sou · GOB352d4 · 2001-01-01 00:00:00 — Etappmål 3 om hänsyn vid byggande av skogsbilvägar, tillsammans med föreslagen utvidgning av det gene- rella markavvattningsförbudet, ger goda förutsättningar för att bevara kvarvarande våtmarker med höga natur- och kulturvärden i skogsland- skapet. Med restaurering och anläggning av våtmarker reduceras näringsläcka- get, vilket bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Därför har kostnaderna för anläggning av våtmarker delats lika mellan detta miljökvalitetsmål och Ingen övergödning. Ju närmare kusten våt- markerna läggs desto större är nyttan vad avser minskad övergödning. Produktionsbortfall kan uppkomma inom såväl jord- som skogsbruk. Kostnaderna för sektorernas anpassning kan endast i begränsad utsträckning kvantifieras. Ett exempel på vilka kostnader som kan upp- stå inom skogsbruket för att nå etappmålet om skogsbilvägar redovisas i bilaga V. Vi gör dock bedömningen att kostnaderna för sektorerna på nationell nivå är tämligen begränsade. De offentliga utgifterna har sammanlagt uppskattats till ca 150 mil- joner kronor/år. För ekonomiska beräkningar se bilaga V. Anlagda våtmarker, särskilt i slättbygderna, kan ha värde för rekreation. 13.6.3Skälen för val av ambitionsnivå Den valda nivån ger goda förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet inom en generation. Vad gäller områdesskydd för myrar kommer en stor andel av de områden som pekats ut av naturvårdsskäl att vara skyddade. Den nivå för anläggning av våtmarker som vi föreslår är dock med stor sannolikhet inte tillräcklig på lång sikt. Historiskt sett har betydligt större arealer förlorats genom utdikning och torrläggning. att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning behöver också förmodligen på fler våtmarker anläggas. Vi bedömer dock att den nivå vi föreslår är realistisk att genomföra och att den i huvudsak, åtminstone , kan finansieras inom ramen för miljö- och landsbygds- programmet. Med tanke på att det begränsade antal hotade arter som verkar behöva åtgärdsprogram är det rimligt att anta att etappmålet om hotade arter kan nås till 2005. Eftersom det finns en hel del kunskap om hur man bygger skogsbilvägar miljöanpassat bedöms det fullt rimligt att etappmålet om byggande av skogsbilvägar ska nås till 2005. bör de insatser som ovan beskrivs under etappmålen vara tillräckliga. kommer det att finnas behov av ytterligare restaurering av våtmarker. Det kan också gälla i skogsmark. I viss utsträckning kan också mer skydd och vård av våtmarker bli aktuellt. För uppskattningar av kostnader för drift och skötsel av skyddade och restaurerade våtmarker, se bilaga V. Vi bedömer att befintlig lagstiftning, främst , i stort sett är tillräcklig för att genomföra målen (se dock kap. 19 vad gäller generella förändringar av ). Anläggandet av skogsbilvägar kan vara ett hot mot våtmarkerna, kanske framför allt i norra . Sådana vägar kan inverka mycket menligt på våtmarkernas hydrologi, och därmed i stor utsträckning minska deras naturvärden. Under beredningen har det kommit in syn- punkter med innebörd att system med samråds- och i vissa fall tillståndsplikt inte fungerar tillfredsställande i detta avseende. Vi har inte tillräckligt underlag för att föreslå någon skärpning av befintliga bestämmelser. Med tanke på frågans vikt, anser vi emellertid att den utredning som har till uppdrag att utvärdera tillämpningen av (M 1999:03) särskilt bör uppmärksamma hanteringen av denna typ av ärenden. Vi utgår ifrån att regeringen kommer att utvidga det generella mar- kavvattningsförbudet till delar av och enligt vad som framgår av miljömålspropositionen. markavvattningsförbud för hela landet har diskuterats, och den frågan bör övervägas. