sou · GOB37d1 · 2001-01-01 00:00:00 — Regelverket bestä mmer handelsmö jligheterna, vilka hinder som finns fö r att registrera och driva fö retag, samt de administrativa och finansiella krav som må ste uppfyllas fö r att bilda ett fö retag. Genom EU-inträ det 1995 sä krades tillgå ng till den inre marknaden. Med inträ det fö ljde också att anammade EU:s handelspolitik, en politik som ä r mer restriktiv ä n den tillä mpade tidigare. Vad gä ller regleringsgraden i ekonomin ligger i stort sett på EU-genomsnittet.73 Svensk lagstiftning krä ver dock en nå got lä gre kapitalinsats ä n genomsnittet bland EU-lä nderna fö r att bilda ett privat aktiebolag, och antalet procedurer fö r registrering ä r fä rre och byrå kratin snabbare i (se tabell 8.13). Tabell 8.13 Indikatorer på administrativ börda vid företagsregistrering Lä gsta tillå tna Anm: Viktat genomsnitt fö r sju EU-lä nder (, , , Nederlä nderna, , , och ) Kä lla: [1998b]. 73 [1999i]. Lå ngtidsutredningen ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 257 Sammantaget innebä r det att med avseende på ö ppenheten i ekonomin och regelverken ä r fö rutsä ttningarna jä mfö rbara med andra EU-lä nder, fö rmå nliga som att få till stå nd ö nskvä rt att fö retag vä xer perspektivet kan de regler som belastar utgö ra ett problem.74 Det gä ller t ex semesterlagstiftningen och uppgiftslä mningen till SCB och andra myndigheter. Ju mer administrativt arbete små fö retagen belastas med och ju hö gre kostnaderna fö r detta ä r, desto sä mre mö jligheter har dessa fö retag att vä xa i storlek och antal. Ä r arbetsrä tten ett problem fö r små fö retagen? En strikt tillä mpning av arbetsrä tten minskar fö retagens benä genhet att anstä lla, speciellt mindre fö retag som har sä mre mö jligheter till intern omplacering och fö r vilka en nyanstä llning ä r en arbetsrä tt gä ller fö retagen.75 Tillä mpningen av arbetsrä tten kan ä ven medfö ra hö gre lö neö kningar ä n annars genom att den disciplinerande effekt arbets- lö shet har på tillä mpning av arbetsrä tten bidrar till att kontraktskostnaderna fö r fö retagen blir lä gre och till att stimulera till fö retagsinvesteringar i vidareutbildning. Dessutom bidrar det till att sä nka friktionsarbetslö sheten genom att lagstadgad uppsä gningstid gö r det mö jligt fö r arbetstagare att på bö rja jobbsö kandet innan gä llande anstä llning avslutats. De tydliga spelregler som arbetsrä tten innebä r kan, tillsammans med den hö ga anslutningsgraden till facket, ha underlä ttat relationerna mellan stora arbetsgivare och arbetstagarna på den svenska arbetsmarknaden. I ett europeiskt perspektiv ä r situationen i inte avvikande. Flertalet lä nder inom EU kä nnetecknas av reglerade arbetsmarknader. I en jä mfö relse av regelverket kring uppsä gningar hamnar strax ö ver genomsnittet fö r EU-lä nderna med en nå got mer restriktiv lagstiftning (se tabell 8.14). utmä rker sig dock bland annat vad gä ller turordningsregler, ö vertidsbegrä nsningar, den maximala ersä ttningen vid omotiverad uppsä gning och lå nga uppsä gningstider.77 ä r mö jligheterna till stridså tgä rder relativt frikostiga i . 74Se t ex SOU 1998:78. 75OECD [1999c]. 76OECD [1994]. 77OECD [1995a]. 258 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Andra exempel ä r mö jligheter att blockera fö retag med oorganiserad arbetskraft som inte ä r inblandade i nå gon facklig konflikt, liksom sympatistrejker. Strikthet i lagstiftningen: 0 = oreglerad och 6 = restriktiv Anm: Arbetstider, minimilö ner och arbetslö shetsersä ttningar beaktas inte. Lä nderna viktade efter BNP. Det gå r att mä ta graden av strikthet inom arbetsrä tten på flera olika sä tt. Resultatet ovan ö verensstä mmer i hö g grad med andra kä nda studier. Kä lla: [1999d]. Ur fö retagens synvinkel har lagstiftningen fö rbä ttrats , delvis som reaktion på att andelen temporä ra jobb stadigt stiger. Å r 1997 infö rdes en ny anstä llningsform, ö verenskommen visstidsanstä llning. Jä mfö rt med den tidigare lagen ä r den mer flexibel, bland annat genom grä nsen fö r visstidsanstä llning frå n må nader av tre å r. tillå tet att ingå lokala tidsbegrä nsade anstä llningar. fast anstä llda med tidsbegrä nsat anstä llda ö kade med 20 procent.78 ä r av arbetskraften i fö retagen temporä rt anstä llda.79 En mer utfö rlig diskussion om utvecklingen av tidsbegrä nsade anstä llningar på den svenska arbetsmarknaden ges i kapitel 6. 