sou · GOB384 · 2001-01-01 00:00:00 — Forskning och utveckling för totalförsvaret Delbetänkande från Utredningen av forskning och utveckling inom totalförsvaret Forskning och utveckling för totalförsvaret Kartläggning och problem inventering Översyn av forskning och utveckling inom totalförsvaret 2000 Dagens FoU - verksamhet. Omfattning och inriktning i stort Statsmakternas och regeringens roll 2 Uppdrag, ...................................................analys och avgränsningar ur ett nyttoperspektiv. 3 Definition ...........................och indelning av FoU för totalförsvaret FoU som finansieras inom totalförsvarets ram 3.2.1 ................................................................Tillämpad forskning 4 Fördelning ...............av medel för 5 Större .....utredningar rörande 1990 - talets försvarsforskningsutredningar 5.2Övriga, större utredningar inför försvarsbeslut och 6 Ledning och samordning av ......... 6.1.1 roll och verksamhet.................................. 6.2.1 Indelning i verksamhetsområden............................................. 6.2.1.1 Militärstrategisk inriktning, ledning och planering.............. 6.2.1.3 Genomförande av operativ/taktisk verksamhet.................... 6.2.2 Det militära försvarets studieverksamhet................................ 6.2.3 Ledning och inriktning av FoU för det militära försvaret....... 6.2.4 Genomförande, uppföljning och utvärdering.......................... 6.2.5 Resurser för ledning, inriktning och utvärdering av FoU ....... 6.3 ()................................... 6.3.1 FoU i ett nyttoperspektiv för det civila försvaret.................... 6.3.2 Studie-, forsknings- och utrednings-verksamhet inom det 6.3.3 Samordning och inriktning av FoU för det civila försvaret .... 6.3.4 Genomförande, uppföljning och utvärdering.......................... 6.3.5 Resurser för samordning och utvärdering av FoU .................. 6.4 ()..................................................... 6.4.1 SRV:s roll och uppgifter i stort............................................... 6.4.2 Verksamhetsområden som stöds av FoU ................................ 6.4.3 Resurser för samordning och utvärdering av FoU .................. 6.5 Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) ................................... 6.5.1 SPF:s roll och uppgifter i stort ................................................ 6.5.2 Indelning i verksamhetsområden............................................. 6.5.3 Forsknings- och studieverksamhet .......................................... 6.5.4 Genomförande och implementering........................................ Deras roller och resurser ...................................... 7.1 ().................................................. 7.1.1 FMV roll och verksamhetsinriktning i stort............................ 7.1.2 FMV som en del av ............. 7.1.3 FMV:s resurser........................................................................ 7.1.4 Nationell och internationell samverkan .................................. 7.2 () ........................................... 7.2.1 FOA:s roll och verksamhetsinriktning i stort.......................... 7.2.2 FOA-forskningen som en del av 7.2.3 Omfattning av FOA:s verksamhet för olika uppdragsgivare .. 7.2.4 FOA:s forskningsresurser och hur forskningen nyttiggörs 7.2.5 Nationell och internationell samverkan .................................. 7.3 Flygtekniska försöksanstalten (FFA) ......................................... 7.3.1 FFA:s roll och verksamhetsinriktning i stort .......................... 7.3.2 FFA-forskningen som en del av 7.3.3 FFA:s resurser ......................................................................... 7.3.4 Hur FFA-forskningen nyttiggörs............................................. 7.3.5 Nationell och internationell samverkan .................................. 7.4 Försvarshögskolan (FHS)........................................................... 7.4.1 FHS:s roll och verksamhetsinriktning i stort .......................... 