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet finns bidrag för anläggning av våtmarker i odlingslandskapet (programmet behandlas mer utförligt i kap. 16 om Ett rikt odlingslandskap). För att nå miljökvalitetsmålet bedömer vi att det också är viktigt att särskilda satsningar görs på information, rådgivning och utbildning inom jord- och skogsbruket. Inom ramen för miljö- och landsbygdspro- grammet finns särskilda medel för information och kompetensutveck- ling. arbetar mycket med rådgiv- ning och information. 13.8Regionala och lokala mål och åtgärder I detta avsnitt behandlas särskilda utgångspunkter för arbetet med miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker på regional och lokal nivå. Gemensamma förutsättningar för det regionala och lokala miljöarbetet behandlas i kap. 23. Som underlag för att utveckla regionala och lokala åtgärder för att genomföra de nationella etappmålen och senare miljökvalitetsmålet behöver regionala och lokala mål utvecklas. Regionala och lokala mål och åtgärdsstrategier bör utvecklas i dialog och samverkan mellan läns- styrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. En ut- gångspunkt i arbetet är länets och kommunernas miljöförhållanden och särskilda förutsättningar samt möjligheter till regionala och lokala åtgärder. Behovet av och förutsättningarna att genomföra åtgärder för att genomföra miljökvalitetsmålet varierar mellan olika delar av landet. Det behövs utvecklad regional och lokal kunskap om natur- och kul- turmiljövärden i våtmarker. Den tidigare genomförda våtmarksinvente- ringen behöver kompletteras med kulturmiljövärden. Sådant underlag behövs också för att kunna tillgodose dessa värden bl.a. vid övervägan- den om mark- och vattenanvändning. Åtgärdsförslagen ovan omfattar flera åtgärder från centrala myndig- heter, ofta med medverkan från länsstyrelser och kommuner. I framhålls vikten av att frag- mentering av värdefulla livsmiljöer i och i anslutning till våtmarker upphör så att våtmarkernas förmåga att erbjuda livsrum för naturligt förekommande växter och djur med högt specialiserade livsmiljökrav ökas. Särskilt viktigt är det att återupprätta det naturliga samspelet mellan våtmarker och omgivande biotoper. Hävd av våtmarker bör återupptas i områden där förutsättningar finns för att hävdgynnade växter och djur kan fortleva på lång sikt. Föreslagna åtgärder som främst berör länsstyrelser och kommuner är bl.a. restriktiv prövning vid anläggning av skogsbilvägar och annan exploatering och skydd av mindre våtmarker och småvatten i odlingslandskapet inom länsstyrel- sernas arbete med miljö- och landsbygdsprogrammet. Kommunerna kan i sin översiktsplanering bygga upp ett samlat kun- skapsunderlag om mark och vatten som ger vägledning för hantering av frågor som berör natur- och kulturmiljövärden i våtmarker. Länsstyrel- serna behöver underlag i ärenden som berör natur- och kulturmiljövär- den i våtmarker. Det gäller bl.a. beslut om skydd av områden enligt och om tillstånd till exploateringsåtgärder. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Arbetet bör bedrivas i samarbete mellan länsstyrelser och kommuner, och program och andra kunskaps- och planeringsunderlag bör arbetas in i länsstyrelsernas regionala miljöunderlag. Det kan bl.a. utgöra underlag för länsstyrel- sernas beslut i olika ärenden och ge övergripande utgångspunkter för kommunernas och andra aktörers miljöarbete. Arbetet bör också bedrivas med hänsyn till de krav på åtgärdsprogram för vattenkvalitet som EU:s kommande ramdirektiv för vatten innebär. Länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna har särskilt ansvar för rådgivning i jord- och skogsbruket. Indikatorer är en god hjälp för att på ett överskådligt och tydligt sätt kunna följa upp om miljökvalitetsmål och tillhörande delmål nås. En samlad analys av uppföljningen för de femton miljökvalitetsmålen finns i kap. 20. I tabell 13.3 finns ett förslag till indikatorer för att följa upp miljö- kvalitetsmålet Myllrande våtmarker med tillhörande