska, kan ytterligare lägga en hämsko på jordbruksproduktionen. har det framhållits i regeringsförklaringen att jordbruket är en framtidsbransch. Där framhålls också att i ett framtida hållbart samhälle ska jordbruket med minsta möjliga miljöpåverkan tillhandahålla inte bara mat, utan också bioråvara för material och energiändamål, och ett öppet kulturlandskap. Bilaga 2 till LU 99 har slutat att tillverka och använda CFC, den mest ozonned- brytande substansen. Några av ersättningssubstanserna, som är ozonnedbrytande, men i mycket mindre omfattning, används . De ska emellertid vara helt avvecklade . Precis som för grundvattnet och sötvattenekosystemen är det främst ett ökat eller intensifierat jordbruk och skogsbruk som hotar våtmarkerna, även om luftburna utsläpp också kan ha en stor negativ påverkan. Men om grundvattnet och sötvattenekosystemens biodiversitet skyddas, som jordbruket minskar och skogsbruket bara svagt ökar sin verksamhet är förutsättningen för fortsatt myllrande våtmarker goda. Ökade luftburna utsläpp utgör en ökad stress för fjällvärldens känsliga ekosystem. Speciellt de försurande utsläppen måste minska för att rädda fiskbestånden i fjällsjöarna, som far mycket illa i de surstötar som kommer med snösmältningen . Ökade trafikvolymer orsakar utsläpp, buller och tvingar fram en ut- byggnad av infrastrukturen, som förtätar områden som ofta redan saknar gröna lungor i form av parker och oexploaterade gröna kilar i be- byggelsen. Att med nya kommunikationslösningar tillfredställa alla samhällets transportbehov utan att utarma städernas grönområden är en viktig framtida utmaning. Sammantaget pekar den ekonomiska utvecklingen som skisseras i mo- dellen på behovet av att föra en miljöpolitik som syftar till att försöka minska varje producerad BNP-kronas miljöpåverkan. Lyckas man inte med det kommer otvetydigt miljöproblemen att förvärras i takt med att ekonomin växer. På i stort sett alla miljöområden har man dock lyckats med att minska en given producerad varas eller tillhandahållen tjänsts miljöpåverkan. På de flesta områden minskar dessutom miljöpåverkan i en snabbare takt än ekonomin växer, vilket sörjer för att ekonomins totala miljöpåverkan minskar. Vad gäller koldioxidutsläppen, som inte går att rena, sker inte detta automatiskt. För att få ned koldioxidut- släppen kommer (miljöekonomiska) styrmedel, t.ex. i form av den kol- dioxidskatt som illustreras i modellkörningarna, att behövas. Bilaga 2 till LU 99 Att minska utsläppen av växthusgaser är en av de största utmaningarna på miljöområdet de kommande decennierna. Klimatmålet är förmodligen också det mest kostsamma av miljömålen. Modellsimuleringarna i denna bilaga fokuserar därför på effekterna på svensk ekonomi fram av en minskning av växthusgaserna enligt Kyotoprotokollet. För innebär det att växthusgasutsläppen, huvudsakligen koldioxid, inte får vara högre än . Detta innebär att utsläppen får öka års nivå. Möjliga åtgärder för att minska koldioxidutsläppen är framförallt effektivisering av energianvändningen, men också byte av energislag. Byte till fossila bränslen med lägre kolintensitet kan bidra till minskade koldioxidutsläpp, liksom naturligtvis förnybara energikällor. är det biobränsle som anses ha den största potentialen. De ovan nämnda möjligheterna att begränsa koldioxidutsläpp stude- ras med hjälp av jämviktsmodell EMEC. Detta analysredskap beskriver de ekonomiska sambanden mellan energi- sektorerna, näringslivet och hushållen. De kan därmed ge en konsistent bild av de effekter på näringslivsstrukturen som uppkommer om priserna ändras. Modellresultaten visar även förändringar i de makroekonomiska variablerna som BNP, privatkonsumtion, export, import och investeringar. I EMEC är energianvändningen och utsläppsintensiteten i de olika sektorerna specificerade, vilket möjliggör miljöpolitiska analyser. De miljöekonomiska modellsimuleringarna i denna bilaga belyser effekterna på ekonomi när en restriktion på koldioxidutsläppen införs i ett referensscenario. Den ekonomiska utveckling som skisseras i referensscenariot (business as usual) innebär att ekonomin växer med eller fram . Vissa branscher, som tjänstesektorn och verkstadsindustrin, antas få en stark tillväxt, medan t.ex. primärnäringarna knappt antas växa alls. Dessa antaganden är mycket centrala för modellresultaten. Exempelvis skulle en annorlunda utveckling med större tillväxt för energiintensiv industri på bekostnad av tjänstenäringarna betyda ökade kostnader för att nå koldioxidmålet. Bilaga 2 till LU 99 I modellsimuleringarna höjs den nuvarande koldioxidskatten (med bibehållande av undantagen för industrin och elproducenterna) till den