8.3.4Det svenska fö retagsklimatet kan fö rbä ttras Den historiska utvecklingen av investeringskvoten och investeringarnas avkastning indikerar att det svenska fö retagsklimatet ä r aningen sä mre ä n i omvä rlden. har inte nå gra problem att locka hit utlä ndska investeringar och fö rutsä ttningarna fö r FoU verkar vara mycket goda. Investeringarna inom nä ringslivet har ö kat kraftigt de 79SCB [1999a]. Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 259 senaste å ren och investeringsplanerna fö r framtiden pekar på fortsatt hö g i nä ringslivet. fö r att fö retagen har goda fö rvä ntningar om framtiden och att Skillnaden gentemot EU-lä nderna ä r liten på må nga av de områ den mellan EU-lä nderna, inklusive , och i graden av regleringar och nivå er på avviker dock tydligt mot de flesta lä nder genom den hö gre beskattningen av arbete. Trots det ä r fö retagens kostnad fö r hö gutbildad arbetskraft lå g i relativt andra lä nder. hö ga personbeskattningen av fö rmö genhetsbildning vilket, tillsammans nyfö retagande och expansion av små fö retag ä r sä mre ä n i må nga andra lä nder. Det fö refaller dä rfö r som om fö retagsklimatet i ä r nå got bä ttre fö r de stora fö retagen ä n fö r nya och mindre fö retag. Det på gå r ett arbete med att fö renkla regelverken och anpassa dem till de mindre fö retagens villkor, vilket bö r kunna bidra till att fö retagsklimatet fö r de mindre fö retagen successivt fö rbä ttras. De fö rä ndringar av den ekonomiska politiken som skett , och som beskrivs mer utfö rligt i kapitel 2, har också betydelse fö r nä ringslivet. Fö rä ndringarna har minskat osä kerheten fö r fö retagen och dä rigenom också bidragit till ett bä ttre fö retagsklimat. Fö retagsklimatet kan dock fö rbä ttras ytterligare, inte minst fö r nya och mindre fö retag. Lå ngtidsutredningen har identifierat fyra trender som kommer att på verka det svenska nä ringslivet under ö verskå dlig framtid; en ö kad internationalisering, ett ö kat miljö medvetande samt ett allt mer kunskapsintensivt och tjä nstedominerat nä ringsliv. Internationaliseringen bidrar till att stä lla ö kade krav på att investeringar ger samma avkastning i som i andra lä nder i takt med att produktionen och insatsfaktorerna blir geografiskt rö rligare. Ett konkurrenskraftigt svenskt fö retagsklimat bidrar på så sä tt till ett ö kat inflö de av investeringar och dä rmed till en snabbare tillvä xt av svenskt nä ringsliv, vilket i sin tur underlä ttar hanteringen av de framtida utmaningar som vä lfä rdsstaten stå r infö r. Svensk export har dock 260 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar Lå ngtidsutredningen fö rlorat marknadsandelar , trots fallande produktionskostnader i fö rhå llande till konkurrenterna. Detta indikerar att svenskt nä ringsliv inte lyckats utveckla och kvalitetsfö rbä ttra sina produkter i samma utsträ ckning som omvä rlden. Delvis kan det fö rklaras av att svenska multinationella fö retag fö rlä gger en allt stö rre del av sin avancerade, hö gfö rä dlande verksamhet i utlandet. Ett ö kat miljö medvetande utgö r ett allt viktigare konkurrensmedel och dä rmed en tillvä xtpotential fö r fö retagen. Ö kade miljö krav på verkar också strukturomvandlingen i nä ringslivet. Graden av på verkan varierar mellan olika branscher och hä nger intimt samman med arbets- marknadens funktionssä tt. En vä l fungerande arbetsmarknad ä r dä rfö r viktig ä ven fö r nä ringslivets fö rmå ga att hantera krav på Potentialen fö r fortsatt expansion av tjä nstesektorn sektorn har med vissa undantag bidragit till lä gre priser och till ö kad sysselsä ttning i den privata tjä