sou · GOB374 · 2001-01-01 00:00:00 — ICRC:s urvalskriterier är delvis annor- lunda än Federationens eftersom dess delegater traditionellt utgjorts av schweiziska medborgare som rekryterats direkt av ICRC. Ett ökande behov av delegater gör nu att ICRC behöver komplettera med rekryte- ring även från andra nationella föreningar. Neutralitetsprincipen har varit en viktig grundprincip för organisationen – schweiziska medbor- gare uppfattas lättare som neutrala än vissa andra nationaliteter, vilket kan vara avgörande i en konfliktsituation – inte bara gentemot de stri- dande parterna utan också i förhållande till andra internationella och enskilda organisationer. har delegatuppdragen förändrats från kortare och mer akutinriktade insatser till längre och mer konsultativa uppdrag. Detta ställer allt större krav på delegaterna vilket medfört att man fäster större vikt vid förberedelser och utbildning innan de skall ut i fält. Delegater som skall ut på uppdrag genomgår en s.k. briefing först på 90 Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. Svenska Röda Korset, därefter på Federationen eller ICRC:s huvud- kontor i och slutligen ute i fält. Kompetensutveckling av dele- gater har varit en prioriterad satsning från sida. När delegaterna fullgjort sitt uppdrag följs de upp med debriefing dels på Federationen eller ICRC, dels på Svenska Röda Korset. Debrie- fingen omfattar samtal med ansvariga för insatsen eller programmet, personal/ rekrytering, hälsa och säkerhet samt besök hos en psykolog. debriefing omfattar även hemkomstseminarier där delegater träffas för att med handledning få tillfälle att bearbeta sina erfarenheter från uppdragen utifrån andra aspekter än insatser och program. Svenska Röda Korset deltar aktivt i Federationens och för delegatrekrytering. Kontaktgruppen arbetar med verk- samhetsutveckling och söker åstadkomma en bättre balans i rekrytering av delegater mellan nord och syd/öst. Samordning med andra aktörer Samordning med andra aktörer sker ute i fält eller genom Röda Korsets huvudkontor i . ICRC har även direktkontakt med Utrikesde- partementet och Sida. Det gäller framförallt ansökning om finansiering till internationella insatser. Svenska Röda Korset har också ingått i den svenska resursbankens för demokrati och mänskliga rättigheter (SWEDEHUM) referens- och utbildningsgrupp och fortsätter nu sam- arbetet i nätverket och medverkar i förberedelseutbildning av personal som skall ut på internationella uppdrag med anknytning till mänskliga rättigheter. Svenska Röda Korset har också samarbetat med Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet () när det gäller utbildning i säkerhet och krishantering för dele- gater. Samarbete inom utbildningsområdet sker också med bl.a. För- svarshögskolan och . Forum Syd är en paraplyorganisation med 126 svenska enskilda organisationer som medlemmar. Organisationen har ett väl utvecklat kontaktnät med såväl svenska som internationella enskilda organisationer, med EU, organisationen för säkerhet och samarbete i Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. () samt olika FN-organ. Många av dessa samarbetspart- ners arbetar direkt eller indirekt med frågor som rör fredsfrämjande insatser. I är Forum Syd aktivt i nätverken Eurostep, FORUM och . Forum Syd finns också med i Forum för Freds- tjänst och i andra nätverk med enskilda organisationer i . Till- sammans med och Sida har Forum Syd också deltagit aktivt i . Inom dessa båda nätverk pla- neras och genomförs utbildningsinsatser för arbete med mänskliga rättigheter och demokrati samt konflikthantering i samarbete med Sida- . Rekrytering till internationella insatser Utgångspunkten för Forum Syds rekrytering till insatser inom områ- dena demokrati och mänskliga rättigheter samt konflikthantering utgår från enskilda organisationers personalbistånd, där flera hundra svenskar arbetar på längre kontrakt inom olika yrkesområden, speciellt i utvecklingsländerna i Syd. har organisationen runt 60 biståndsarbetare som arbetar