7.4.2 FHS-forskningen som en del av 7.4.3 FHS:s resurser ......................................................................... 7.4.4 Hur FHS-forskningen nyttiggörs............................................. 7.5 Industrins roll ............................................................................. 7.6 Universitet och högskolor (UoH)............................................... 7.6.1 Universitetens och högskolans roll som bas för rekrytering 7.6.2 Samverkan med UoH inom ramen för 7.7 Internationella organ och samarbetsformer.............................. 7.7.1 Organisationer för FoU-samarbete i ......................... 7.7.2 Multilateralt samarbete inom FoU-området.......................... 7.7.3 Bilateralt samarbete inom FoU-området ............................... 8.1 Ett totalförsvar under omdaning............................................... 8.1.1 Insatsförsvaret ställer nya krav på 8.1.2 Förmåga till anpassning ställs i fokus ................................... 8.1.3 Ledningen av FoU-verksamheten förändras vad avser det 8.2 Kompetensförsörjning nationellt och internationellt ............... 8.2.1 Utveckling av FoU-processerna ............................................ 8.2.2 Industriell utveckling och ökat samarbete avseende 8.2.3 deltagande i det internationella FoU-samarbetet.... 8.2.4 Nätverk för styrning, inriktning och kompetensförsörjning.. 113 8.3 Teknisk och industriell utveckling ........................................... 8.3.1 IT-revolutionen – från segregerande till integrerande kraft mellan civil och militär teknologi................................... 8.3.2 Kostnadseffektivitet genom COTS ....................................... 8.3.3Materielförsörjning i nätverksekonomin: generella utvecklingstendenser i högteknologisk verksamhet........ 8.3.4 Företagande i nätverksekonomin .......................................... 8.3.5Militär materielförsörjning i den framväxande 8.3.6 Militära funktioner med snabb utveckling och deras industriella bas i ett längre perspektiv ............................ 8.3.7 Konsekvenser för svensk materielförsörjning....................... 8.3.8 Nya sätt att bedriva försvarsforskning och skapa teknisk 9 Utredningens fortsatta arbete ........................................................... En betydande omställning ........................................................ Statsmakternas och regeringens roll......................................... Framtida inriktning och omfattning av Åtgärder för att effektivisera nyttiggörandet av FoU- Framtida leverantörer av FoU .................................................. Rollspelet mellan berörda aktörer ............................................ FoU-beredning på regeringsnivå.............................................. Bilaga 1 Utredningsdirektiv ................................................................. Statsrådet och chefen för Forskning och utveckling för totalförsvaret Delbetänkande av utredningen: "Översyn av forskning och utveckling inom totalförsvaret" (Fö 2000:02) Regeringen beslutade att en särskild utredare skall analysera och lämna förslag till hur nationell och internationell forskning och utveckling (FoU) skall kunna nyttiggöras som användbar kunskap och praktiska tillämpningar för behov inom totalförsvaret. Utredaren skall därvid kartlägga nuläge och förändringsfaktorer samt göra analyser och lämna förslag rörande inriktning, genomförande och omfattning av FoU för framtida behov inom totalförsvaret (Dir. 2000:14). Nedanstående personer har förordnats av chefen för departementet att ingå i utredningen i de befattningar som anges: Dep.sekr., U Dep.sekr., Fö Dep.sekr., Fö expert (t.o.m. 16/6) expert (fr.o.m. 16/6) Utredaren har vid olika tillfällen orienterat företrädare för Försvarsberedningen om arbetets fortskridande samt inhämtat synpunkter och underlag genom samtal med berörda befattningshavare inom Försvars- och Utbildningsdepartementen. Utredningen har besökt och inhämtat