sou · GOB328d1 · 2001-01-01 00:00:00 — På individnivå talar man om kedjan: data – information – kunskap – eftertanke – handlande. Data måste bearbetas för att bli till information liksom information måste bearbetas för att bli kunskap. Avgörande för informationens betydelse som kunskapskälla är den mottagande indivi- dens tidigare kunskaper och erfarenheter och förmåga till kritiskt tän- kande (, 1999). I stegen från data, information, kunskap och eftertanke till handling ligger naturligtvis ytterligare en rad komplexa faktorer som i sin tur leder vidare till nya erfarenheter, ny information, ny kunskap etc. Att vi lever i ett informationssamhälle med en allt större tillgång till data och information via framför allt Internet är uppenbart. Några exempel på utbudet av information på nätet och människors efterfrågan på information och tillgång till nätet: -Vem som helst kan med hjälp av Internet gå in och studera herbarium vid i . Tidi- gare var denna möjlighet förbehållen ett fåtal forskare vid muséet. Kvaliteten vid besiktningen via Internet är i många stycken väl så god, om inte bättre än i museisalen. -, det engelska fri- och rättighetsbrevet , har på motsvarande sätt gjorts tillgängligt via Internet av British Museum. -har uppskattningsvis 100 miljoner människor tillgång till Internet. beräknas den siffran ha kommit upp i 320 miljoner. -är det av jordens befolkning som ännu inte ringt ett telefonsamtal. Trots det gör vissa prognosmakare den bedömningen att inom en relativt snar framtid kommer i stort sett alla ha full bredbandstillgång till nätet. (, 1999b) Allt fler ägnar sig också åt att bearbeta information till kunskap. Som indikatorer på den utvecklingen kan nämnas: -Att av alla vetenskapsmän som någonsin levt, lever . -Det är de kunskapsintensiva sektorerna som växer snabbast. Inte bara vetenskapsmän utan många andra aktörer – inte minst produ- center och konsumenter av varor och tjänster – provar nytt, experi- menterar och utvecklar ny kunskap. -Den beräknade vetenskapliga kunskapsmassan fördubblas vart femte till sjätte år. beräknas den fördubblas . -i Berkley har fått sin första kunskapspro- fessor och vissa företag har sina egna företagsuniversitet och kun- skapsmanagers med uppgift att utveckla kunskapshanteringen både vad gäller företagets kollektiva kunskapskapital och de enskilda medarbetarnas. (Höij, 1999; , 1999b; , 2000) Den kanske viktigaste aspekten ur kommitténs synvinkel i detta sam- manhang är kopplingen mellan kunskapssamhälle och livslångt lärande. Det finns många skäl till att livslångt lärande är betydelsefullt och blivit allt mer betydelsefullt. En fundamental aspekt är att i och med 70 Utvecklingstendenser – utmaningarna att kunskapsmassan kontinuerligt växer blir det allt orimligare att ens tänka sig att man i ungdomen ska kunna inhämta mer än en bråkdel av de kunskaper man kommer att behöva under sitt liv. Mycket av de kunskaper man kommer att behöva senare i livet finns ju inte ens ut- vecklade när man går i ungdomsskolan! Det livslånga lärandet har där- för ett värde i sig. Färdigbildade blir vi aldrig men vi kan var och en delta i ett individuellt bildningsprojekt liksom i ett kollektivt. Det livslånga lärandet har dessutom ett instrumentellt värde både politiskt och kulturellt men naturligtvis också för arbetslivet. Alla måste ha tillgång till en plattform – en god basutbildning – för det fortsatta lärandet. Den massiva betydelse som lärandet i arbetslivet verkar få innebär också det en fundamental förändring i utbildningssammanhang. Lärandet i det formella utbildningssystemet måste kunna samspela med och gå att kombinera med den allt viktigare nya typen av informellt och icke nivåbestämt lärande på arbetsplatserna (Rubenson m.fl., 1999). Många scenariokonstruktörer har sökt utforska kunskaps- och IT-sam- hällets hot och möjligheter. Castells själv får väl närmast betraktas som en optimist (trots allt). Visserligen skulle efterkrigstiden, som för väst- länderna inklusive