delmål. uppbyggd på samma sätt för alla femton miljökvalitetsmålen. En beskrivning av tabellens uppbyggnad finns i bilaga IV. Alla delmål utom etappmål 3 och 4 kan följas upp på ett acceptabelt sätt. För etappmål 3 om byggande av skogsbilvägar kan några av de föreslagna indikatorerna för andra delmål i viss mån ge information om måluppfyllelse, men inte på ett fullt acceptabelt sätt. Det är möjligt att uppföljningen i detta fall främst bör ske på annat sätt än med hjälp av indikatorer. För etappmål 4 om våtmarker och småvatten behöver före- slagen indikator nummer 112 utvecklas med tanke på kvalitetskriterier för natur- och kulturmiljön. Elva av tolv indikatorer under Myllrande våtmarker finns med i uppföljningssystem för miljökvalitetsmålen. Motiv för valet av dessa indikatorer finns i denna rapport. Indikator nummer 100 behövs för att följa upp etappmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter. För mål om främmande arter och genmodifierade orga- nismer är det osäkert om det är möjligt att ta fram indikatorer för upp- följning. Kanske uppföljningen bäst bör ske på annat sätt än via indika- torer. Det finns en stor brist på indikatorer för att bedöma inverkan (I) av miljöproblem på våtmarkernas biologiska mångfald. Betydande utveck- lingsarbetet behövs. Den indikator för hotade arter vi föreslår kan ge en begränsad information. Förslag till indikatorer för att följa upp miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker med tillhörande delmål. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Drivkraft (D) Virkesuttag totalt och fördelat på sågtimmer, massaved och finns även i kap. 15. brännved (D). Energianvändning per person, per BNP och sektor uppdelat på vattenkraft och torv. energislag (D). torn finns även i kap. 5, 6, 9, 12, 18. Påverkan (P) Årligt antal tillstånd och dispenser för intrång i våtmarken fördelat på typer av intrång (P). ring, vägar och torvtäkter. Årlig areal bruten mängd torv yta och volym (P,D). Status (S) Areal och antal våtmarker R, Pa, Pb fördelat på typ av våtmarker och län (S). Klassning av våtmarker och R, Pb, E3 sumpskog efter grad av hydrologisk ostördhet, hävd, antal och areal per klass (S). Inverkan (I) Antal hotade arter enligt rödlistan (akut och starkt hotade samt sårbara) (I). även i kap. 14, 15, 16, 17. Indikator och typ av indikator Ansvarig (huvudansvarig står först) och kommentarer P = precisering, E = etappmål) Respons (R) Areal och andel skyddad Pa, Pb, E1, E2 våtmark fördelat på skyddsform och typ (R). för hotade arter med stora behov av riktade åtgärder (R). endast för en del arter. Indikatorn finns även i kap. 12, 15, 16, 17. Pb, E2, E5 plan och andel som erhållit skydd (R). Antal och areal nyanlagda R, Pa, Pb, E4, E5 och restaurerade våtmarker, med kvalitetsbedömningar (R). ningen innefattar läge, utförande, vegetation och *** bra underlag finns och indikatorn brukas, ** viss utveckling behövs, * betydande utveckling behövs. D = drivkraft, P = påverkan, S = status (tillstånd), I = Inverkan (konsekvens), R = respons (åtgärd). Vi föreslår att , och Statistiska Cent- ralbyrån (SCB) ges i uppdrag att långsiktigt säkerställa användningen av de indikatorer man har huvudansvar för. I uppdraget ingår att vida- reutveckla indikatorer vid behov. Vi föreslår att ges i uppdrag att försöka ta fram en indikator för att bedöma utvecklingen för den biologiska mångfalden i svenska våtmarker. bör först göra en bedömning av tid och kostnader för att genomföra ett sådant uppdrag. och bör ges i uppdrag att i samråd med vidareutveckla indikator för nyanlagda och restaurerade våtmarker med tanke på kultur- och naturmiljön. Innan uppdraget genomförs behövs en tids- och kostnadsplan, samt en bedömning av lämpliga kriterier för att bedöma kvalitet. Lämplig instans bör utreda möjlighet att ta fram indikator om intro- duktion av främmande arter