underlag från Försvarsmakten, ÖCB, SRV, SPF, FMV, FOA, FFA och FHS. Skriftligt underlag har framtagits och överlämnats från myndigheternas sida genom experternas försorg. Utredningen har också besökt och samt genomfört diskussioner med och inhämtat underlag från ledningsgrupperna för det nationella flygtekniska forskningspro- grammet (NFFP) samt pågående studie rörande framtida operativa ledningssystem för försvaret (den s.k. ). Utredningen har haft ett nära samarbete med Materielförsörjnings- utredningen, speciellt vad avser beskrivningen av svensk industri samt förändringsfaktorer av betydelse för den fortsatta utvecklingen av FoU- verksamheten inom totalförsvaret. Utredningen har, vad avser civil teknikutveckling, fört diskussioner med ledningsgruppen för pågående IVA-studie: Forskning och utveckling för industri och försvar. Vi redovisar med denna delrapport vårt arbete med att i en första etapp kartlägga och analysera nuvarande process för forskning och utveckling inom totalförsvaret, hur FoU-satsningarna nyttiggörs samt de förändringsfaktorer som vi bedömer ha betydelse för styrning, inriktning och genomförande av FoU för totalförsvaret . Delrapporten avslutas med en probleminventering som grund för fortsatt arbete. Utredningen skall enligt sina direktiv analysera och lämna förslag till hur nationell och internationell forskning och utveckling (FoU) skall kunna nyttiggöras som användbar kunskap och i praktiska tillämpningar för behov inom totalförsvaret. Utredaren skall därvid kartlägga nuläge och förändringsfaktorer samt göra analyser och lämna förslag rörande inriktning, genomförande och omfattning av FoU för framtida behov inom totalförsvaret. Arbetet skall bedrivas med utgångspunkt från de senare årens utveckling i omvärlden, ominriktningen av totalförsvaret samt principen om anpassning. I sin analys och sina förslag skall utredaren beakta såväl relationen mellan forskning och utveckling för behov inom totalförsvaret och annan forskning och utveckling som relationen mellan nationell och internationell forskning och utveckling. Genom föreliggande delrapport redovisas ett kartläggningsarbete som avser dagens processer för inriktning, genomförande, kvalitetssäkring och uppföljning av . Konsekvenserna av genomförd avgiftsfinansiering av verksamheten har följts upp liksom fördelningen av satsade resurser över olika kategorier av forskning, teknikutveckling och objektbunden utvecklingsverksamhet. Frågan om hur FoU-verksamheten nyttiggörs för olika ändamål har ägnats särskild uppmärksamhet. Den forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) som utredningen behandlar syftar till kunskaps- och kompetensuppbyggnad på stor bredd och genomförs för att stödja totalförsvarets utveckling och anpassningsförmåga på såväl kort som lång sikt. Totalförsvarets satsningar på forskning och utveckling bör således inriktas och genomföras utifrån ett nyttoperspektiv, där totalförsvarets behov är styrande. Utredningen har i sin inledande kartläggning diskuterat frågan att sätta in FoU-verksamheten i ett "förmåge- och nyttoperspektiv", där verksamheten relateras till de olika förmågor som totalförsvaret skall utveckla för att på bästa sätt lösa av statsmakterna givna uppgifter. En första ansats till beskrivning av en sådan förmågestruktur redovisas i kapitel 2. Omfattning och inriktning i stort Omfattningen av framgår av följande bild, där akronymen FoT avser forskning och icke objektbunden teknikutveckling för det militära försvaret. Forskning och utveckling för totalförsvaret Forskning för det civila försvaret, FoT för specifika tillämpn. (mark, sjö, luft, ledn. teknik/taktik, Totalt omfattar FoU-verksamheten /år. Bilden illustrerar hur dessa medel fördelas mellan forskning, teknikutveckling och industriellt inriktad utvecklingsverksamhet. En fördjupad redovisning av indelningen av FoU-verksamheten i olika kategorier samt hur FoU-medlen fördelas ges i kapitel 3 och 4. Det är utredningens preliminära bedömning att de nya kraven och behoven