karaktäriserats av nationell kontroll, hög tillväxt, full sysselsättning och social utjämning, bara vara en parentes men bortsett från västländernas anpassningsproblem kan utvecklingen för den rika delen av världen men även för världen som helhet kunna bli positiv. Globaliseringen kan bidra till att sociala och ekonomiska klyftor utjämnas och gamla hierarkier rivs ner. Möjligheterna till socialt avancemang ökar för individerna även om tryggheten inte längre ligger i livslånga anställningskontrakt utan i livslångt lärande. Den informationsburna utvecklingen förväntas dock bli mycket ryckigare än den hittillsvarande. Aktuella kombinationer av tillfälliga aktörer är inte på samma sätt beroende av sociala kompromisser och politiska överenskommelser som storföretag, fackföreningar och andra organisationer var tidigare. Företagen får lösligare nätverksstrukturer. Castells och andra debattörer ser därför stora faror i försvagade sociala gemenskaper och ömsesidiga beroenden. De globala nätverken saknar tvingande integration. Demokratin och den varaktiga sociala stabiliteten kan hotas om polariseringen mellan länder och sociala grupper tillåts växa (, 1999; , 2000; , 2000). Ett sätt att belysa kunskaps- och IT-samhällets hot och möjligheter är att kontrastera olika varianter av globalisering, ekonomisk integration, teknik- och företagsutveckling (, 1999; , 1999b; , 1999; , 2000). Roten till internationella problem ligger ofta i dylika scenarier snarare i ekonomi och politik än i mer traditionell befolknings- eller miljö-, resurs- och råvaruproblematik. Innan vi återvänder till de senare frågorna i några mer generella prognoser kan det vara på sin plats att först utveckla vissa tankegångar kring globaliseringen. Det sker genom att vi sammanfattar pågående scenariodiskussioner i fyra huvudscenarier. Syfte med dem är att stimulera reflexioner kring framtiden och hur framtida utbildningspoli- tiska utmaningar ska kunna hanteras. Globalisering och en mångfald företag I en globaliserad – ekonomiskt integrerad men multi-centrisk – värld med många företag antas ofta teknikutvecklingen vara snabb, konkur- rensen hård och den ekonomiska tillväxten god. Det är lätt att i detta fall se framför sig en kommersiell nätverks- och IT-baserad värld – en individualistisk, avpolitiserad värld där dock ett globalt regelsystem etableras och upprätthålls åtminstone på vissa för utvecklingen väsent- liga områden – spelregler för internationell handel, konkurrens, IT etc. Underhållningsbranschen och den kommunikationstekniska industrin är föregångare. Det är inte heller alltför svårt att föreställa sig en optimistisk variant i detta alternativ för ett land som . Varför skulle inte kunna bli en attraktiv miljö för internationella entreprenörer? Alla länder och alla regioner inom respektive land kan kanske inte bli lika framgångsrika men alla har chansen. Instabiliteten i utvecklingen i ett visst land eller region kan dock bli stor. Lika lätt som det är att bli en populär etableringsort lika lätt kan det vara att förlora den positionen. En variant på föregående tema är en globalisering som domineras av storföretag och kanske framför allt av amerikanska storföretag – en kombination av en i vissa avseenden statscentrerad värld och en multi- centrisk värld. Även i detta fall kan man snabbt visualisera en optimis- tisk variant för ett land som men också en pessimistisk. I det förra fallet lyckas locka till sig ett tillräckligt antal storföretag för att kunna fortsätta att utvecklas på ett ekonomiskt positivt sätt. I det senare fallet lyckas vi inte med det. Utvecklingen blir kanske något mer förutsägbar med globala storföretag än med internationella entreprenö- rer men det kan ligga andra risker i en utveckling som är beroende av 72 Utvecklingstendenser – utmaningarna finns en risk att man får en mer hård- hänt kapitalism, en arbetsorganisation som leder till en uppdelning av arbetskraften i insiders och outsiders, en segregering på arbetsmarkna- den