nivå som krävs för att ska uppfylla Kyotoöverenskommelsen. Den höjda koldioxidskatten förändrar prisrelationerna i ekonomin och därmed förändras sektorernas produktionsbeslut. Effekten av denna anpassning är bland annat att en mindre mängd bränsle efterfrågas och byten mellan bränsle med hög kolintensitet och bränslen med låg kol- intensitet sker. Det sker även en viss strukturomvandling i ekonomin, från energiintensiva sektorer som petroleumraffinaderier, kemisk indu- stri samt massa- och pappersindustri till branscher som använder relativt sett mindre energi och därmed avger mindre koldioxid. Förutsatt att ekonomin anpassar sig fullt ut till de nya priserna kommer BNP att vara lägre om Kyotoöverenskommelsen följs jämfört med referensscenariot. Om det finns omställningssvårigheter i ekonomin ökar kostnaderna. I ett scenario med lönestelhet, dvs. att lönebildningen omöjliggör sänkta reallöner, blir kostnaderna nästan så höga. Modellresultaten visar även att ett alternativt skattesystem, som baserar sig på skatteväxlingskommitténs modell, kan förändra energi- användningen i ekonomin relativt kraftigt. De samhällsekonomiska kostnaderna för att upprätthålla Kyotoprotokollet blir något lägre än med nuvarande skattesystem i de två scenarierna där tillverkningsindu- strin och el- och fjärrvärmesektorn endast betalar 50 respektive 30 pro- cent av totala koldioxidskatten. Detta är en effekt av att el- och fjärr- värmesektorn behandlas likvärdigt med tillverkningsindustrin och får därmed ett lägre skattetryck, vilket ger positiva effekter på resten av ekonomin. Ytterligare ett alternativt system studeras, där alla aktörer inom landet får köpa utsläppsrätter. Även de som varit undantagna eller haft nedsatt skatt omfattas av systemet. Detta motsvarar enhetlig koldioxidskatt och innebär att marginalkostnaderna för att reducera utsläppen minskar, eftersom alla är med och bär skattebördan. Generellt sett gäller att ju fler som är med och betalar skatten, desto lägre koldioxidskatt behövs för att ska kunna uppfylla Kyoto- överenskommelsen. Å andra sidan drabbas industrin och exporten hår- dare, vilket gör att tillväxten i ekonomin blir svagare än i fallet utan nationell handel med utsläppsrätter. Bilaga 2 till LU 99 I EMEC modelleras omvärlden exogent och representeras av världs- marknadspriserna. I dessa scenarier antas att världsmarknadspriserna inte förändras mellan referensfallet och scenariot där uppfyller Kyotoprotokollet. Detta innebär att ensidigt får ökade kostnader. Om alla andra länder, inklusive , också fick högre produktionskostnader skulle det gynna svensk export. Utrikeshandels- effekterna är dock mer komplicerade än så, eftersom ökade kostnader utomlands innebär att den svenska importen blir dyrare. Det är därför svårt att analysera totaleffekten i en modell med bara ett land. Generellt sett är det dock dyrare att minska koldioxidutsläppen i än i de flesta andra länderna som deltar i Kyotoöverenskommelsen, på grund av att vi i redan har genomfört de enklaste och billigaste åtgär- derna. För att belysa sannolika ekonomiska konsekvenser av global strävan efter att minska koldioxidutsläpp simuleras också internationell handel med utsläppsrätter för koldioxid. I modellberäkningarna sker internationell handel med utsläppsrätter till priser som understiger de svenska marginalkostnaderna för att minska koldioxidutsläppen till den nivå som Kyotoprotokollet före- skriver. Konsekvensen är att kostnaderna för samhällsekonomin, mätt som tillväxttakt, minskar. Om utsläppsrätterna kostar /ton kol- dioxid, ungefär lika mycket som dagens svenska koldioxidskatt, skulle i modellen välja att nästan inte minska sina utsläpp alls och följaktligen köpa sig ett stort antal utsläppsrätter. Det skulle minska kostnaderna markant, men det skulle å andra sidan försämra statens skatteintäkter och tränga undan annan import. Hamnar utsläppsrätts- priset på /ton reducerar ungefär 4/5 av utsläppen på hemmaplan och köper den resterande femtedelen från utlandet. Eftersom utsläppshandel innebär att mer fossila bränslen används i , är en konsekvens av att nedfallet av andra förbränningsrelaterade utsläpp som svaveldioxid och kväveoxider inte minskar här i samma utsträckning som de hade gjort om självt minskat sina koldioxidutsläpp. Att uppfylla Kyotoöverenskommelsen har alltså positiva bieffekter i form av minskade utsläpp av andra ämnen. För att nå upp till miljö- målen för dessa ämnen krävs dock mer än så. Därför har miljötillståndet också beskrivits utifrån de 14 miljömål som satt upp förutom klimatmålet. Bilaga 2 till LU 99 De olika former av miljöpåverkan som miljömålen omfattar har generellt sett