nstesektorn. Internationaliseringen bidrar till att ö ppna nya marknader fö r svenska tjä nster som konkurrenstrycket fö r den inhemska tjä nsteproduktionen ö kar. Utvecklingen av tjä nstesektorn underlä ttas också av den tekniska utvecklingen, inte minst genom elektronisk handel. Denna handel har i dagslä get stö rst betydelse fö r handel mellan fö retag medan potentialen nä r det gä ller elektronisk handel mellan fö retag och konsument ä r mer svå rbedö md och ä n så lä nge en mycket liten andel av hushå llens totala handel. blir tjä nsteproduktionen allt mer kunskapsintensiv, vilket stä ller ö kade krav på arbetskraftens kompetens. En viktig nä rings- fö rsö rjning. fö rutsä ttningar fö r ett fö retagen vä ljer Fö r att ta expansionskraft som de senaste å ren funnits i nä ringslivet och som bland annat tagit sig uttryck i ö kade investeringar och ö kad produktion, finns det skä l att fö rbä ttra fö retagsklimatet ytterligare. Det handlar bland annat om ett fortsatt arbete med att fö renkla regelverk och andra å tgä rder som kan underlä tta fö r fö retagen. Inom miljö områ det innebä r det tydliga och lå ngsiktiga må l och styrmedel fö r att underlä tta nä ringslivets lå ngsiktiga omstä llning. Fö r tjä nstesektorns tillvä xtmö jligheter ä r en fortsatt avreglering av marknader dä r konkurrensproblem fortfarande finns, liksom den offentliga upphandlingen, viktiga områ den fö r att ö ka effektiviteten. Ä ven skatterna i , men också i omvä rlden, har betydelse fö r fö retagsklimatet eftersom fö retagen jä mfö r fö rhå llanden i olika lä nder vid planeringen av nya investeringar. 9Avslutning – framtidens utmaningar och möjligheter Tre utmaningar för svensk ekonomi och svenska välfärdssystem Den ekonomiska politiken syftar ytterst till att skapa förutsättningar för en hög välfärd och en rättvis fördelning av denna. Ett centralt tema i denna Långtidsutredning är möjligheterna att bibehålla ett väl utbyggt offentligt finansierat välfärdssystem mot bakgrund av tre utmaningar som svensk ekonomi står inför; den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning, viljan att uppnå högt ställda miljömål samt den fortsatta internationaliseringen av ekonomin. Den demografiska utvecklingen innebär att allt äldre och allt färre i arbetskraften skall försörja allt fler personer som inte arbetar. ökar efterfrågan på vård och omsorg. Ökade ambitioner för miljö- politiken innebär att den ekonomiska tillväxten skall vara hållbar och inte ske på bekostnad av en försämrad miljö. Uppställda miljömål skall uppfyllas. Internationaliseringen påverkar företagens och arbetskraftens rörlighet och kan begränsa möjligheterna att via skatter finansiera omfattande offentliga välfärdssystem. Befolkningsförändringarna utgör en stor utmaning De framtida befolkningsförändringarna innebär att antalet personer i arbetskraften minskar och att deras andel av befolkningen sjunker. Färre personer i arbetsför ålder skall således försörja allt fler äldre; försörjningsbördan ökar. Färre i arbetskraften, som dessutom blir allt äldre i genomsnitt, innebär att arbetsutbudet i ekonomin sjunker in på det nya seklet, vilket i sin tur påverkar tillväxten i negativ riktning. är tillväxten i basscenario till följd av befolknings- utvecklingen. Fler äldre i befolkningen kommer att leda till en ökad efterfrågan på offentligt finansierade välfärdstjänster särskilt inom äldreomsorg och sjukvård. Det är dock möjligt att befolkningen inte bara blir äldre utan också friskare, vilket talar för att kostnaderna för vård och omsorg inte ökar i samma takt som antalet äldre. De befolkningsförändringar som kommer att äga rum de närmaste decennierna kommer att sätta press på 262 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter vä lfä rdssystemen. mö jligheterna att finansiera offentliga å taganden via hö jda skatter. Den tilltagande internationaliseringen av sä tter grä nser fö rutsä ttningarna fö r att ytterligare hö ja skatteuttaget begrä nsade. Detta gö r att skatteintä kterna knappast