som särskilt skulle drabba invandrare, individer med funktionshinder och andra grupper med svag ställning i samhället. Här kan man exempelvis tänka sig att världen domineras av tre mer eller mindre samarbetande eller aggressivt inställda block – , och . Med en storföretagsdominans kommer utvecklingen i ett regionaliseringsscenario att likna den i ett scenario med globalisering och storföretag även om skalan blir mindre och för- modligen den ekonomiska tillväxttakten lägre. Klusterekonomin är mer en variant av scenario 1, mångfaldsscena- riot. Uppdelningen av världen går inte i det fallet efter geografiska om- råden utan mellan framgångsrika klusterblidningar, som i olika kon- stellationer står i förbindelse med varandra, och resten av världen som hamnar vid sidan om. Aktuella exempel på klusterområden är i , i och i . Intresset för tillväxt genom klusterbildningar är också stort i även om man inte är enig om hur dylika nätverk bäst uppmuntras – genom generella eller mer specifika utvecklingsstimulerande åtgärder för att skapa socialt kapital som en förutsättning för att få till stånd en god cirkel via konkurrens och samverkan (m.fl., 1999a och 1999b; Braconier, 1999; Gallo, 1999; Henrekson, 1999). Av många skäl kan regionaliseringen komma att drivas längre än vad som skisserats ovan och återfinna sig mer eller mindre isolerat och hänvisat till sitt närområde – eller . Inter- nationella konflikter, sammanbrott i världshandeln och EU-kollaps liksom bristande svensk konkurrenskraft är exempel på faktorer som kan bidra till en dylik utveckling. Ju mindre område man är delaktig i och har att spela med dess större anledning att anta att dynamiken i sam- hällsutvecklingen blir svag, att den tekniska utvecklingen kommer att gå långsamt och den ekonomiska tillväxtakten blir låg. Det troliga är naturligtvis att inget av dessa scenarier kommer att förverkligas i alla fall inte i renodlad form. Kanske kommer utvecklingen i vissa branscher eller i vissa delar av det svenska samhället att mer likna den i scenario 1 medan den i andra branscher och delar av samhället mer kommer att likna den i scenario 2, 3 eller 4. Kanske kommer utvecklingen att gå i helt andra banor. Trots alla dessa osäkerheter kan det ändå vara intressant att med hjälp av scenarierna försöka spåra vilka utmaningar den svenska ut- bildningspolitiken kan komma att ställas inför. Mest informativt är kanske att se lite närmare på scenario 1 och 2. Scenarierna 3 och 4 är ju småskaligare varianter av de förra och ligger närmare dagens situation. Utmaningarna för den svenska politiken kommer i de små- skaliga varianterna att likna dem i det globala mångfaldsscenariot respektive storföretagsscenariot. Det är samma faktorer som gör att blir attraktivt för entreprenörer respektive storföretag även om konkurrensen inte blir lika hård i ett mer begränsat geografiskt område. Med regionalisering och koncentration till närområdet är dock att för- utse att riskerar att bli fattigare än i de globala scenarierna. Däremot kan det bli lättare, om man bortser från ekonomiska restrik- tioner, att värna värden som varit viktiga i – jämlikhet, kollektiva lösningar, trygghet, jämställdhet, bredd i utbildning och yrkesutbildning – än i mer konkurrensdrivna scenarier. Låt oss alltså se lite närmare på scenario 1 och 2 och börja med förut- sättningarna för att det i dem ska gå bra för ett land som , för att vi ska få tillväxt och förnyelse. Dessutom vad krävs i vart och ett av dem i termer av livslångt lärande och utbildning för att man ska kunna hantera situationen på ett så effektivt sätt som möjligt och vilka svenska utbildningspolitiska värden kan ligga i farozonen? Som illustreras i figur 3.1 måste man för att vara framgångsrik i en värld karaktäriserade av Globalisering och en mångfald företag kunna locka till sig entreprenörer och individualister. Dessutom kan det vara intressant att få ansvaret för att få härbärgera åtminstone någon eller några av de internationella