i olika utvecklingsprojekt i , , , och . De som varit ute och arbetat som biståndsarbetare för Forum Syd eller för andra enskilda organisationer erbjuds efter hemkomsten att ingå i organisationens beredsskapsgrupp. I beredskapsgruppen ingår 426 personer med goda språkkun- skaper och kännedom om lokala förhållanden som är intresserade av kortare uppdrag till olika fredsfrämjande missioner. Många av dem har också kunskaper inom specifika yrkesområden som gör dem lämpliga till att arbeta som observatörer, verifikatörer, informatörer och som administratörer. Beredskapsgruppen erbjuds kontinuerligt vidareutbild- ning. Forum Syd har också databaser och kan förmedla kontakter till organisationer och resurspersoner med god kunskap om de flesta geo- grafiska områden i världen. Forum Syd har bidragit med personal till flera fredsfrämjande mis- sioner. I samband med det första fria valet i deltog Forum Syd, tillsammans med andra enskilda organisationer, i Peace Monitoring in South (PEMSA) och skickade ut cirka 60 fredsövervakare under drygt . Forum Syds roll var framför allt stöd till rekrytering, utbildning, personaladministration samt debrie- fing. I har Forum Syd haft ett mångårigt samarbete med FN:s flyktingkommissarie () och rekryterat personal för flyktingrepartriering. 92 Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. (UNDP) och FN:s volontärverksamhet (UNV) pågår ett program som rör personal som arbetar fredsfrämjande och med mänskliga rättigheter i . Forum Syd har också rekryterat övervakare av mänskliga rättigheter till UNHCR:s program i samt ett större antal val- övervakare i samband med val i Bosnien i samarbete med UNV och . För merparten av dessa uppdrag har Forum Syd enbart rekryte- rat och utbildat personalen. FN har anställt och därmed tagit över arbetsgivaransvaret. Sida har huvudsakligen finansierat kostnaden för rekrytering och utbildning till dessa insatser. Forum Syd har dessutom tillsammans med flera andra organisationer förberett personalinsatser inför en planerad folkomröstning i . Forum Syd prioriterar personalbistånd för humanitära insatser och för mänskliga rättigheter. Denna verksamhet beräknas öka . Man vill arbeta mer långsiktigt med konfliktföre- byggande insatser tillsammans med lokala krafter och föredrar att skicka ut personal på längre kontrakt. Att komma in tidigt i ett kon- fliktområde innan det blir en öppen konflikt är prioriterat men också att kunna bidra med kvalificerad personal till rehabiliteringsinsatser i ett före detta konfliktområde. Behovet av kvalificerad personal inom det fredsfrämjande området kommer att finnas även . Samordning med andra aktörer Inför rekrytering och utbildning av personal till fredsfrämjande missio- ner via FN men också till det mer långsiktiga konfliktföreb yggande personalbiståndet samarbetar Forum Syd med ett flertal myndigheter, folkhögskolor, utbildningsinstitutioner och organisationer, såväl natio- nellt som internationellt. I samband med rekrytering och utresa får per- sonalen genomgå kortare kurser som i regel är skräddarsydda för respektive uppdrag. Samarbete har här skett med exempelvis Sida- , samt Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet (). Väl på plats på tjänstgöringsorten organiseras ofta kurser av någon mottagarorganisa- tion för den utsända personalen. 5.1.3Andra enskilda organisationer i Förutom Svenska Röda Korset och Forum Syd är ett flertal andra svenska enskilda organisationer engagerade i fredsfrämjande insatser på ett eller annat sätt. Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. har genom ett avtal med FN:s flyktingkommissarie () åtagit sig att hålla en beredskapsstyrka med per- sonal som på kort varsel kan utnyttjas för insatser med inriktning mot barn i katastrofsituationer. Ett tjugotal personer med bred flyktingerfa- renhet står till UNHCR:s förfogande och kan åka ut på 72 timmars varsel. De som åker ut får utbildning av UNHCR. Dessutom genomgår de en säkerhetskurs på Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet (). har arbetsgivar- ansvar för de som åker ut för UNHCR i beredskapsstyrkan. Sedan starten har 45 personer varit ute i fält. håller på att se över sin roll i katastrofsituationer samt om beredskapsstyrkan skall vara kvar i nuvarande form. I övrigt sker det mesta arbetet ute på i och , , och Europakontoret i . Rekrytering sker oftast lokalt. Forum för fredstjänst bildades efter ett gemensamt projekt, Fredövervakning i , där 17 svenska enskilda organisationer hade goda erfarenheter av att arbeta tillsammans. Forum för fredstjänst är ett nätverk för informationsutbyte, samordning och samverkan mellan svenska organisationer för våldsförebyggande, konflikthante- ring och fredsbyggande insatser. I nätverket ingår ett tre ttiotal organi- sationer som arbetar med humanitära insatser, utvecklingsbistånd, mänskliga rättigheter, demokratiutveckling, fred och miljö, däribland paraplyorganisationer som Forum Syd, och Sve- riges Kristna Råd. Huvudsyftet med nätverket är att utveckla en kapacitet för vålds- förebyggande, konflikthantering och fredsbyggande insatser i och medverka till en civil struktur för fred och säkerhet i och resten av världen. Syftet uppfylls bl.a. genom utbyte av information och erfarenheter på området, öka kompetensen inom respektive organi- sationer, genomföra olika former av utbildning för tjänstgöring i kon- fliktområden, medverka till uppbyggnaden av en svensk resurs av civila med erfarenhet och kompetens för arbete i konfliktområden m.m. Lik- nande nätverk har byggts upp i andra länder i och . För gemensam samverkan och samordning finns European Platform for Conflict Prevention and Conflict Transformation. Forum för fredstjänst initierade en folkrörelseut- redning med syfte att dels inventera enskilda organisationers nuvarande bidrag inom områdena konflikthantering, fredsbyggande och våldsförebyggande, dels identifiera enskilda organisationers potential på området, dels utarbeta konkreta förslag till framtida strategier. Utredningen skall redovisa sitt arbete . 94 Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. Kristna Råd samordnar verksamheten för 24 medlems- kyrkor från de lutherska, katolska och ortodoxa/österländska och fri- kyrkliga kyrkofamiljerna. har rådet arbetat med att utveckla en civil fredstjänst som ett komplement till den mili- tära. I betänkandet Internationell konflikthantering - att förbereda sig till- sammans (SOU 1999:29) finns en mer utförlig beskrivning och redo- visning av de svenska enskilda organisationer som verkar inom det fredsfrämjande och konfliktförebyggande området. Enskilda organisationer, kan vara allt från mycket stora internationella organisationer med miljarder kronor i omsättning och lång erfarenhet till mycket små lokala föreningar med få ekonomiska medel. Varje enskild organisation har dessutom sitt egna ansvarsområde som det agerar från. Flera enskilda organisationer är på ett eller annat sätt engagerade inom det konfliktförebyggande och konflikthanterande området. Dessa organisationer är oftast små och specialiserade internationella och nationella enskilda organisationer. Flera av de mellanstatliga organen såsom organisationen för säkerhet och samarbete i (), Nato och EU har upprättat särskilda samrådsfora med enskilda organi- sationer där man diskuterar konflikthantering och förebyggande diplo- matiska konsultationer. Enskilda organisationer har således blivit vik- tiga aktörer inom konfliktområdet men samarbetet är inte helt utan pro- blem och begränsningar. Det faktum att konflikterna har blivit allt fler och mer komplexa i sin omfattning ställer naturligtvis helt andra krav på det internationella samfundet, inklusive de enskilda organisationerna. Det finns således ett behov av att revidera verksamheten och se över organisationernas roll och funktion för att kunna möta den nya förändrade verkligheten. Det är också nödvändigt att öka samarbetet och samverkan mellan de enskilda organisationerna och mellan dem och andra aktörer på områ- det för att