kommer att vä xa snabbare ä n ekonomin som helhet, och som nä mnts fö rvä ntas en svag tillvä xt efter å r 2008. Svå righeter att finansiera vä lfä rdssystemen Lå ngtidsutredningens berä kningar visar att vid en tillvä xt i enlighet med basscenario, kommer det runt å r 2015 att bli svå rt att upprä tthå lla dagens nivå på vä lfä rdssystemen. Fram till dess finns dock goda mö jligheter att vidmakthå lla dagens system och ä ven att ö ka den offentliga konsumtionen utö ver vad som krä vs av rent demografiska skä l. Med tanke på den framtida fö rvä ntade utvecklingen ä r dock ett hö gt sparande i ekonomin, och dä rigenom en amortering av stats- skulden, att fö redra framfö r ambitionshö jningar i vä lfä rdssystemen. Ambitionshö jningar under de nä rmaste å ren skulle med nö dvä ndighet fö ljas av nedskä rningar i vä lfä rdssystemen lä ngre fram, och en jä mn utveckling av systemen ä r att fö redra. En ambitionshö jning i utbildningssystemet i form av fö rbä ttrad kvalitet ter sig dä remot motiverad. Utbildning bidrar till hö gre tillvä xt och utbildningssatsningar kan så ledes leda till hö gre tillvä xt lä ngre fram och dä rigenom också fö rbä ttra de framtida mö jligheterna att finansiera vä lfä rdssystemen. Det demografiska trycket i utbildningssystemet som helhet ä r mindre, vilket bö r gö ra det mö jligt att lå ngsiktigt finansiera en hö jd ambitionsnivå i utbildningssystemet. Eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kan fö rvä ntas sjunka ä r det viktigt att ö ka antalet yngre som fullfö ljer gymnasiet och dä rigenom tillgodogö r sig den utbildning som ä r nö dvä ndig på framtidens arbetsmarknad. Ä ven om problemen med att finansiera vä lfä rdssystemen kommer lä ngre fram, finns det anledning att tidigt vidta å tgä rder som kan underlä tta anpassningen till den ö kande fö rsö rjningsbö rdan. Ju tidigare anpassningen startar, desto lä ttare blir det att mö ta den ekonomiska på frestning som befolkningsfö rä ndringarna innebä r. Hö g tillvä xt och hö g sysselsä ttningsgrad ä r nö dvä ndiga En stark ekonomisk tillvä xt och en hö g sysselsä ttningsgrad underlä ttar anpassningen av svensk ekonomi till de vä ntade befolknings- fö rä ndringarna. Med en hö g tillvä xt ö kar de samlade resurserna i landet Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter 263 och dä rmed fö rbä ttras fö rutsä ttningarna fö r att genom skatter finansiera vä lfä rdssystemen. sysselsä ttningsgrad ö kar den minskar de offentliga utgifterna fö r transfereringar så som arbetslö shetsunderstö d. Å tgä rder som bidrar till en hö g ekonomisk tillvä xt och en hö g sysselsä ttningsgrad ä r viktiga fö r att ambitionsnivå n i vä lfä rdssystemen skall kunna upprä tt- hå llas ä ven . Tillvä xten i har varit svag i 30 å r, men fö rutsä ttningarna fö r tillvä xt har fö rä ndrats Tillvä xten i svensk ekonomi har varit relativt svag under de senaste trettio å ren och har ä ven sysselsä ttningsgraden sjunkit kraftigt och arbetslö sheten ö kat. Investeringarna har varit lä gre ä n i må nga andra lä nder och produktivitetsutvecklingen har varit svag, ä ven om den fö rbä ttrats . Den historiska utvecklingen pekar på att under en lå ng period haft svå rt att uppnå en hö g tillvä xt. Det rå der fortfarande stor osä kerhet om de obalanser som lå g- konjunkturen fö rde med sig kommer att på verka mö jligheterna att lå ngsiktigt upprä tthå lla en hö g sysselsä ttnings- och aktivitetsnivå i svensk ekonomi. har utvecklingen på arbetsmarknaden varit gynnsam och de scenarier som gjorts fö r Lå ngtidsutredningens rä kning tyder på att stå r infö r en period av fortsatt positiv utveckling av sysselsä ttning och arbetslö shet. har också stora fö rä ndringar skett av den ekonomiska politiken, så vä l vad gä ller penning- och finanspolitik som strukturella reformer på frä mst varu- och tjä nstemarknaderna. Dessa fö rä ndringar gö r att fö rutsä ttningarna fö r en god tillvä xt har fö rbä ttrats. innebä r den demografiska utvecklingen, med fä rre personer i arbetsfö r å lder, sä