myndigheter som kommer att behövas för att förvalta och utveckla det internationella regelverket. En välutbildad befolkning, en kreativ miljö med attraktiva arbets- platser, ett rikt kulturellt utbud och flexibla möjligheter till livslångt lärande kan vara viktiga beståndsdelar i infrastrukturen som gör länder och regioner attraktiva liksom goda kommunikationer. Det handlar inte nödvändigtvis om något extremt lågskatteparadis utan om länder som lyckas få till en rimlig avvägning mellan skattenivå och kvaliteten på en mångfacetterad infrastruktur. Både företagsklimatet, arbetsplatsklimatet 74 Utvecklingstendenser – utmaningarna och individklimatet måste vara tilltalande (, 1993; , 1997; m.fl., 1999; SOU 2000:07). I alternativet Globalisering och storföretag är det framförallt stor- företagen som dominerar kunskapsproduktionen och därför är det vik- tigt att inte bara locka till sig dessa företag utan även deras globala forsknings-, kunskaps- och kompetenscentra. Kanske är det inte realis- tiskt att hoppas på mer än ett dylikt centrum för ett litet land som Sve- rige. Flera lokaliseringsalternativ kan dock vara aktuella antingen i an- slutning till existerande forskningsmiljöer eller i någon region där en dynamisk klusterutveckling kan dra till sig ett världsledande forsk- ningscentrum. I detta fall handlar det mer om att svara upp mot hierarkiska attityder än individualistiska värderingar. Bra, internationellt certifierade skolor för barn- och ungdomar liksom ett gediget system för yrkesutbildning och yrkesinriktad fort- och vidareutbildning blir därför viktiga. I övrigt är många lokaliseringsfaktorer de samma som i föregående scenario t.ex. en välutbildad befolkning, attraktiva arbetsplatser, goda kommunikationer och social harmoni. Figur 3.1 Globalisering – förutsättningar och konsekvenser för e nskilda länder/regioner/områden Globalisering och en mångfald företag Förutsättningar för att det ska gå bra för ett visst land/region/område Locka till sig entreprenörer, individualister men även globala allmännyttiga organ, nätoperatörer etc. Svara upp mot entreprenörsanda, antiauktoritära och individualistiska värderingar Locka till sig storföretag, globa la företagsanknutna kunskaps-, kompetens- och innovationscentra Svara upp mot hierarkiska, formellt strukturerade, byråkratiska attityder Infrastruktur som krävs för att vara attraktiv Kultur, utbildning, livslångt lärande Bra skolor för barn- och ungdomar Bra förutsättningar för yrkesinriktat livslångt Lämplig avvägning mellan skatteuttag och kvaliteten på infrastrukturen Viktiga kunskaper – social kompetens, lärförmåga IT och globala nätverk för distansutbildning och Marknad, moduler, global konkurrens, Globala utbildnings- och betygskriterier Fort - och vidareutbildning Standards och rankings för jämförbarhe Lokala centra för livslångt lärande Utmaningar för svenska värden Demokrat i – medborgarollen Kultur, bildning och personlig utveckling I båda globaliseringsfallen förefaller det troligt att viktiga baskunskaper för barn och vuxna kommer att vara social kompetens, handlings- beredskap, kreativitet, nyfikenhet och förmåga att lära nytt. En viktig uppgift för utbildningssystemet blir då att ge de studerande möjligheter att träna dessa färdigheter och egenskaper. Detta kommer antagligen att ske som globala nätverk för distansutbildning och flexibelt 76 Utvecklingstendenser – utmaningarna lärande utvecklas och alltmer utnyttjas för alla typer av lärande och ansvaret för det personliga lärandet förs över på individen som själv måste kombinera och avväga olika utbildningar och alternativa inlär- ningstillfällen. I scenariet med en mångfald företag kan man tänka sig att konkur- rensen och diversifieringen på utbildningsmarknaderna blir större och IT-användningen liksom webbaserat lärande vanligare än i alternativet med storföretagsdominans. För att ge överblick kommer då olika mäk- lartjänster behöva utvecklas för att individerna ska kunna hitta rätt i utbildningsutbudet