underlätta det direkta arbetet i fält. Detta var ett av diskus- sionsämnena under den internationella . Konferensen belyste samarbetet mellan statliga myndigheter och enskilda organisationer. I flera länder som , , och , håller man på med att bygga upp nätverk mellan enskilda organisa- tioner och mellan dem och andra institutioner som universitet, militära Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. organ och statliga myndigheter. I har man kommit långt i sam- arbetet med hjälp av bl.a. nätverksbyggande. Flera enskilda organisa- tioner, såväl svenska som utländska, deltar exempelvis i den utbildning och de övningar som anordnas av Försvarsmaktens centrum för inter- nationell utbildningsverksamhet (). De enskilda organisationer som är verksamma inom det konfliktfö- rebyggande och konflikthanterande området arbetar och agerar på en rad olika fält som demokratiutveckling och främjare av mänskliga rättigheter, med utbildning och som faktainsamlare och opinions- bildare. är verksamheten inriktad mot mer långsiktigt konfliktförebyggande arbete men det händer också att enskilda organi- sationer blir indragna i verksamheter av mer konflikthanterande natur, som att åstadkomma eldupphör eller att initiera vapenstillestånd och förhandlingar. Enskilda organisationers försök att bedriva medlarverk- samhet är ofta en känslig fråga och ställer höga krav på såväl kompe- tens som uthållighet. Till skillnad från de mellanstatliga organisationerna som FN, , EU m.fl. kan enskilda organisationer ofta agera på ett mycket tidigt stadium i ett område där en konflikt brutit ut. Enskilda organisationer har också ibland fördelen av att kunna fungera och vara accepterade som medlare mellan de stridande parterna som de har bra kännedom om lokala förhållanden, språk och kultur. Enskilda organi- sationer som redan har etablerade kontakter i ett konfliktområde och väl fungerande infrastruktur används också i stor utsträckning av FN och andra organ istället för att bygga upp egen verksamhet som kan vara både tidskrävande och kostsam. Nackdelen för enskilda organisa- tioner är deras ofta begränsade ekonomiska resurser och bristen på överblick. De har i regel en fokusering på sina egna sakområden och ser inte alltid helheten. Flera stora företag har börjat fråga sig vilken roll de kan spela i det civila samhället och vilken typ av insatser de kan bidra med. Som ett exempel kan nämnas som med över 100 000 anställda i 140 länder anser sig ha förutsättningar för att kunna agera i samband med katastrofer. har gått in med ad hoc insatser vid flera naturkatastrofer, bl.a. i samband med översvämningarna i . Efter en inventering av vad själv samt andra företag gjort på det humanitära området har företaget beslutat sig för att på ett mer 96 Andra aktörer inom det konfliktförebyggande. organiserat och långsiktigt sätt engagera sin lokalt anställda personal och sina produkter för insatser inom området katastrofkommunikation. I denna satsning som lanserade som har företaget också engagerat sina stora kunder och partners som Microsoft, , , och . Företaget verkar genom att utnyttja sin lokala närvaro och sina lokala kontakter med exempelvis och Internationella Rödakors- och () samt genom att bygga upp ett nära samarbete med FN:s sekretariat och andra centrala FN organ. Företaget har i samarbete med UNDP och IFRC valt att särskilt verka i ett antal länder: , , , , , och . planerar att bygga mobila moduler som är anpassade för katastrofsituationer. Man avser också att etablera en frivilligstyrka, (ERV), som skulle kunna göra en första bedömning av vad som behövs från företagets sida då en katastrof inträffat. Hemsidan hoppas man skall bli en portal för företag som vill arbeta humanitärt men också som ett forum för erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande. Översyn av rekrytering av personal till internationella insatser inom ramen för En särskild utredare skall föreslå åtgärder för att förbättra rekryteringen av svensk personal till internationella insatser