och därav föranledda åtgärder från myndigheternas sida bör kunna inrymmas genom omfördelningar inom ramen för dagens resurser. Det kan härvid bli aktuellt att se över fördelningen mellan resurser för FoU- verksamheten och resurser för materielanskaffningen. Det är dock i huvudsak en myndighetsuppgift att föreslå och genomföra erforderlig omprioritering och utredningen kommer inte att kunna ge exakta siffror för en sådan omfördelning mellan "gammal" och "ny" FoU. Inom såväl det militära som det civila försvaret syftar FoU- verksamheten ytterst till att stödja förmåga att leda och samordna totalförsvarets utveckling samt skapa handlingsfrihet och förmåga till anpassning mot nya villkor och uppgifter som genom omvärldsutvecklingen kan uppstå . Inom det militära försvaret stöds förmågan att leda Försvarsmaktens utveckling genom FoU-insatser inom ramen för dels studie- och planeringsverksamheten, dels den utbildnings- och övningsverksamhet som bedrivs på alla ledningsnivåer. Förbandsledningsförmåga och för- måga till verkan stöds inom ramen för den fortlöpande förbands- och taktikutvecklingen. Det i ekonomiska termer mest omfattande stödet från FoU-verksamheten ges inom ramen för materielförsörjnings- processen, där forsknings- och utvecklingsinsatser görs i alla skeden från tidiga studier till avveckling av materiel. Samarbetet med den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor och med civil teknikutveckling har blivit allt viktigare i takt med att gränserna mellan militär och civil teknikutveckling suddas ut. Den ökande internationaliseringen och det faktum att det inom det svenska försvaret bara genomförs en bråkdel av världens samlade, försvarsrelaterade FoU-satsningar gör det nödvändigt att systematiskt bygga upp samverkan internationellt där detta är möjligt och kost- nadseffektivt samt förenligt med svensk säkerhetspolitisk målsättning. Inom utvecklingsverksamheten har de senaste årens reduceringar inom det militära försvarets materielplanering medfört behov att tydligare prioritera mellan olika system- och kompetensområden. Den inriktning mot strategiska kompetensområden som påbörjades genom försvarsbeslutet fortsätter. Forsknings- och studieverksamheten inom det civila försvaret syftar främst till att bygga upp kunskaper om och förståelse för omvärlds- utvecklingen och successivt förändrade förutsättningar och villkor för civilt försvar. Det kan till exempel gälla principer för lednings- systemets uppbyggnad på central, regional och lokal nivå. Andra exempel är metoder för att utveckla det civila försvarets utbildnings- och övningssystem samt metoder för att få beredskapshänsyn beaktade i samhällsplanering och samhällsutveckling. Utvecklingsverksamheten inom det civila försvaret har karaktären av åtgärder för att stärka och skydda samhällets infrastruktur mot olika typer av hot och risker samt på olika sätt bidra till samhällets krishanteringsförmåga. Liksom för det militära försvaret är det här betydelsefullt att utveckla det internationella samarbetet, bl.a. med syfte att utveckla förmågan till krishantering och säkerhetsfrämjande verksamhet samt för att få ta del av resultat som kan nyttiggöras i utvecklingen av det civila försvaret. Ledning och samordning av utövas på den högsta nivån av riksdag och regering. Inom det militära försvaret har Försvarsmakten ansvar för ledning, inriktning och utvärdering av FoU-verksamheten medan har en samordnande roll för motsvarande verksamhet inom det civila försvaret. Som stöd för sina lednings- och samordningsroller har dessa aktörer dels totalförsvarets olika myndigheter, dels inhemsk industri samt universitet och högskolor. Internationell samverkan på alla nivåer är ett viktigt medel för att inom ramen för den egna FoU-verksamheten så långt möjligt tillvarata för totalförsvaret relevant FoU som genomförs utanför vårt lands gränser. Detta illustreras av följande bild. Ledningsstruktur och stöd. Samverkan på alla nivåer för samlat agerande. Nätverksbaserat arbetssätt eftersträvas