och genmodifierade organismer. Detta arbete bör samordnas för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myll- rande våtmarker, Storslagen fjällmiljö och Levande sjöar och vatten- drag. 14Hav i balans samt levande kust och skärgård fattade beslut (bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183) i anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:145) om Svenska Miljömål. I beslutet har miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård formulerats på följande sätt; och skall ha en långsiktigt hållbar produk- tionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: –Belastning av näringsämnen och föroreningar samt fysisk påverkan för- sämrar inte förutsättningarna för den biologiska mångfalden eller den miljöns produktionsförmåga. –Fiske, sjöfart och annat nyttjande av hav och vattenområden, liksom bebyggelse och annan exploatering i kust- och skärgårdsområden sker med hänsyn till vattenområdenas produktionsförmåga, biologiska mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftslivet. –biotoper som är unika skyddas. –Skärgårdslandskapets naturskönhet, kulturmiljövärden och variation bi- behålls genom att vatten-, jord- och skogsbruk samt turism bedrivs med hänsyn till miljö, kulturmiljö och biologisk mångfald. –Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. –Massförekomster av växtplankton orsakade av mänsklig påverkan förekommer inte. –Utbredning och artantal av växter och djur förändras inte negativt genom mänsklig påverkan. –Tångbältets djuputbredning i och skärgårdar har återhämtats. –Syrebrist orsakad av övergödning från mänsklig verksamhet är mycket sällsynt. –Låg bullernivå eftersträvas. –Lokalisering av vindkraftverk sker med hänsyn tagen till bl.a. natur- och kulturmiljö, friluftsliv samt landskapsbild. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. 450 Hav i balans samt levande kust och skärgård 14.2Kommitténs förslag till delmål och sammanfattande bedömning Förslag till kompletterande preciseringar av miljökvalitets- målet: a)Hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. b)Kust- och skärgårdslandskapets karaktäristiska bebyggelse- mönster och odlingslandskap upprätthålls. c)Samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EU:s kommande ramdirektiv för vatten. Förslag till etappmål: 1.Senast 2010 har av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ett långsiktigt skydd. 2.Senast till 2005 finns en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. 3.Senast 2010 har åtgärdsprogram inletts för de hotade arter och fiskstammar som har särskilt stora behov av riktade åtgärder. 4.Bifångsterna av däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter minimeras till 2010. 5.Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, i svensk ekono- misk zon är högst motsvarande återväxten så att fisk- bestånden kan fortleva och, där så är nödvändigt, återhämta sig. 6.Buller och andra störningar från båttrafik är försumbara inom sär- skilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . 7.Utsläpp av olja och kemikalier från fartyg upphör . Vi bedömer att med föreslagna etappmål finns det goda förutsätt- ningar att nå miljökvalitetsmålet inom en generation. Olika statliga myndigheter samt kommunerna kommer att ha ett stort ansvar för att åtgärder vidtas. Det är också viktigt att fiskerinäringen tar sitt ansvar. De största tillkommande utgifterna statsfinansiellt bedömer vi uppstår vid inrättandet av reservat, för särskilda insatser för att bevara hotade arter och för att anpassa fiskenäringen (stöd till utveckling av nya redskap, förvaltningsplaner mm.). För att nå miljökvalitetsmålet krävs forskning och utveckling, bland annat vad gäller havets biologiska mångfald. Hav i balans samt levande kust och skärgård 451 14.3Skälen för kommitténs förslag Underlaget för förslagen till preciseringar och etappmål har i första hand hämtats från i balans samt levande kust och skärgård (NV rapport 4998, 1999), redovisning av tilläggsuppdrag till regeringen , om sektorsmål för ekologiskt hållbar utveckling (Information 1999:7), och miljön (RAÄ 1999) och propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145). Belastning av näringsämnen och föroreningar behandlas under Ingen övergödning och Giftfri miljö. Utsättning av fisk, kräftdjur och blötdjur samt genetiskt modifierade organismer behandlas under Levande sjöar och vattendrag. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö gäller i vissa delar även kust och skärgård. a)Detta delmål har, något allmännare formulerat, antagits av i samband med miljöpolitiska beslut. Regeringen pre- ciserade i miljömålspropositionen målet och gjorde bedömningen att det bör fortsätta att gälla som ett delmål. Eftersom målet främst är ett kvalitetsmål bedömer vi att det bör utgöra en precisering, men vi har också kompletterat med särskilt etappmål om hotade arter (etappmål 3). b)Delmål föreslaget av . Preciseringen något omskriven för att inte överlappa med redan beslutade mål. c)Preciseringen anknyter till EU:s kommande ramdirektiv för vatten där det anges att god ytvattenstatus ska uppnås. Vad som är god ytvattenstatus anges i en ramdefinition i direktivet, men de exakta kriterierna ska efter direktivets ikraftträdande fastställas av varje land. 452 Hav i balans samt levande kust och skärgård 1.Etappmålet bygger på förslag till delmål om skydd av biotoper som är viktiga för den biologiska mångfalden. I vårt förslag till etappmål innefattas också nödvändigt skydd av kulturmiljöer. Etappmålet avser också täcka det delmål om fysisk påverkan på grunda havsområden som regeringen i miljömålspropo- sitionen angivit bör fortsätta att gälla. (Påverkan från övergödning och miljögifter, som bl.a. påverkar grunda havsområden, behandlas under Ingen övergödning respektive Giftfri miljö). 2.Etappmålet bygger på förslag från . Det avser ge underlag för att uppnå de av föreslagna delmålen som handlar om att kulturmiljön ska bevaras och utvecklas med bibehållen karaktär. 3.Etappmålet bygger på förslag från , och utgör ett komplement till övriga etappmål för att uppnå miljökvalitetsmålets ambitioner vad gäller biologisk mångfald och särskilt den föreslagna preciseringen a). Vi bedömer att skydd av områden och ökad hänsyn vid exploatering måste kompletteras med individuellt utformade åtgärdsprogram för att också de mest hotade arterna ska kunna fortleva på lång sikt. 4.Etappmålet bygger på förslag från . Målet överens- stämmer bl. a med det internationella avtal om bevarande av små- valar i och (ASCOBANS) som ratifice- rat. Regeringen har i miljömålspropositionen angivit att riktlinjerna i Bonnkonventionen vad gäller bifångster av småvalar bör gälla som delmål. 5.Etappmålet har formulerats av oss men baserar sig på . arbetsgrupp för vattenfrågor har tagit upp överfiske som en av de mest angelägna frågorna i havsmiljön att komma till rätta med. 6.Detta mål överensstämmer med det delmål om sjötrafiken som rege- ringen i miljömålspropositionen angivit bör fortsätta att gälla. 7.Målet överensstämmer med förslag från och Kustbe- vakningen. Regeringen bedömde i miljömålspropositionen att olje- och kemikalieutsläppen möjligt bör upphöra. Målet överens- stämmer också med riktlinjer i Bonnkonventionen. Hav i balans samt levande kust och skärgård 453 14.3.3Regeringens bedömning i miljömålspropositionen Regeringen gjorde i miljömålspropositionen bedömningen att miljö- kvalitetsmålet borde kompletteras med delmål avseende påverkan på grunda havsområden, utbredning av hotade arter, bifångster av små- valar, olje- och kemikalieutsläpp från fartyg till vatten samt sjötrafikens miljöpåverkan. Alla frågor täcks av ovanstående förslag till preci- seringar och etappmål. De delmål som föreslagits av , och