inom ramen för konflikt- förebyggande och konflikthanterande verksamhet. Utredaren skall dessutom anordna och stödja utbildningsprojekt och andra förbe- redelser som syftar till att öka kompetensen inför denna typ av insatser. Utredaren bör tillkalla en referensgrupp med anledning av upp- draget. Nya konfliktmönster innebär förändrade krav på internationella aktörer Konfliktmönstren i världen har förändrats . De flesta konflikter är inte stridigheter längs gränser eller andra tydliga frontlinjer. Vanligare är att motsättningar och våld förekommer inom stater, i stället för – som tidigare – mellan stater. De nya konfliktmönstren ställer förändrade krav på världssamfundet och på de aktörer som söker bistå de drabbade samhällena. Antalet internationella aktörer i ett visst konfliktområde är oftast mycket stort. En lång rad internationella och regionala organ och ett mycket stort antal enskilda organisationer har personal på plats. FN-systemet samt ett antal regionala organ såsom , Nato, EU, VEU m.fl. har fått en alltmer komplicerad roll att spela i försöken att bistå de drabbade sam- hällena. Rekryteringen av personal blir därmed en allt viktigare verk- samhet, såväl i de berörda organisationerna som i medlemsländerna. Rekryteringen av svensk personal inför dessa insatser sköts av en mängd olika myndigheter och enskilda organisationer. sam- arbetar flera olika organisationer med varandra vid rekryteringen. Även spelar här en viktig roll. Uppdraget innebär att den särskilde utredaren skall; informera sig om nuvarande och planerade kriterier och metoder vid rekrytering av svensk personal till internationella uppdrag inom ramen för konfliktförebyggande och konflikthanterande verksamhet, såväl inom som i andra länder och vid olika internationella organisationer, föreslå åtgärder för att förbättra den svenska rekryteringen och sam- ordningen av denna inför de aktuella uppgifterna, anordna och stödja kompletterande utbildning och andra förbe- redelser, såsom konferenser och seminarier, som syftar till att öka kompetensen hos personal som hanterar frågor som berör inter- nationell konfliktförebyggande och konflikthanterande verksamhet. Utbildningsprojekten skall, när det bedöms möjligt och lämpligt, vara öppna för internationellt deltagande och för representanter för enskilda organisationer. Uppdraget förutsätter att utredaren håller nära kontakt med FN, organisationer som och EU, samt representanter för andra länder som är engagerade i internationella insatser. Vidare skall utredaren samverka med de svenska institutioner som verkar inom området. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Deltagare i referensgruppens möten Följande personer har i olika utsträckning deltagit i utredningens refe- rensgruppsmöten. , , Kansliråd, JU EU , , Hovrättsassessor, JU PÅ , , Departementssekreterare, UD P-SIR Benalal, , Departementssekreterare, UD P-SIR , , Ambassadråd, UD EP , , Kansliråd, UD MAP , Hans, Departementsråd, Nesser, Departementssekreterare, UD GS , , Departementssekreterare, UD GS Rönquist, , Kansliråd, UD EP , , Departementssekreterare, UD GC Stiernlöf, , Kansliråd, UD GS , , Departementssekreterare, FÖ SI Lönberg, , Departementssekreterare, FÖ Tetting, , , Berthlin, , Samordnare , , Chef för internationella avdelningen , Hans, Enhetschef , Handläggare , , , Handläggare Rudefors-Zellinger , , , , , , , Biträdande avdelningschef, Öhrman, , Tf. sektionschef, sekretariatet Örtengren , , sekretariatet Hernander, , Tf. biståndschef Smedeby , Tf. biståndschef Widepalm, , Handläggare Villkor för korttidstjänstgöring utomlands – bakgrund och fortsatt arbete Rapport av kanslirådet , expert i utredningen Frågan om ersättningsnivåer för svensk personal som tjänstgör i olika typer av internationella fredsfrämjande insatser har uppmärksammats i flera olika sammanhang . I och med att insatser av detta slag blivit mer mångfasetterade och bedrivs av ett antal olika aktörer med skilda mandat från olika internationella organisationer understryks