mre fö rutsä ttningar fö r de framtida tillvä xt- mö jligheterna. Desto viktigare blir det dä rfö r att arbetsutbudet bland dem som ä r i arbetsfö r å lder ä r hö gt, och att investeringarna liksom produktiviteten utvecklas bra. Ö kat arbetsutbud ä r viktigt... Nä r det gä ller arbetsutbudet ä r det totala antalet arbetade timmar i ekonomin det vä sentliga. Vidare ä r den offentliga sektorn beroende av antalet arbetade timmar i privat sektor fö r att sä kerstä lla tillrä ckligt hö ga skatteinkomster. Ett hö gt arbetskraftsdeltagande och en hö g syssel- sä ttning, ä ven fö r den ä ldre delen av arbetskraften, ä r dä rfö r viktigt. En flexibel pensionså lder tillsammans med ett skattesystem som ä r inriktat mot att stimulera tillvä xten fö rbä ttrar fö rutsä ttningarna fö r detta. 264 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter Lå ngtidsutredningen Eftersom har ett, i internationell jä mfö relse, hö gt arbetskraftsdeltagande ä ven bland kvinnor, saknas en buffert av arbets- kraft som finns i de flesta andra lä nder. Mot denna bakgrund ä r det angelä get att lå ngsiktigt upprä tthå lla antalet arbetade timmar genom bibehå llen medelarbetstid. Den vä lfä rds- vinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot fö rsä mrade mö jligheter att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster som en så dan fö rä ndring skulle innebä ra. Av de berä kningar som Lå ngtidsutredningen lå tit gö ra, framgå r att en mer omfattande minskning av arbetstiden fö rstä rker problemen med att finansiera vä lfä rdssystem på dagens nivå och att problemen uppstå r redan nå gra å r in . då fä rre troligen kommer att arbeta och fler efterfrå ga vå rd och omsorg, stä lls också ö kade krav på solidaritet och fö rtroende fö r skattesystemet, eftersom det inte nö dvä ndigtvis ä r samma personer som beslutar om arbetstider som drabbas av en sä mre offentlig vä lfä rd. I stä llet kan flexibla arbetstidslö sningar som anpassas till lokala eller bransch- specifika fö rhå llanden ö vervä gas. Så dana lö sningar kan i sig bidra till ö kad produktivitet och fö rbä ttrad fö rmå ga att hantera olika stö rningar som ekonomin utsä tts fö r. En ytterligare mö jlighet att underlä tta finansieringen av vä lfä rds- systemen ä r att bä ttre nyttja den arbetskraftstillgå ng som representeras av invandrare, som har en svag fö rankring på arbetsmarknaden. I ett lä ngre perspektiv, nä r dagens arbetskraftsreserver utnyttjats i stö rre utsträ ckning, bö r också arbetskraftsinvandring ö vervä gas. underlä ttas genom den gemensamma marknaden inom EU. De andra EU-lä nderna stå r dock infö r samma typ av befolkningsfö rä ndringar som , varfö r det finns flera lä nder som kan vara i behov av arbetskraftsinvandring. Den gemensamma arbetsmarknaden underlä ttar inte bara invandringen till utan också utvandringen frå n landet. Under senare å r har frå gan om kompetensflykt, dvs att hö gutbildade lä mnar landet, aktualiserats. Ä ven om nettoutflyttningen av hö gutbildade inte har varit sä rskilt omfattande, ä r det mö jligt att den kan ö ka . En omfattande nettoutvandring av hö gutbildade skulle naturligtvis få negativa konsekvenser fö r den svenska ekonomin. ...liksom investeringar och produktivitet Nog så viktigt som ett hö gt arbetsutbud ä r att nä ringslivet och produktivitetstillvä xten kan hå llas på en hö g nivå . gott fö retagsklimat ä r viktigt i ett allt mer internationaliserat nä ringsliv. Fö retagen vä ljer att fö rlä gga investeringar och produktion till lä nder med goda fö rutsä ttningar fö r nä ringsverksamhet. I den meningen finns Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter 265 konkurrens mellan lä nder om nä ringslivets investeringar och produktion. Fö r att skall vara attraktivt fö r fö retagen ä r det dä rfö r viktigt med bland annat tillgå ngen på vä lutbildad arbetskraft, tillgå ngen på riskkapital, regelverken samt den makro- ekonomiska miljö n. Utbildningssystemens omfattning och effektivitet ä r viktiga fö r att det skall finnas en