och skräddarsy sin kompetensutveckling. Interna- standards, rankinginstitut och kvalitetssäkringssystem för ut- bildningsanordnarna kommer säkert också att utvecklas. Nischade uni- versitet och högskolor liksom lokala centra med en attraktiv miljö för livslångt lärande kan komplettera de globala nätverken. Mer formella motsvarigheter i storföretagalternativet kan bli globala utbildnings- och betygskriterier både för bas-, fort- och vidareutbildning. liksom internationella företagsuniversitet sätter standarden. De kompletteras av internationellt normerade och certifierade regionala och lokala högskolor, yrkeshögskolor och ung- domsskolor. En för det svenska utbildningssystemet kritisk faktor blir att åtminstone ett globalt ledande universitet utvecklas i som kan kompletteras med olika specialiseringar på andra universitet och högskolor. I båda scenarierna ligger en tendens till en utbredning av marknads- hushållning på bekostnad av offentlig resursfördelning. I vissa delar kan detta innebära en effektivisering av resursanvändningen. Både allmänt och på utbildningsmarknaderna kan dock en bred, ohämmad kommersialism komma att hota viktiga demokratiska värden. I båda dessa globaliseringsscenarier intar utbildning och kompetens- utveckling strategiska positioner även om det kanske är att förutse att i scenario 1 ligger tonvikten mer på individuellt, informellt lärande och lärande i vidare mening inklusive allmänbildning och kulturellt inriktad utbildningsverksamhet. Inriktningen i scenario 2 blir mer på formell utbildning och på företagsspecifik yrkesutbildning. De traditionella svenska utbildningsvärden som i så fall skulle kunna komma att hotas är i scenario 1 utbildning för medborgarrollen. Det skulle kunna ske om det entreprenörskap och den individualism som scenariot bygger på inte leder vidare till engagemang i samhälls- utvecklingen och intresse för medborgerlig utbildning. I scenario 2 med dess betoning på hierarkiska värden och yrkesut- bildning är det snarare bildning, utbildning för personlig utveckling, fritt tänkande och lärande för lärandets egen skull som skulle kunna bli satta på undantag än utbildning för medborgarrollen. Ett visst intresse för sociala kompromisser och politiska överenskommelser har alltid funnits från storföretagens sida och därmed också en viss förståelse för behovet av utbildning i medborgerligt syfte. Tanken på breda satsningar – kunskapslyft och livslångt lärande för alla nklusive funktionshindrade och grupper i behov av särskilt stöd – kanske inte heller får särskilt mycket eller inte något stöd alls utifrån i något av dessa scenarier. Att kombinera livslångt lärande för alla med den avvägning av satsningar på bredd, djup och spets som kan motive- ras utifrån internationell konkurrenskraft kan ställa stora krav på politisk finjustering. En annan mer individuell aspekt är hur det ska gå för individerna att realisera en kontinuitet i det livslånga lärandet. Alla individer måste få möjlighet att i ett harmoniskt sammanhang förverkliga sitt individuella livsprojekt inklusive den utbildning och det lärande det inbegriper. Å ena sidan får det inte finnas några återvändsgränder inom utbildnings- väsendet eller andra hinder för individen att skräddarsy sin utbild- ningsväg. Å andra sidan får inte maknadskrafterna eller utbildningskra- ven på individerna från arbetsgivare och myndigheter ta sig sådana ut- tryck att individens lärande hackas upp, kastas om och smulas sönder så att helheten går förlorad. Individen måste kunna bevara och vidare- utveckla sin identitet och sitt självförtroende under livets olika skeden (, 1996). Sammanfattningsvis kan man säga att diskussionen i de skisserade scenarierna handlar om att viktiga allmänna uppgifter för staten blir att värna den demokratiska utvecklingen, att förhindra att marknadskrafterna undergräver viktiga kulturella värden och att motverka polarisering på arbetsmarknaden, mellan grupper och regioner i . På grund av ekonomiska, kulturella