behovet av samordning. Detta gäller även villkoren för personal som rekryteras av svenska myndigheter för dessa uppdrag. inledde ett arbete med att kart- lägga skillnader i nuvarande ersättningssystem. Skillnaderna beror dels på vilken myndighet som hanterar kontraktering av personal, dels på förutsättningarna hos den organisation som har mandat att administrera den fredsfrämjande insatsen. I kartläggningen, som gjorde i nära samarbete med Sida, konstaterades att det fanns en gråzon som varken han- terades inom ramen för nuvarande regler för tjänsteresor eller genom de avtal som reglerar utlandstjänstgöring över . I denna gråzon har olika myndigheter sökt hitta tillfälliga lösningar för att hantera akuta situationer och svara upp mot de krav som ställts på snabb rekrytering av kvalificerad personal. Existerande regelverk har ibland tolkats på olika sätt för att lösa uppkomna frågor. Detta har lett till en alltmer svåröverskådlig materia. Mot bakgrund av kartläggningen tog initiativ till ett informellt nätverk för att diskutera frågor kring villkor för korttidsuppdrag. konstaterades att såväl Sida som Försvars- makten () lagt ner ett omfattande arbete med att strömlinjeforma villkoren och effektivisera arbetet. Bland de frågor som kändes aktuella för diskussion inom nätverket kan nämnas: Anställningsförhållanden i hemmaorganisationen och deras påverkan när det gäller krav på kontrakts-/anställningsvillkor. Villkor som erbjuds av den mottagande organisationen och deras betydelse för ersättningsanspråk, t.ex. traktamenten, ersättning för boende, hemresor och semestrar. Villkor för svensk personal i jämförelse med vad som erbjuds personal från jämförbara länder som tjänstgör i samma mission/ uppdrag. Frågor som sammanhänger med kontraktstid och tillämpliga avtalsområden samt vad som inträffar vid kontraktsförlängning. Till det första mötet med nätverket inbjöds represen- tanter för Sida, Försvarsmakten (), , och . Redan under detta möte identifierades försäkringsfrågorna såsom det mest väsentliga att disku- tera. Därför inbjöds även Kammarkollegiet att delta. Nätverket har träffats vid fyra tillfällen under alternerande ordförandeskap. Försäkringsfrågorna berör individens grundläggande tr ygghet. Skill- nader i nivåer och villkor i ersättningar kan få mycket stora konse- kvenser för den enskilde. Det har understrukits att många som sänts ut på uppdrag som var finansierade över statsbudgeten i praktiken betraktade staten som arbetsgivare. Det fanns därmed ett övergripande intresse av att staten tog ett ansvar som god arbetsgivare i grund- läggande trygghetsfrågor. Nätverket har dragit slutsatsen att den enskilde uppdragstagaren skall kunna få en klar bild över vilka grundvillkor som gäller, i synnerhet vad avser frågor som rör försäkringar och arbetsgivaransvar. Det är av flera skäl önskvärt att de som åker ut på statligt finansierade uppdrag har ett likartat skydd vid sjukdom, arbetsskada och olycksfall – oberoende av vilken svensk myndighet som är ansvarig för rekrytering och anställningsform eller vilken internationell organisation som handhar det fredsfrämjande uppdraget. För den som överväger att åta sig ett uppdrag är det av uppenbart intresse att veta vilka basvillkor som gäller beträffande t.ex. försäk- ringar och vilka villkor som är förhandlingsbara. Det krävs således ett fortsatt och medvetet arbete för att etablera en grundnivå för försäkringsskyddet i de olika former av fredsfrämjande uppdrag där staten finansierar insatsen och det föreligger ett anställningsförhållande till en statlig myndighet. Svenskar som i dags- läget tjänstgör i samma mission kan vara anställda eller kontrakterade av olika myndigheter vilket i värsta fall kan medföra olika ersättningar för likartade skador i samband med olyckor. Det bör också vara fullt klart vem som har rehabiliteringsansvar och vilka ersättningsnivåer som kan påräknas vid arbetsskador. Detta gäller ersättning även vid psykisk ohälsa till följd av uppdraget och till efterlevande.