för effektiv samordning. SRV, SPF m.fl. I kapitel 6 och 7 redovisas en kartläggning av hur denna FoU- verksamhet leds, inriktas och nyttiggörs för olika ändamål inom totalförsvarets verksamhet. Kartläggningen baseras på underlag som inhämtats från berörda departement och myndigheter. säkerhets- och försvarspolitik har gradvis förändrats. Den fokusering på självförsörjning och ett starkt invasionsförsvar som bas för denna politik som varit rådande har successivt ersatts av förändrade och nya krav på totalförsvaret. Den "traditionella" hotbilden försvann genom och . I den nya inriktningen ställs kraven på flexibilitet och anpassbarhet att möta ett vidgat spektrum av hot och risker i fokus. En av huvuduppgifterna för det militära försvaret är fortfarande förmågan att möta ett väpnat angrepp mot vårt land, men uppgiften att kunna medverka i internationella insatser har fått ökad tyngd. Inom ramen för ett vidgat säkerhetsbegrepp har vidare behovet av gränsöverskridanden mellan militärt och civilt försvar ökat. insatser, där militärt och civilt försvar samordnas på ett annat sätt än tidigare, kan bli aktuella att genomföra. Totalförsvarets behov av förnyelse skall tillgodoses som nationell och internationell interoperabilitet prioriteras. Behovet att dels anpassa försvaret för nya uppgifter, dels upprätthålla förmåga att fortlöpande utveckla och förnya försvaret växer i styrka som den svenska säkerhetspolitiken blir mera öppen för djupare internationellt samarbete avseende denna förnyelse. För FoU-verksamheten innebär detta krav på att den skall vara så flexibel att den utgör en integrerad del av totalförsvarets förmåga till kontinuerlig anpassning mot nya hot och risker. Försvarsmakten står inför betydande förändringar av den operativa förmågan, åtgärder för att trygga kompetensförsörjningen samt ökande krav på internationalisering. Som samlingsbegrepp för kraven på ominriktning och förnyelse avseende de operativa förmågorna används beteckningen RMA (Revolution in Military Affairs) som lånats från , där motsvarande ominriktning av försvaret startade . Det är här viktigt att notera att RMA-konceptet är av relevans för insatsförsvaret oavsett om det skall verka mot väpnat angrepp eller i internationella insatser. Utgångspunkten för Försvarsmaktens ominriktning är den framväxande IT-teknologin och de möjligheter som detta innebär vad avser vidareutveckling och förnyelse av försvarets funktioner och system. Begrepp som kommit att förknippas med RMA och som i sig anknyter till de nya möjligheterna är DBA (Dominant Battlespace Awareness), PE (Precision Engagement) och DS (Decision Superiority). RMA-konceptet, som främst fokuserar på rent kvalitativa eller kvantitativa militära eller tekniska faktorer, utgör alltså en viktig grund för Försvarsmaktens ominriktningsarbete. Parallellt härmed utgör den ökande internationaliseringen, ökad tonvikt på internationella insatser samt det vidgade säkerhetsbegreppet viktiga påverkansfaktorer vid utformning av den framtida Försvarsmakten. De politiska krav och förväntningar på Försvarsmaktens förmåga som, mot bakgrund av den nämnda säkerhetspolitiska och tekniska utvecklingen, växt fram ställer härutöver krav på särskilda åtgärder för att säkerställa en kompetensförsörjning i linje med de nya behoven. Utgående från de fyra huvuduppgifter som statsmakterna formulerat för försvaret (prop. 1998/99:74) har regeringen i samverkan med de myndigheter som svarar för ledning och samordning av försvarets utveckling, definierat ett antal förmågor, vilka skall ligga till grund för genomförande av önskad utveckling. Detta ställer krav på förmåga till ledning och samordning inom totalförsvaret. Vidare krävs förmåga att följa, förstå och utnyttja den tekniska utvecklingen, förmåga att samverka med andra länder såväl vad avser studier, planering, övningsverksamhet och teknik- och materielförsörjning som vad avser genomförande av gemensamma operationer. Vidare pågår en förändring av synen på materielförsörjningen