god tillgå ng på vä lutbildad arbetskraft. Efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kommer troligen att minska till fö ljd av den tekniska utvecklingen och den internationella arbetsfö rdelningen. Detta gö r det viktigt med utbildning som kan minska antalet yngre lå gutbildade. Tillgå ngen på riskkapital har ö kat kraftigt de senaste å ren, men vissa problem fö r nya fö retag kvarstå r bland annat till fö ljd av att skatte- systemet minskar incitamenten till privat fö rmö genhetsbildning. Lä gre skatter på fö retagande och privat fö rmö genhetsbildning skulle sannolikt bidra till att frä mja investeringar i nya fö retag. må ste alla skattesä nkningar vä gas mot det utgiftstryck i de offentliga vä lfä rds- systemen som framtiden bä r med sig. Regelsystemen som berö r fö retagen ä r må nga och upplevs ofta som besvä rliga och tillvä xthä mmande. Regelverken kan dock knappast sä gas vara mer omfattande eller mer restriktiva i ä n i ö vriga EU-lä nder, men regelverken ä r mer omfattande ä n i . Fö r att underlä tta fö r nä ringslivet, inte minst fö r de mindre fö retagen, bö r man se ö ver hur reglerna kan fö renklas och fö rbä ttras. Fö rä ndringar av vä lfä rdssystemen kan underlä tta, men inte lö sa fö rsö rjningsproblemet Det ä r mö jligt att effektiviteten i produktionen av de offentligt finansierade systemen skulle kunna ö ka. Eftersom tjä nsteproduktion inom vå rd, skola och omsorg i hö gsta grad ä r personalkrä vande ä r dock mö jligheterna till stora produktivitetshö jningar sannolikt begrä nsade. Detta gä ller oavsett om produktionen sker inom offentlig sektor eller i nä ringslivet. Dä remot skulle, i den må n produktionen ä r ineffektiv, en engå ngshö jning av produktiviteten vara mö jlig om exempelvis stö rre fö remå l fö r Mö jligheterna att kontinuerligt ö ka produktionen av vä lfä rdstjä nster utan att nya resurser tillfö rs ä r dock fö rhå llandevis begrä nsade. skattesatser utan endast i takt med skattebaserna, ö kar vikten av hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Hä r kan alternativa finansieringsvä gar bli viktiga komplement. 266 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter Denna typ av fö rä ndringar skulle kunna bidra till att ö ka effektiviteten i produktionen och finansieringen av vä lfä rdstjä nster Så dana fö rä ndringar ä ndrar dock inte på det faktum att fö rsö rja fler och att system fö r omfö rdelning mellan generationer ä r nö dvä ndiga. En så dan omfö rdelningen stä ller dä rfö r krav på solidaritet mellan generationer, oavsett om omfö rdelningen sker i offentlig eller privat regi. Utvecklingen mot en å ldrande befolkning innebä r en stor utmaning fö r svensk ekonomi och de svenska vä lfä rdssystemen. Det bä sta sä ttet att mö ta denna ä r att driva en politik inriktad på hö g tillvä xt och hö g En så dan politik skapar fö rutsä ttningar fö r att upprä tt- hå lla ett vä lfä rdssystem som Det ä r också lå ngsiktighet prä glar politiken inom vä lfä rdsområ det, så mö jligt att finansiera vä lfä rdssystemen ä ven på lå ng sikt. Miljö må len ä r i stort fö renliga med en hö g tillvä xt En hö g tillvä xt och en hö g sysselsä ttning ä r fö renligt med en god miljö och en hå llbar utveckling. Studier visar att det på lå ng sikt må nga gå nger inte finns nå gon kan i stä llet skapa nya teknologiska mö jligheter att komma till rä tta miljö må l, fö rutsatt att en effektiv miljö politik bedrivs. Det finns också en ö vergripande svensk må lsä ttning om att utvecklingen skall vara lå ngsiktigt hå llbar och oftast avses då hå llbar ur miljö - synpunkt. Berä kningar av en miljö justerad nettonationalprodukt som gjorts fö r Lå ngtidsutredningen, indikerar att utvecklingen i kan bedö mas vara hå llbar. Den berä knade miljö justerade nettonational- produkten omfattar dock inte alla miljö hot, vilket bidrar till att må ttet knappast ensamt kan utgö ra underlag fö r en bedö mning av huruvida utvecklingen ä r hå llbar. Fö r vissa miljö problem finns risker fö r potentiella må lkonflikter.