och politiska globaliseringsprocesser riskerar demokratin att urholkas. Tecken på minskat politiskt deltagande har redan noterats i även om svenskarnas engagemang i form av ideellt-frivilligt arbete i föreningslivet förefaller att vara fortsatt stort och relativt stabilt (, 2000; , 2000b; SOU 2000:01). Om boten för demokratin i en globaliserad värld ligger i ett återupprättande av den nationalstasbaserade demokratin eller i en global demokrati råder det för övrigt delade meningar om (, 2000; , 2000). Under alla omständigheter måste i dessa sammanhang utbildningspolitiken bli en del av en större politisk strategi. 78 Utvecklingstendenser – utmaningarna Till statens särskilda uppgifter på utbildningsområdet kommer att höra att gentemot kommersiella krafter bevaka: -de kulturella och humanistiska inslagen -demokratiaspekten av utbildning och livslångt lärande -bredden i det livslånga lärandet -förutsättningarna för individerna till kontinuitet i det livslånga lärandet så att de kan realisera sina individuella studieplaner och personliga framtidsprojekt. På grund av de ökade krav som samhälle och arbetsmarknad ställer ris- kerar individer med funktionshinder och andra utsatta grupper att hamna vid sidan om utvecklingen om inte särskilda satsningar görs för att de ska kunna delta i det livslånga lärandet. Till de ljuspunkter, som man i utbildningspolitiken, bör kunna anknyta till hör -att en god infrastruktur på utbildningsområdet, en infrastruktur för livslångt lärande för barn, ungdomar och vuxna är en viktig del i ett gott företagsklimat -att ett brett kunskapsbehov kommer att finnas även inom arbetslivet -att ett gott individklimat inkluderar utbildning och livslångt lärande och därtill inte alltid utbildning i snäv bemärkelse utan till viss del även utbildning som kultur och bildning. Även om man inte vet hur framtiden kommer att gestalta sig verkar det klokt och tämligen riskfritt att vidareutveckla det livslånga lärandet och dess infrastruktur – validering, vägledning, flexibelt lärande och distansutbildning, kvalitetssäkring, forskning och pedagogisk utveckling. Dessa delar av infrastrukturen kommer säkerligen att utgöra attraktionsfaktorer . Vissa indikatorer tyder på att företags- och individklimatet är sämre i än i andra länder andra på att det är gott. Ett arbete har inletts med att förenkla regelver- ken bl.a. för små och mindre företag men exempelvis Långtidsutred- ningens slutsats är att företags- och individklimatet både kan och bör förbättras ytterligare (, 1993; , & , 1997; SOU 2000:15). 3.2Internationella prognoser och utbildningspolitik Låt oss nu övergå till ett par mer traditionella och kompletta internatio- nella prognoser. (1997c; 1999b; 1999h) har skissat på alternativa utvecklingsvägar för världsekonomin framöver. Man ser å ena sidan en möjlighet till en mycket positiv utveckling för både och länderna utanför OECD-området. Å andra sidan finns det en risk att världen försitter den chansen eftersom den i hög grad är beroende av gemensamma politiska insatser på global nivå. I ett optimistiskt scenario En ny global tidsålder skulle BNP per capita i länderna utanför OECD-området kunna vara högre än 1995 medan BNP per capita i OECD-området skulle öka med mer blygsamma . Detta innebär en ekonomisk tillväxt i länderna utanför på och i på . Länderna utanför OECD-områ- det skulle därigenom delvis komma ikapp . Deras BNP/capita skulle öka från till av OECD-län- dernas BNP/capita. De skulle bli en drivkraft i den världsekonomiska utvecklingen – till nytta både för dem själva och för (, 1997c). Förutsättningarna för detta scenario är ett stort mått av ekonomiskt samarbete, snabb teknisk utveckling och stora satsningar på utbildning – basutbildning, kompetensutveckling i arbetslivet och livslångt lä rande. Den tekniska utveckling som antas lägga grunden för välstånds- utvecklingen sker främst inom områdena informationsteknik, bioteknik, nya material, alternativa energikällor och transporter.