till försvaret. Den traditionella fokuseringen på utveckling och anskaffning vid inhemsk industri tonas ner och följs av en ökande internationalisering. Det vidgade utnyttjandet av civil teknik - bl.a. som en följd av den materiel som krävs för att förverkliga RMA-konceptet - leder till betydande förändringar i det hittillsvarande mönstret för teknikupphandling från industriella leverantörer. Särskild vikt skall läggas vid att sammanlänka civil forskning och teknikutveckling med försvarets behov. Förmågan till anpassning samt möjligheterna att vidmakthålla och nyttja försvarssystemen under olika förhållanden skall säkerställas. Som ett led i en sådan strategi inriktas teknik- och kompetensförsörjningen särskilt mot s.k. strategiska kompetens- områden. Med syfte att söka skapa ömsesidiga beroenden med andra länder kan också områden där svensk industri har konkurrensfördelar i ett internationellt perspektiv bli föremål för särskilda satsningar. Samverkansformerna mellan utförare och beställare av FoU skall utvecklas och internationell samverkan eftersträvas där detta är möjligt och förenligt med vår säkerhetspolitiska inriktning. Kunskaps- och teknikförsörjningen till totalförsvaret tillgodoses främst inom ramen för sektorns egna forskningsinstitut och den traditionella försvarsindustrins kompetenser och kapacitet. I ökande grad kommer försörjningen att ske genom samverkan med civil forskning och industri samt samverkan internationellt. Försvarsindustrin och försvarets egna forskningsinstitut har en viktig roll i att etablera sådan samverkan för försvarets behov. Detta har uppmärksammats av flera av myndigheterna som i vissa fall initierat åtgärder med detta syfte. De nya förutsättningarna för den forskning och utveckling som skall stödja det svenska totalförsvaret och dess utveckling innefattar nya krav men också nya möjligheter. Sålunda finns kravet på anpassning till nya förhållanden med att IT-tekniken erbjuder nya möjligheter beträffande successiv förändring och flexibilitet. Det allmänna kravet att ominrikta försvarsforskningen finns parallellt med den relativt nya möjligheten till styrning av forskningen som uppdragsstyrningssystemet innebär. Möjligheterna till internationellt samarbete har utökats. Forskning och utveckling för totalförsvaret står alltså inför förändringar och behov av förnyelse. Förändringsarbetet medför och kommer att aktualisera olika problem, som vid alla förändrings- processer. Särskilda ansträngningar måste därför göras för att FoU- satsningarnas tyngdpunkt skall inriktas mot de förändrade behoven. skall satsningarna spänna över nya framväxande områden av intresse för totalförsvaret. Det är helt klart att en ominriktning av forskning och utveckling redan pågår. Sålunda har tidigare nämnts Försvarsmaktens påbörjade arbete inom ramen för Försvarsmaktsidé 2020 och Målbild 2010, de ökade resurser för internationalisering som successivt avsätts inom respektive myndighets verksamhetsområden, den ökade fokuseringen på nya hot och risker inom ramen för det vidgade säkerhetsbegreppet etc. En avgörande fråga är då vad regeringen kan göra för att inrikta, främja och säkerställa den eftersträvade utvecklingen av . 1.6Statsmakternas och regeringens roll Utredningen ser som sin huvuduppgift att lämna regeringen underlag avseende sådana FoU-relaterade frågor, där statsmakternas bedömningar är avgörande för att den eftersträvade ominriktningen av skall komma till stånd eller som i andra avseenden är så fundamentala att de kräver regeringens särskilda uppmärksamhet. Regeringens mål är här att klarlägga och tydliggöra vilka de övergripande faktorerna är för att de nationella intressena skall kunna uppnås. Regeringen bör enligt utredningens bedömning ha en uppfattning i följande avseenden: Hur skall den nya inriktningen av uttryckas, som grund för myndigheternas arbete? Krävs några organisatoriska och processuella förändringar av sådant slag att regeringen måste ange dem för att den nya inriktningen skall kunna förverkligas?