minskat. Miljötillståndet har däremot inte förbättrats i motsvarande grad, dels på grund av att naturen läker långsamt, dels på grund av att nedfallet av föroreningar fortfarande ligger över de kritiska belastnings- gränserna i vissa fall. Den minskade försurningen till följd av Kyotorestriktionen upp- skattas ha ett monetärt värde på cirka en miljard för skogssektorn i form av en bättre virkestillväxt för hela . I övrigt kan inte miljövinsterna av utsläppsminskningarna i EMEC-simuleringarna tolkas i form av monetära intäkter. Detta beror för det första på att sambanden mellan miljöpåverkan och ekosystemens tillstånd i de allra flesta fall är svåra att mäta, och för det andra att många tillståndsförändringar i ekosystemen är svåra att värdera i ekonomiska termer. Förändringarna sker dessutom ofta över ett längre tidsspann än det som Långtidsutred- ningen behandlar. Det kan ändå konstateras att växthuseffekten troligtvis kommer att gynna det svenska skogsbruket och jordbruket nationellt på grund av att de något karga växtbetingelserna förbättras. Den individuella risken för bönder och skogsägare kommer dock att öka p.g.a. de större väder- variationerna och ökade växtangrepp av olika slag. Ekosystemen kan också komma att störas av den snabba förändringstakten i klimatet. De verkliga farorna finns dock på andra håll i världen, där ett varmare kli- mat kan få stora negativa effekter. Bilaga 2 till LU 99 Barret, S. (1998) Political Economy of the Kyoto Protocol, Policy, vol. 14, no.4. Bohm, P. (1998) – With Special Reference to the Kyoto Protocol, , . Böhringer, C., G.W. , och T. (1998) Sharing the Burden of Carbon Abatement in Union, Paper presented at the joint IEW/of Climate Change, , 23-25, 1997. COM(1997)481, EU-commission. Cramton, P. och S. (1998) Tradable Carbon permit Auction: How and Why to Auction Not Grandfather, Discussion Paper 98-34, Resources for the Future. EiE (1996), Energy in Europe, European Energy to 2020 – A scenario Approach, . (1998) Energiläget i Siffror, , . European Commission (1998) Domestic Tradable Quotas as an Instrument to reduce Carbon Dioxide Emissions, Proceedings, EU RTD in Human Dimensions of Environmental Change Report Series EUR (18451). (1998) Utredning av konsekvenserna av en ny energiskattemodell, deluppdrag 2, , . Gerdholm, T. (1998) Klimatpolitik efter Kyotomötet, SNS, . Interagency Analytical Team (1997) Economic Effects of Global Climate Change Policies, Results of the Research Efforts of the Interagency Analytical Team, 30, 1997. IPCC(1996) Climate Change , . (1998) Carbon Abatement Policies with Assistance to , , . Bilaga 2 till LU 99 , J. och T.N. (1998) Allocation of CO2 Emission Permits: a General of , , . Kram, T. (1998) Analysis Programme: History, the ETSAP Kyoto Statement and Post-Kyoto Analysis, Paper presented at Climate Change and Economic Modelling: Background Analysis for the Kyoto Protocol, , , 1998. Richels (1998) The Kyoto protocol: A Cost-effective Strategy for Meeting Environmental Objectives? , , 27, 1998. Miljöräkenskaper (1998) Indikatorer för hållbar utveckling – en pilotstudie, Rapport 1998:11, SCB, . Mullins, F. och R. Baron (1997) , on the United Nations Framework Convention on Climate Change, Working Paper No. 9, /GD(97)76. (1998) de facto; 98, . (1996a) Reduktion av svavelutsläppen Fortsatt arbete med åtgärder och styrmedel, Rapport 4645, . (1996 b) Minska utsläppen av koldioxid – kostnadseffektiva åtgärder, Rapport 4632, . (1993) Monitor 13 - miljö, . (1997) Klimatrapport , R1997:29, . (1997a) Effekter av ökad biobränsleanvändning En samman- ställning av kunskapsläget, R1997:37, . (1997b) Elmarknaderna runt 1997, R1997:81, . (1996) Resultat och möjligheter, Effektivare Energianvändning, och , . (1995) Framtida elanvändning - effektiviseringspotentialer, del1 och del2, Underlagsmaterial till . (1998) Economic Modelling of Climate Change, Report, , , 1998. (1997) The World in 2020- towards a new global age, , , . Bilaga 2 till LU 99 , I, , R. och L. Goulder (1997) When Can carbon Abatement Policies Increase Welfare? The Fundamental Role of Distorted Factor Markets, Working Paper 5967, . , G. och P. Schaumann (1998) Burden Sharing in a European Framework – carbon Reduction Strategies for 13 European Countries, ETSAP Proceedings, , 4-5, 1998. SOU (1995) Omställning av energisystemet - Slutbetänkande av , SOU 1995:139, , . SOU(1997) Skatter, miljö och sysselsättning, SOU 1997:11, , . (1993) Naturmiljön i siffror, SCB, . (1998) , Defining the Principles, Modalities, Rules and , Reporting & Accountability. Wiener, J. (1998) Designing Markets for International Greenhouse Gas Control, Resources for the Future.