Riks- antikvarieämbetet har beaktats och täcks i huvudsak in i föreslagna preciseringar och etappmål, med undantag för utsättning av fisk och andra arter som behandlas under Levande sjöar och vattendrag. Vi har lämnat ett fåtal konkreta förslag till hur en hållbar utveckling kan främjas vad gäller förutsättningar att bo och verka och att bedriva näringsverksamhet i kust- och skärgårdsområdena. De miljö- och hus- hållningsprogram som länsstyrelserna i , , län, , , och län redovisade till regeringen , ger god belysning av den mängd frågor som bör uppmärksammas. Miljövårds- beredningen har i uppdrag att utvärdera hur programmen kan bidra till en hållbar utveckling i skärgårdsområdena och ska redovisa detta till regeringen . 454 Hav i balans samt levande kust och skärgård Genomgång av problem som behöver rättas till, orsakerna till problemen och aktiviteter som behöver förändras. Arter, biotoper och Kemiska faktorer; bl.a. kan vissa miljöer, t.ex. djupområden, slås ut genom syrebrist orsakad av främst tivt påverka grunda bottnar. Se Giftfri miljö och Ingen övergödning. Det är särskilt viktigt att eutrofierande utsläpp reduceras i områden med dålig djupvatten- omsättning. Rengöring av båtars tankar till havs måste upphöra, Fysisk påverkan på (exploat- ering av) grunda områden, exploatering i form av bottnar som trålas samt diverse påverkan på andra ningar, hänsynsfulla fiske- Sand- och grustäkter på havs Minskat / anpassat uttag och Introduktion av främmande arter och stammar (inkl. utsättning och oavsiktlig spridning från vatten Begränsning / reglering av utsättning, kontroll av oav- Buller och andra störningar Reglering av sjöfart, fritids- Natur/kulturmiljön i Ökat skydd och skötsel av traditionella näringar, brist på kulturlandskapet, byggnader, konstruktioner etc., ökad Rationaliseringar av fyr- och Överfiske, men också kemisk Minskad kemisk påverkan, Hav i balans samt levande kust och skärgård 455 Övergödning och förhöjda halter av miljögifter påverkar i hög grad de biologiska förutsättningarna i och . Miljökvali- tetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård kan inte nås om inte också betydelsefulla insatser görs inom målen Ingen övergödning och Giftfri miljö. För att nå en god miljökvalitet i havet är det viktigt att olje- och kemikalieutsläppen från fartyg upphör. Fisket är den verk- samhet som har störst direkt biologisk inverkan på havet. Exploatering av kust- och skärgårdsområden genom bebyggelse, vindkraft och infra- strukturanläggningar kan, om den sker på olämpligt sätt, utgöra ett hot mot kulturmiljön, den miljön och stränderna. Dålig lönsamhet i traditionella näringar och en minskande bofast befolkning i skärgården riskerar medföra en utarmning av kulturlandskapet och det äldre byggnadsbeståndet. Ett potentiellt problem kan vara utsättning av genetiskt modifierade organismer, men detta är inte aktuellt i . Med nollalternativ menas hur utvecklingen ser ut om inga ytterligare miljöåtgärder vidtas utöver de som blir resultatet av fattade beslut om regler och styrmedel. I nollalternativet ingår också en bedömning av den allmänna utvecklingen i samhället och i omvärlden. Fiskeflottornas storlek och sammansättning inom EU är inte anpassade till den långsiktiga tillgången på fisk, vilket leder till överfiske av t.ex. torsk och flera andra arter. Detta kommer fortsatt att ge negativa konsekvenser både för de ekosystemen och för fiske- sektorn. Om inte selektiva fiskeredskap och fiskemetoder utvecklas kommer uttaget av fisk, inklusive ungfisk, att vara för högt. Småvalar, sälar, sjöfåglar m.fl. kommer att skadas eller dödas genom att de fastnar i fångstredskap. Övergödningen av närsalter leder till förändringar av algbälten och ålgräsängar som försämrar förutsättningarna för fisk- reproduktion på grunda bottnar. Bottentrålning ger fysisk påverkan på havsbotten som kan vara negativ.